### NN 71/2017 (20.7.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije tehničar za računalstvo (041624) u obrazovnom sektoru elektrotehnika i računalstvo

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

1699

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/2009, 24/2010 i 22/2013) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE TEHNIČAR ZA RAČUNALSTVO (041624) U OBRAZOVNOM SEKTORU ELEKTROTEHNIKA I RAČUNALSTVO

I.

Ovom odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA RAČUNALSTVO u obrazovnom sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNALSTVO.

II.

Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA RAČUNALSTVO u obrazovnom sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNALSTVO, sastavni je dio ove odluke.

III.

Ova odluka primjenjivat će se od školske godine 2017./2018. za učenike prvog razreda srednje škole. Učenici koji su se u eksperimentalni program obrazovanja za stjecanje kvalifikacije tehničar za računalstvo (041604) upisali ranijih godina nastavljaju školovanje po programu i nazivlju koji su ranije upisali.

IV.

Ovom odlukom stavlja se van snage nastavni plan i program za zanimanje tehničar za računalstvo (040604) objavljen u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 2, Zagreb, kolovoz 1996.

V.

Učenici koji su se u program obrazovanja iz točke IV. ove odluke upisali ranijih godina nastavljaju svoje obrazovanje po programu koji su ranije upisali.

VI.

Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00088

Urbroj: 533-25-17-0008

Zagreb, 28. lipnja 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE TEHNIČAR ZA RAČUNALSTVO

Popis kratica

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

BIOS – Basic Input/Output System, osnovni ulazno/izlazni sustav

CISC procesor – Complex Instruction Set Computer, računalna arhitektura kod koje se uvrštava što je moguće više naredbi na mikrorazini

CLI – Command-line Interface, tekstualno korisničko sučelje

CMS − Classroom Management Software, programska potpora za upravljanje učionicom

CSMA/CD protokol – Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection, osluškivanje višestrukog pristupa s otkrivanjem kolizije

CSS – Cascading Style Sheets, stilski jezik za oblikovanje dokumenta napisanog pomoću HTML jezika

DGU – Državna geodetska uprava

DHCP – Dynamic Host Configuration Protocol, serverski protokol za dodjeljivanje IP adresa i mrežnih postavki

DMA – Direct Memory Access, upravljačka komponenta koja omogućuje memorijskim jedinicama pristup glavnoj memoriji računala

DOS – Disk Operating System, operacijski sustav za diskove

DRAM – Dynamic Random-access Memory, dinamička radna memorija

DZS – Državni zavod za statistiku

EU – Europska unija

FTP – File Transfer Protocol, internetski protokol za prijenos datoteka

GPS – Global Positioning System, globalni pozicijski sustav

ICMP − Internet Control Message Protocol, komunikacijski mrežni protokol

ARP – Address Resolution Protocol, komunikacijski mrežni protokol

ICT – Information and Communications Technology, informacijska i komunikacijska tehnologija

IPTV – Internet Protocol Television, televizijski servis preko IP-a

IP − Internet Protocol, internetski protokol

IT – Information Technology, informacijska tehnologija

LCD – Liquid Crystal Display, zaslon s tekućim kristalima

LED – Light-emitting Diode, svjetleća dioda

MBR – Master Boot Record, glavni startni zapis

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NAT − Network Address Translation, proces modifikacije IP adresa

DNS – Domain Name System, distribuirani hijerarhijski sustav servera s tablicama domenskih naziva

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja

NN – Narodne novine

OO model − Object-Oriented Model, objektno usmjeren model

OS – Operating System, operacijski sustav

PC – Personal Computer, osobno računalo

PHP – Hypertext Preprocessor, objektno orijentirani programski jezik namijenjen programiranju dinamičnih web stranica

PLC – Programmable Logic Controller, programibilni logički upravljač (»industrijsko računalo«)

POP – Post Office Protocol, protokol za prijenos elektroničke pošte

RAID – Redundant Array of Independent Disks, redundantno polje nezavisnih diskova, memorijski sustav koji se temelji na polju diskova

RH – Republika Hrvatska

RiSC procesor – Reduced Instruction Set Computing, procesor s pojednostavljenim naredbama

SCSI – Small Computer System Interface, standard za priključivanje perifernih jedinica na računalni sustav

SISD računalo – Single Instruction, Single Dana, računalo kod kojeg jedan procesor obavlja jedan niz naredbi s podatcima na jednoj memoriji

SMTP – Simple Mail Transfer Protocol, protokol za prijenos elektroničke pošte

SNMP – Simple Network Management Protocol, jednostavni mrežni protokol za nadzor i upravljanje uređajima u TCP/IP mrežama

SSL/TLS – Secure Sockets Layer/Transport Layer Security, kriptografski protokoli za sigurnu komunikaciju putem interneta

TCP – Transmission Control Protocol, osnovni protokol za stvaranje veza na mreži

TFTP – Trivial File Transfer Protocol, jednostavni protokol za prijenos datoteka korištenjem UDP protokola

UDP – User Datagram Protocol, protokol za slanje kratkih poruka ieđu aplikacijama na umreženim računalima

UNIX – Uniplexed Information and Computing System → UNICS → UNIX, vrsta operacijskog sustava

USB – Universal Serial Bus, univerzalna serijska sabirnica

VHDL − VHSIC Hardware Description Language, jezik za hardversko opisivanje VHSIC-a VHSIC − Very-High-Speed Integrated Circuits, vrlo brzi integrirani krugovi

VLSM – Variable Length Subnet Masking, promjenjiva duljina maske podmreže

VoIP – Voice over Internet Protocol, protokol za prijenos zvučne komunikacije putem IP-a

VPN – Virtual Private Network, virtualna privatna mreža

WAN – Wide Area Network, mreža širokog područja (globalna mreža)

WLAN – Wireless Local Area Network, bežična lokalna mreža

WWW − World Wide Web, svjetska mreža, multimedijski računalni sustav za objavljivanje i razmjenu informacija

XML – EXtensible Markup Language, proširljivi jezik za označavanja podataka i dokumenata

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Tehničar za računalstvo

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Cilj strukovnog kurikuluma stjecanje je kompetencija propisanih standardom kvalifikacije tehničar za računalstvo.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129823/images/19839.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129823/images/66451.jpg)

\*Napomena: U trećem razredu polaznik bira jedan od šest ponuđenih izbornih strukovnih modula s pripadajuća tri nastavna predmeta (programerski izborni moduli) ili dva nastavna predmeta (sistemski izborni moduli). U četvrtom razredu polaznik bira jedan od šest ponuđenih izbornih strukovnih modula s pripadajuća tri nastavna predmeta.

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  • steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  • razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  • steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama |
|  | • razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskom jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskog jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku pomoću bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke  Struktura hrvatskog jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s poviješću hrvatskog jezika  3. razlikovati značajke hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskog jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost |
|  | Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatome književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno |
|  | 6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrjednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ,  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje − opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje − pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje − opisivački tekstovi | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje −pripovjedački tekstovi | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje – izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje − izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvješće |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvješće |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje − dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje − dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskog jezika  Hrvatski jezik − službeni jezik Europske unije |
| Pisanje − dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje −upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje  Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje − dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje − upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  • čitati tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke; razumjeti opis osjećaja i želja u osobnim pismima  • razumjeti glavne poruke radijskih i televizijskih programa o tekućim događajima ili temama od osobnog interesa i iz jezika struke ako su iskazane relativno polako i razumljivo  • napisati osobno pismo opisujući doživljaje i dojmove  • komunicirati u većini situacija koje se mogu pojaviti tijekom putovanja kroz područje na kojemu se taj jezik govori; bez pripreme se uključiti u razgovor o temama koje su im poznate; ukratko obrazložiti svoja stajališta i ukratko objasniti, ispričati priču, opisati reakcije  • razviti bitna sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  • primijeniti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  • prepoznati i preispitati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  • isticati tolerantno ophođenje s osobama iz drugih kultura te ostvariti složeniju komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u promjenjivim uvjetima uz uvažavanje različitosti  • kritički prosuđivati različitosti, uz obranu i argumentiranje vlastitih stavova i vrijednosti te uvažavanja tuđih |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu B1, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici, u skladu s Nastavnim planom i programom za osnovnu školu i Nacionalnim okvirnim kurikulumom za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz manja proširenja gradiva povezana s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. prepoznati jezične strukture više razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalni i detaljni smisao tekstova šireg raspona vokabulara i složenijih jezičnih struktura koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  Slušanje  1. identificirati složene jezične strukture i vokabular  Pisanje  1. odabrati jezične strukture i vokabular sukladno obliku i vrsti pisanoga jezičnog izričaja  2. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u jednostavne pisane izričaje  Govor  1. odabrati jezične strukture i vokabular u skladu s oblikom i vrstom usmenog izričaja |
|  | Međukulturno djelovanje  1. usporediti posebnosti vlastite kulture i vrijednosti s kulturom i vrijednostima ciljnog jezika  2. procijeniti istaknuta obilježja kulture i vrijednosti zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica/ stilovi života | Moda/modni trendovi  Novac  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Briga o zdravlju | Dijelovi tijela  Osobna higijena i njega tijela  Bolesti i nezgode  Briga za zdravlje |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Zdrave i alternativne prehrambene navike  Prehrambene navike (piramida prehrane)  Posuđe, pribor za jelo  Jelovnik, restorani |
| Vrijeme | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  • ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti;  • ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  • VEZNICI: and, or, but, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  • PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  • BROJEVI: glavni i redni  • PRILOZI: mjesta, određenoga i neodređenoga vremena, načina  • SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena, upitna rečenica s who kao subjekotom i kao s objektom  • GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova -s oblik, -ed oblik, particip s nastavkom -ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continuous za budućnost); pojam aktiva i pasiva; modalni glagoli. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. upotrijebiti osnovne jezične sadržaje i oblike više razine u svrhu ostvarivanja komunikacije  2. izdvojiti potrebne jezične strukture radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u poznatim i novim uvjetima  Čitanje  1. klasificirati opis događaja, osjećaja i želja u osobnim pismima  2. izdvojiti ključne informacije u tekstu koji se bavi svakodnevnim temama na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevne upute, izlaganja i programe  2. izdvojiti glavnu misao i namjeru govornika u razgovoru na standardnom jeziku  Pisanje  1. izvesti zaključke iz nezahtjevnih tekstova  2. prikazati informacije u jednostavnim službenim pisanim izričajima  Govor  1. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u tečne i točne govorne izričaje  Međukulturno djelovanje  1. prikazati pojavnosti koje nose obilježja stereotipa ili diskriminacije  2. argumentirati mišljenje o uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd.  Pametni telefoni (Skype, Facetime) |
| Škola i obrazovanje | Predmeti, ocjenjivanje  Život u školi  Školske aktivnosti  Školski sustav − usporedba i prezentiranje  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Bolesti i ovisnosti  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Emocije  Generacijski jaz  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • Ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • IMENICE: brojive, nebrojive, glagolske imenice  • ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  • PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  • PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  • TVORBA RIJEČI: compounds  • PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici, komparacija priloga  • SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena; zavisnosložene rečenice, vremenske, uzročne, pogodbene  • GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense − Simple Continous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. primijeniti osnove jezičnog sustava više razine na novim sadržajima  2. koristiti osnovne jezične strukture više razine i prošireni vokabular u jednostavnim opisima i situacijama iz svakodnevice  Čitanje  1. izdvojiti specifične informacije iz nešto složenijih izvornih i didaktičkih tekstova  2. kritički procijeniti sadržaj teksta i namjere autora  Slušanje  1. interpretirati razgovor među izvornim govornicima o poznatoj temi  2. razlikovati pojedinosti i specifične informacije iz snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  Pisanje  1. izložiti svoje misli, osjećaje, ideje u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. koristiti bilješke za oblikovanje strukturiranog teksta nakon slušanja ili čitanja teksta  Govor  1. komentirati nezahtjevne tekstove  2. preispitati svoje misli, osjećaje, ideje u govornom izričaju |
|  | Međukulturno djelovanje  1. vrjednovati ustaljena pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku  2. razlikovati pozitivne sociokulturne vrijednosti od etnocentrizma, nacionalizma, rasizma i drugih čimbenika diskriminacije  3. stvoriti nove komunikacijske situacije koje sadržavaju mogućnost verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Odnosi među spolovima |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Međunarodno tržište rada |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura za engleski jezik:  • Ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  • Tenses – ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip 0, I, II, III); -ing oblik glagola; pasivne rečenice; modalni glagoli; frazalni glagoli; prijedlozi; upravni i neupravni govor; neizravna pitanja; question tags; fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. iskazati podatke o poznatim i bliskim temama uz povremenu stručnu pomoć u različitim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave više razine radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. uočiti značajke različitih vrsta tekstova  Slušanje  1. uočiti glavne misli jednostavnih izlaganja o poznatim temama, pod uvjetom da su jasno strukturirana  Pisanje  1. interpretirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. upotrijebiti klasificirane informacije u strukturiranome pisanom izričaju  Govor  1. povezati bilješke nakon slušanja ili čitanja u strukturirano usmeno izlaganje  2. provjeriti informacije u razgovoru  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u promjenjivim uvjetima  2. ostvariti komunikaciju i suradnju s pojedincima ili skupinom u nepredviđenim uvjetima uz uvažavanje različitosti  3. samovrjednovati osobne vrijednosti i stavove u odnosu na različitosti općenito i različite kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Suvremeni trendovi u mome zanimanju  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Građanski odgoj | Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada |
| Strukovno usmjerene teme | Budućnost struke  Tehnika i tehnologija u službi struke  Stručni sadržaji vezani uz kvalifikaciju |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  • pasivne rečenice; odnosne rečenice; pogodbene rečenice (posebnosti); -ing oblik glagola; causative have; upravni i neupravni govor; neizravna pitanja; složenice; prijedlozi; fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  • čitati tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke; razumjeti opis osjećaja i želja u osobnim pismima  • razumjeti glavne poruke radijskih i televizijskih programa o tekućim događajima ili temama od osobnog interesa i iz jezika struke ako su iskazane relativno polako i razumljivo  • napisati osobno pismo opisujući doživljaje i dojmove  • komunicirati u većini situacija koje se mogu pojaviti tijekom putovanja kroz područje na kojemu se taj jezik govori; bez pripreme se uključiti u razgovor o temama koje su im poznate, ukratko obrazložiti svoja stajališta i ukratko objasniti, ispričati priču, opisati reakcije  • razviti bitna sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  • primijeniti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  • prepoznati i preispitati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  • isticati tolerantno ophođenje s osobama iz drugih kultura te ostvariti složeniju komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u promjenjivim uvjetima uz uvažavanje različitosti  • kritički prosuđivati o različitostima, uz obranu i argumentiranje vlastitih stavova i vrijednosti te uvažavanje tuđih |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvog stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu B1. Premda bi polaznici, sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. prepoznati jezične strukture više razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalan i detaljan smisao tekstova šireg raspona vokabulara i složenijih jezičnih struktura koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  Slušanje  1. identificirati složene jezične strukture i vokabular  Pisanje  1. odabrati jezične strukture i vokabular sukladno obliku i vrsti pisanag jezičnog izričaja  2. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u jednostavne pisane izričaje  Govor  1. odabrati jezične strukture i vokabular u skladu s oblikom i vrstom usmenog izričaja  Međukulturalno djelovanje  1. usporediti posebnosti vlastite kulture i vrijednosti s kulturom i vrijednostima ciljnog jezika  2. procijeniti istaknuta obilježja kulture i vrijednosti zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci  Izvannastavne izvanškolske aktivnosti |
| Svakodnevica / stilovi života | Moda/modni trendovi  Novac  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Briga o zdravlju | Dijelovi tijela  Osobna higijena i njega tijela  Bolesti i nezgode  Briga za zdravlje |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Zdrave i alternativne prehrambene navike  Prehrambene navike (piramida prehrane)  Posuđe, pribor za jelo  Jelovnik, restorani |
| Vrijeme | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: vrste, rod, broj  • ČLANOVI: određeni, neodređeni |
|  | • ZAMJENICE: osobne, pokazne, posvojne, odnosne (nominativ i akuzativ), deklinacija zamjenice, bezlična man; upitna zamjenica welcher  • PRIDJEVI: stupnjevanje, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  • BROJEVI: glavni i redni  • PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s akuzativom, dativom i genitivom; prijedlozi s dativom i akuzativom- Wechselpräpositonen  • PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  • SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u nezavisnim i zavisnim rečenicama objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (denn, dass, weil, wenn,deshalb, damit ….)  • GLAGOLI: pomoćni, modalni, pravilini i nepravilni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu; povratni glagoli; preterit pomoćnih i modalnih glagola, perfekt, imperativ, konjuktiv II. od haben. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. upotrijebiti osnovne jezične sadržaje i oblike više razine u svrhu ostvarivanja komunikacije  2. izdvojiti potrebne jezične strukture radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u poznatim i novim uvjetima  Čitanje  1. klasificirati opis događaja, osjećaja i želja u osobnim pismima  2. izdvojiti ključne informacije u tekstu koji se bavi svakodnevnim temama na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute, izlaganja, programe  2. izdvojiti glavnu misao i namjeru govornika u razgovoru na standardnom jeziku  Pisanje  1. izvesti zaključke iz nezahtjevnih tekstova  2. prikazati informacije u jednostavnim službenim pisanim izričajima  Govor  1. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u tečne i točne govorne izričaje  Međukulturno djelovanje  1. prikazati pojavnosti koje nose obilježja stereotipa ili diskriminacije  2. argumentirati mišljenje o uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturalnost | Slavni ljudi i događaji  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Hrvatske kulturne manifestacije  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd.  Pametni telefoni (Skype, Facetime) |
| Škola i obrazovanje | Predmeti, ocjenjivanje  Život u školi  Školske aktivnosti  Školski sustav − usporedba i prezentiranje  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Međunarodni sportski događaji, Olimpijske igre  Briga o zdravlju i tijelu  Bolesti i ovisnosti  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Emocije  Generacijski jaz  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje i proširivanje  • IMENICE: složenice  • ČLANOVI: uporaba određenog, neodređenog i nultog člana  • ZAMJENICE: deklinacija neodređenih zamjenica  • PRIDJEVI: stupnjevanje, deklinacija pridjeva  • PRIJEDLOZI: sistematizacija, prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  • SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama: objektnoj, vremenskoj, odnosnoj, uzročnoj, namjernoj  • GLAGOLI: preterit i perfekt pravilnih i nepravilnih glagola; konjunktiv II. modalnih i pomoćnih glagola i uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje; futur I.; pasiv; reakcija glagola; kondicional; zu+infinitiv. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava više razine na novim sadržajima  2. koristiti osnovne jezične strukture više razine i prošireni vokabular u jednostavnim opisima i situacijama iz svakodnevice |
|  | Čitanje  1. izdvojiti specifične informacije iz nešto složenijih izvornih i didaktičkih tekstova  2. kritički procijeniti sadržaj teksta i namjere autora  Slušanje  1. interpretirati razgovor među izvornim govornicima o poznatoj temi  2. razlikovati pojedinosti i specifične informacije iz snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  Pisanje  1. izložiti svoje misli, osjećaje, ideje u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. koristiti bilješke za oblikovanje strukturiranog teksta nakon slušanja ili čitanja teksta  Govor  1. komentirati nezahtjevne tekstove  2. preispitati svoje misli, osjećaje, ideje u govornom izričaju  Međukulturno djelovanje  1. vrjednovati ustaljena pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku  2. razlikovati pozitivne sociokulturne vrijednosti od etnocentrizma i nacionalizma do rasizma i drugih čimbenika diskriminacije  3. stvoriti nove komunikacijske situacije koje sadržavaju mogućnost verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko  okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Odnosi među spolovima |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Međunarodno tržište rada |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike.  Može se očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • prijedlozi s genitivom; pasiv i pasiv preterita; prijedlozi s genitivom Fragepronomen, Frageadverbien; pogodbene rečenice u sadašnjosti; vremenske i namjerne rečenice; infinitiv sa zu; odnosne rečenice; nepravilne upitne rečenice; zamjenički prilozi (welcher, dieser); neupravni govor; fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o poznatim i bliskim temama uz povremenu stručnu pomoć u različitim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave više razine radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. uočiti značajke različitih vrsta tekstova  Slušanje  1. uočiti glavne misli jednostavnih izlaganja o poznatim temama, pod uvjetom da su jasno strukturirana  Pisanje  1. interpretirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. upotrijebiti klasificirane informacije u strukturiranome pisanam izričaju  Govor  1. povezati bilješke nakon slušanja ili čitanja u strukturirano usmeno izlaganje  2. provjeriti informacije u razgovoru  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u promjenjivim uvjetima  2. ostvariti komunikaciju i suradnju s pojedincima ili skupinom u nepredviđenim uvjetima uz uvažavanje različitosti  3. samovrjednovati osobne vrijednosti i stavove u odnosu na različitosti općenito i različite kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Suvremeni trendovi u mome zanimanju  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Građanski odgoj | Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada |
| Strukovno usmjerene teme | Budućnost struke  Tehnika i tehnologija u službi struke  Stručni sadržaji povezani s kvalifikacijom |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  • usporedne rečenice; reakcija glagola; particip I.; konjunktiv II. od pomoćnih i modalnih glagola; würde + infinitiv; zavisna rečenice s ob; rečenice s dva objekta; pluskvamperfekt; genitiv kod vlastitih imena; stupnjevanje priloga; veznici entweder…oder; denn; nicht…sondern; ob; seit; um…zu; so…dass; obwohl; darum; deswegen; trotzdem; fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta tijekom šest povijesnih razdoblja  • vrjednovati dokaze  • razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  • interpretirati povijesne podatke  • konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b) razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  • o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  • vještina kronološkog razmišljanja  • vještina razumijevanja povijesne naracije  • vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  • vještina povijesnog istraživanja  • vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina kumulativnog je karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini. |
|  | Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti strukturirano je tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj, već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane, što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane.  Duhovni i moralni razvoj polaznika, u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba, sastavni su dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem naslijeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturalna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postani dobri građani svoje domovine i da se ujedno osjećaju građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevan život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi  7. razlikovati povijesne procese na današnjemu hrvatskom prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista  Uspon i pad starog svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama mediteranskog bazena do rimskih osvajanja  3. raspravljati o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najvažnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskom vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućega europskog nasljeđa  7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na trima kontinentima  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe  5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća |
|  | 7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene među trima kontinenatima  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društva i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti |
| Neolitska i urbana revolucija | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura |
| Prijelomna vremena − inovacije i velika seoba | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju i u jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i židovska država |
| Pojava i razvoj egejske civilizacije | Vladavina aristokracije i demokracija u grčkim polisima  Stari istok i Grčka između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije staroga svijeta  Helenska i helenistička kultura |
| Doba velikih carstava | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno naslijeđe  Indija i Kina |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | Od autohtonog ilirskog sela do autohtonog grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskog grada na istočnoj obali Jadrana |
| Susret i suživot triju svjetova na Sredozemlju | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko Carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena triju svjetova na Sredozemlju |
| Oporavak Zapada | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) |
| Slavenski svijet u Europi | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeurop-skog svijeta | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad staroga svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300.g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine te pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na trima kontinentima, te kako su nove države i različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecali na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća  Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene u euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći  6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća  7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspraviti o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju »novog imperijalizma«  Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva među velikim silama kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, raspad socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države |
|  | 8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća  9. raspraviti znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva u 20. stoljeću |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka − Uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u »produženom srednjovjekovlju« | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog Carstva i kriza Osmanskog Carstva − teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmansko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| »Novi imperijalizam« moćnih nacionalnih država 1850. − 1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta − problemi industrijalizacije,  demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugoga svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugome svjetskom ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije − oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva, kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova, u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva, kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i flilmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije  • osposobiti polaznike za zanimanja u strukovnim područjima elektrotehnike i računalstva |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima učenja pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnome okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja. |
|  | Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizaciju prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevni život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina  4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unaprjeđenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. izdvojiti posebnosti među elementima prirodne osnove na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini te na slijepoj karti imenovati primjere  2. razlikovati prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. prepoznati interakcije među prirodnim pojavama pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. objasniti utjecaj prirodno-geografskih čimbenika na organizaciju prostora  5. predstaviti rezultate samostalnog istraživanja stanja okoliša (zraka, vode obližnjega vodenog toka, tla)  6. navesti primjere mogućeg povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu |
|  | 7. navesti primjere racionalnog korištenja tla, pitke vode i drugih prirodnih bogatstava  8. objasniti koncept održivog razvoja i nužnost pravedne raspodjele prirodnih i stečenih dobara |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir – postanak i struktura  Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanjea položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa na geografskim kartama  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-  -geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost Zemlje  Zonalna građa Zemlje i sastav litosfere  Globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Led na Zemlji  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Zaštićena područja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. istražiti demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i u svijetu  2. analizirati prirodno, prostorno i opće kretanje stanovništva u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  3. analizirati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  4. usporediti organizaciju prostora i odnose među naseljima u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  5. izdvojiti prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  6. istražiti temeljne gospodarske pojmove, sustave i razvojne trendove  7. analizirati nejednak regionalni razvoj na nacionalnoj i svjetskoj razini |
|  | 8. analizirati procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  9. istražiti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija te njihovo političko i gospodarsko značenje  10. obrazložiti važnost poznavanja i pozitivnoga vrjednovanja naslijeđa i vlastitog identiteta kao hrvatskih i europskih građana te građana svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Društveno-  -geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i regionalnim integracijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  • razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  • usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  • usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  • usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  • razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  • usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  • prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  • shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona na aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihova razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti značajke i oblike države  8. usporediti različite političke sustave: demokraciju, tiraniju, aristokraciju, diktaturu, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustavu Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje Europske unije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija − neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – zakonodavna vlast,  izvršna i sudska vlast |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj Europske unije i institucije Europske unije  Hrvatska i Europska unija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • stjecati optimalnu količinu kineziološkog teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnoga tjelesnog vježbanja  • provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  • poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Ovo zanimanje provodi se u sjedećem i stojećem položaju. Leđa i noge najopterećeniji su dio tijela.  Preporučuje se da postupci unaprjeđenja kinantopoloških obilježja budu usmjereni na jačanje mišića trupa, nogu i prsiju.  Vježbe jačanja i istezanja bilo bi dobro provoditi u ležećem položaju radi rasterećenja leđa, nogu i zdjelice.  Sjedenje zahtijeva malu energetsku potrošnju i nepovoljno djeluje na rad dišnog i krvožilnog sustava te su osobe koje pretežito sjede sklone povećanju tjelesne mase i masnog tkiva. Zbog navedenog se preporučuje posebnu pozornost usmjeriti na razvou aerobnih kapaciteta.  Osjećaj za timski rad jedna je od temeljnih osobina za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj sposobnosti timskog rada posebno su pogodne polistrukturne kompleksne aktivnosti.  Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporučuje se plivanje. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije |
|  | 4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interes za nju  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela − povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti)  Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnog tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortexa u dalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbočka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi braai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom |
|  | 35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1 : 1; 2 : 2; 3 : 3)  37. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2, 4 : 4, 5 : 5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje)  IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6 : 6, zaštita od protivničkog napada 1 : 2 : 3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje) |
|  | X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka »jensen»  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti − timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20' intenzitetom 50%)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20' s izmjenama intenziteta 2' 40% i 2' 60%)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 x 20" s odmorom 10") |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni su u poglavlju »Ostalo« koje se nalazi na kraju programa četvrtoga razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Ttjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor |
|  | 4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug. |
|  | Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju |
|  | 5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali, voda − postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodatci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 − 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortexa u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje) |
|  | II. SPORTSKA GIMNASTIKA − POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji«  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. Skokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni – zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. »Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi braai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja  37. Zonska obrana  38. Igra (taktika i suđenje) |
|  | VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2 : 1 (+ vratar)  43. Slobodna igra 5 + 1 : 5 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana »oštrih« lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji − pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6 : 6, zaštita vlastitog smeča 2 : 3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »polueret«  51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5 : 1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend, visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8 −10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1 −3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2')  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2')  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6 x 400 m, intenzitet 80 − 90 %, odmor 4')  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3 x 6', 30" maksimalni intenzitet, 30" 50 %, odmor 5')  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12', 1' maksimalni intenzitet, 1' 50 %) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom. |
|  | Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor |
|  | 4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu. |
|  | II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući |
|  | 8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 − 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo)  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. »Jelenji« skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) − sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) −sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha |
|  | 22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok  VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1 : 1  35. Driblinzi i fintiranja 1 : 1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1 : 1 i 2 : 2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2 : 1 i 2 : 2 s udarcima na vrata (vratar) te oduzimanja lopte  38. Igra 4 + 1 : 4 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom «kuhanjem« iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »skokšut polueret«  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5 + 1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40)  4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed i natraške 6 x 5 m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 x 5 m, odmor 30")  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove) |
|  | III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela − smanjenje potkožnoga masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30' niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20', 2' visoki intenzitet, 2'  50%)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60", a oporavak 20") |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice. |
|  | Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug. |
|  | Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu, uz izvedbu što većega kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu |
|  | 6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja |
|  | 2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije − Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 − 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom − motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5 : 5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2 i 5 : 2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 4 i 5 : 5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4 + 1: 4 + 1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4 − 2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  28. Povezivanje zaštite 1 : 2: 3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2 : 3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela −povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja,mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program trebauvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu |
|  | 3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju, doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema vani i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog.  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom, gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  • usredotočiti se osobito na značenje kršćanske vjere za cjelovit rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum, kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući, dakako, svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  2. opisati temeljna obilježja religioznosti  3. razlikovati prirodne i objavljene religije  4. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  5. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  6. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek − religiozno biće | Vjera − iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist − vrhunac objave | Isus − povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist − pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja − govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzor vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugomu  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima – dominikanci i franjevci (13. − 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretan život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla |
|  | 2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek − polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest − norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko stvori ih« | Čovjek − žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba − sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj − odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja  Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenog čovjeka s Bogom − izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Staroga zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novoga zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnog Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvaranje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnog normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  • razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika, te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina poput filozofske antropologije, političke, pravne i socijalne filozofije. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina, primjerice, psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama.  Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja; pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila, nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko-religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskome društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtjeva (egoizam i altruizam, težnja ka sreći i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja. Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva.  Etičke krjeposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije, borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa |
|  | Račun užitka.  Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti; razlike među ljudima i problem jednakost ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealan zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove  Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealan zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike: normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  • biti osposobljeni za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  • razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  • prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  • biti osposobljeni za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  • učinkovito primjenjivati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  • učinkovito primjenjivati tehnologiju  • steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja.  Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti, načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. računati u skupovima N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u složenijim algebarskim izrazima  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s racionalnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. rabiti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere u složenijim situacijama  2. rabiti potencije s racionalnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i razlomcima  4. diskutirati o rješenju linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihovih sustava koristeći linearnu funkciju |
|  | Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnom koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti tražene podatke uz raspravu o valjanosti metode  2. rasporediti prikupljene podatke po izabranom kriteriju  3. predočiti prikupljene podatke pomoću linijskog, stupčastog i kružnog dijagrama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s racionalnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski složenijim situacijama  Algebra i funkcije  1. analizirati kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. primijeniti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. protumačiti prikupljene i prikazane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. rabiti trigonometrijsku kružnicu i džepno računalo za određivanje vrijednosti trigonometrijskih funkcija kuta zadanog u stupnjevima ili radijanima  2. primijeniti n! u složenijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. analizirati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe i nejednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. povezati binomni poučak i elemente kombinatorike |
|  | Oblik i prostor  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci  1. proračunati srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka  2. odrediti vjerojatnost događaja za prikupljene i analizirane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe i nejednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti zapis broja u zadanom ili nepoznatome brojevnom sustavu  Algebra i funkcije  1. primijeniti nizove i redove  2. analizirati složene funkcije pomoću svojstava elementarnih funkcija |
|  | Podatci  1. istražiti utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti konvergentnost niza uz izračun limesa  2. povezati limes funkcije s asimptotama grafa funkcije  3. derivirati složenu funkciju  4. ispitati svojstva funkcije primjenjujući derivacije  5. nacrtati graf funkcije  6. odrediti primitivnu funkciju koristeći osnovna svojstva integriranja  7. izračunati površinu ispod grafa jednostavnije funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi i redovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za određeno zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj za primijenjenu znanost, kao što su elektrotehnika i računalstvo. U fizici je važan i karakterističan eksperimentalan pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje; stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju  Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti o općem zakonu gravitacije i gibanju satelita oko Zemlje  5. analizirati primjere sudara tijela uporabom zakona očuvanja količine gibanja  6. usporediti osnovni zakon gibanja za rotaciju s temeljnim zakonom translacijskoga gibanja  7. prosuditi o ravnoteži krutog tijela  8. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  9. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombova zakona  10. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodan pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Sudari  Rotacija krutog tijela  Ravnoteža krutog tijela  Tlak  Uzgon  Protjecanje fluida  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti o kinetičkoj energiji tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. prosuditi sličnosti i razlike elastične potencijalne energije i gravitacijske potencijalne energije  9. primijeniti zakon očuvanja energije  10. povezati zakon očuvanja količine gibanja i zakon očuvanja energije prilikom proučavanja sudara  Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. opisati načine prijenosa topline  6. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  7. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima  8. raspraviti rad toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Gravitacijska i elastična potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima |
| Termodinamika | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela  Plinski zakoni.Prijenos topline  Prvi zakon termodinamike  Rad u termodinamici  Drugi zakon termodinamike  Toplinski strojevi |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektrodinamika  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. riješiti problem u strujnom krugu pomoću 1. i 2. Kirchhoffova pravila  4. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  5. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  6. objasniti Oerstedov pokus  7. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  8. razmotriti djelovanje sile u magnetskom polju na različitim primjerima  9. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  10. izložiti primjenu elektromagnetske indukcije  Titranje, valovi i zvuk  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i superpozicije valova  8. raspraviti spektar i primjenu zvučnih valova |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektrodinamika | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Lorentzova i Amperova sila  Elektromotor  Elektromagnetska indukcija  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Titranje, valovi i zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka  Ultrazvuk |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svjetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. konstruirati sliku koju daje sferno zrcalo uz navođenje njezinih svojstava  5. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  6. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  7. primijeniti jednadžbu leće  8. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svjetlosti)  9. primijeniti jednadžbe optičke rešetke i/ili Youngova pokusa pri rješavanju zadataka i istraživačkom pokusu  Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari  5. navesti α, β i γ raspad i opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata i njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja prilikom nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Elektromagnetski titraji  Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Zrcala  Disperzija svjetlosti  Leće  Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost  Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • upoznati kemijske elemente, kemijske spojeve, sirovine i produkte  • objasniti kemijske promjene, povezati ih s pojavama u prirodi te ih prikazati jednadžbama kemijske reakcije  • razvijati vještinu eksperimentiranja, sposobnost opažanja promjena, opisivanja i donošenja zaključaka izvođenjem pokusa  • uočiti uzajamne veze između pokusa, pojava u prirodi i teorije  • prepoznati štetne i opasne kemikalije te objasniti način njihova obilježavanja, pravila rukovanja, postupanja i zbrinjavanja  • razvijati svijest o nužnosti očuvanja prirodnih uvjeta, a pritom ne odričući se dobrobiti civilizacije i napretka  • osvijestiti socijalnu osjetljivost u smislu iskazane empatije prema svakom pojedincu i njegovim potrebama |
| Opis predmeta: | Kemija je znanost o tvarima i njihovim kemijskim promjenama. Cilj je nastave kemije steći znanja o temeljnim kemijskim teorijama, ponajprije atomskoj teoriji i njezinim popratnim konceptima i modelima kako bi na osnovi njih mogli opisati i razumjeti svojstva i promjene tvari. Jedna od temeljnih zadaća nastave kemije jest razviti interes polaznika prema prirodnim znanostima predstavljajući ih dijelom opće kulture. Nastavom kemije polaznici trebaju steći znanja i sposobnosti koje će omogućiti daljnje samoobrazovanje, odnosno usavršavanje u struci. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čestična građa tvari  1. objasniti strukturu atoma  2. navesti podatke koji se mogu iščitati iz periodnog sustava elemenata  3. usporediti fizikalna svojstva metala i nemetala  4. odrediti valenciju nekog atoma s obzirom na njegov položaj u periodnom sustavu elemenata  5. navesti osnovna svojstva kemijskih veza  6. objasniti značenje Lewisove simbolike  7. povezati važnost međumolekulskih sila s građom tvari  Osnove elektrokemije  1. povezati reakcije oksidacije i redukcije s promjenom oksidacijskog broja  2. razlikovati oksidacijsko i redukcijsko sredstvo  3. predvidjeti moguće ishode oksido-redukcijskih procesa na elektrodama pri elektrolizi vode i taljevine kemijskog spoja  4. protumačiti pomoću shematskog prikaza Daniellova članka sastavne dijelove članka  5. usporediti kemijske reakcije u galvanskom članku i elektroliznom članku  6. povezati kemijsku reaktivnost metala i predznak standardnoga elektrodnog potencijala  7. predvidjeti razliku potencijala galvanskog ili elektroliznog članka  Metali i nemetali  1. pokazati važnost tehnički važnih metala i njihovih legura  2. prikupiti najvažnije činjenice o svojstvima nemetala po skupinama u periodnom sustavu elemenata  3. izabrati spojeve nemetala koji imaju utjecaj na biosferu  4. prikazati važnost vode u svakodnevnom životu i svim ljudskim aktivnostima  5. prikazati vrste pesticida koji se upotrebljavaju u poljoprivredi  6. izložiti važnost primjene umjetnih gnojiva  7. otkriti važnost zbrinjavanja otpada |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Struktura atoma i periodni sustav elemenata | Sastav tvari  Građa atoma  Periodni sustav elemenata |
| Veze između atoma i molekula | Ionska veza  Kovalentna veza  Polarnost molekula (međumolekulske sile i vodikova veza) |
| Osnove elektrokemije | Oksidacija i redukcija  Galvanski članci  Elektroliza |
| Metali | Metalna veza  Tehnički važni metali i njihove legure |
| Nemetali | Halogeni elementi  Halkogeni elemeni  Dušikova skupina elemenata  Ugljikova skupina elemenata |
| Napomene: | Nastavni proces izvodi se skladnom izmjenom teorije i praktičnog rada s ciljem ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • usvojiti i međusobno povezati ključne biološke koncepte u objašnjavanju pojava i procesa u živom svijetu kako bi stekli temeljnu biološku pismenost kao svojinu i alat građanina suvremenoga demokratskog društva  • proširiti znanja o zdravlju i rizicima od bolesti te oblikovati stavove o potrebi odgovornog ponašanja prema vlastitom zdravlju i zdravlju drugih ljudi  • stečeno znanje staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstava prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu vlastitoga odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu |
| Opis predmeta: | Polaznici stječu znanja i razvijaju vještine, počevši od manualne spretnosti i umijeća korištenja pribora za praktičan rad, do promatranja, opisivanja, izdvajanja bitnog, zaključivanja, prezentiranja i rada u timu. Učenje ciljano utječe i na afektivnu domenu polazničkog razvoja, usvajanjem poštovanja prema životu te razvijanjem empatije prema drugim ljudima i drugim živim bićima, kao i na odgovornost za očuvanje prirode, okoliša, vlastitog i tuđeg zdravlja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čovjek i zdravlje  1. raspraviti o zdravim stilovima življenja te važnosti pravilne i redovite primjene higijenskih navika u svakodnevnom životu  2. identificirati putove ulaska patogenih mikroorganizama i nametnika u čovjekovo tijelo i mjere prevencije  3. dati primjere najčešće virusne i bakterijske bolesti i načine njihova liječenja |
|  | 4. diskutirati o djelovanju sredstava ovisnosti na zdravlje i ponašanje ljudi  5. protumačiti važnost preuzimanja odgovornosti za vlastito zdravlje na primjerima različite ovisnosti  6. prepoznati opasnosti za zdravlje povezane sa specifičnošću zanimanja za koje se školuje  7. pokazati zahvate prve pomoći koji mogu spasiti život ugroženoj osobi  8. opisati primjer posljedica poremećaja ravnoteže u organizmu  Spolnost i sazrijevanje i čovjeka  1. protumačiti povezanost sazrijevanja i životnih razdoblja s djelovanjem hormona  2. povezati funkciju spolnih organa s njihovom građom i higijenom  3. razlikovati prednosti i nedostatke različitih metoda planiranja trudnoće  4. protumačiti proces oplodnje i razvoj ploda do porođaja  5. povezati promjene tijekom trudnoće s odgovornim ponašanjem trudnice  6. raspraviti različite stavove o spolnosti i odgovornome spolnom ponašanju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek i zdravlje | Značenje vlastitog zdravlja i potreba zdravog stila življenja  Povezanost najčešćih bolesti i poremećaja organskih sustava s mogućim čimbenicima rizika i prevencijom  Osobna higijena  Zdrava hrana i razborita prehrana  Umor, odmor i rekreacija  Ovisnosti (pušenje i ovisnost o duhanu, alkohol i alkoholizam, droge i narkomanija, ostale ovisnosti)  Pružanje prve pomoći (zahvati koji spašavaju život)  Individualni rad i rad u skupini:  Primjeri poremećaja ravnoteže u organizmu i njihove posljedice  Poremećaji prehrane i utjecaj medija na stavove o zdravlju  Utjecaj vršnjaka i medija na oblikovanje zdravih stilova življenja  Odgovorno ponašanje prema zdravlju (donošenje odluka)  Rizici za zdravlje povezani sa specifičnošću zanimanja i načinom života |
| Spolnost i sazrijevanje čovjeka | Životni ciklus i razvoj spolnosti čovjeka  Pubertet i adolescencija  Građa i funkcija muškog i ženskoga spolnog sustava  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porođaj, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Individualni rad i rad u skupini:  Odgovorno spolno ponašanje i partnerski odnosi (donošenje odluka)  Utjecaj vršnjaka i medija na spolno ponašanje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja i individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | OSNOVE INFORMACIJSKO-KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Upotreba informacijske tehnologije u poslovanju  Tehničko dokumentiranje  Uvod u baze podataka  Tehničko i poslovno komuniciranje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti standarde tehničkog crtanja i nacrtne geometrije  • uporabiti računalne programe u izradbi tehničko-tehnološke dokumentacije  • izraditi jednostavne baza podataka  • razvijati sposobnosti za poslovno komuniciranje |
| Opis modula: | Uporaba informacijske tehnologije u vođenju dokumentacije i u poslovnoj komunikaciji. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Upotreba informacijske tehnologije u uredskom poslovanju (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Tehničko dokumentiranje (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Uvod u baze podataka (2. razred, 1 sat, 1,5 boda)  Tehničko i poslovno komuniciranje (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: UPOTREBA INFORMACIJSKE TEHNOLOGIJE U UREDSKOM POSLOVANJU

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti i podesiti osobno računalo  2. rukovati mapama i datotekama na osobnom računalu  3. koristiti i primijeniti program za obradu teksta u izradbi i uređivanju složenijih dokumenata  4. koristiti i primijeniti program za tablične kalkulacije u izradbi tabličnih izračuna i grafikona  5. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija  6. koristiti internet i elektroničku poštu  7. koristiti i primijeniti program za izradbu dijagrama pomoću suvremenih oblika i predložaka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektronički svijet | Informacijske i komunikacijske tehnologije  Sigurnost i računalni virusi  Zakon, pravna regulativa i zakonski propisi |
| Operacijski sustavi | Programska potpora  Operacijski sustav  Organizacija podataka  Rad s podatcima  Korisnički programi  Namještanje računala |
| Obrada teksta | Osnove rada u programu za obradu teksta  Rad s tekstom  Oblikovanje dokumenta  Objekti  Cirkularna pisma |
| Tablične kalkulacije | Program za tablične kalkulacije  Unos i uređivanje podataka i formula  Oblikovanje tablice i nizovi podataka  Funkcije  Grafikoni  Rad s tablicama  Promjena prikaza i ispis radne knjige |
| Izradba prezentacija | Osnove programa za izradbu prezentacija  Izradba prezentacije  Oblikovanje prezentacije  Priprema izlaznih rezultata |
| Internet i rad na mreži | Internet i World Wide Web  Elektronička komunikacija  Programska podrška za e-poštu |
| Izradba dijagrama | Dijagrami tijeka  Mrežni dijagrami  Organizacijski dijagrami  Tlocrti |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKO DOKUMENTIRANJE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti norme tehničkog crtanja i dokumentiranja  2. nacrtati i prepoznati osnovne simbole iz shema električkih i elektroničkih sklopova  3. nacrtati jednostavne sheme električkih i elektroničkih sklopova  4. skicirati i nacrtati tijelo u prostornom prikazu  5. izraditi tehničku dokumentaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Standardi u tehničkom crtanju | Vrste tehničkih crteža  Vrste crta  Namjena crta  Standardna mjerila u tehničkom crtanju  Zaglavlja i sastavnice  Tehničko pismo |
| Osnovne geometrijske konstrukcije | Konstrukcija kružnih prijelaza  Osnovne geometrijske konstrukcije mnogokuta (trokut, četverokut, peterokut, šesterokut)  Konstrukcija ravninskih krivulja (kružnica, elipsa, sinusoida) |
| Osnove nacrtne geometrije | Europski način prikazivanja  Projekcija točke i dužine  Crtanje osnovnih projekcija lika (nacrt, tlocrt, bokocrt)  Skiciranje ortogonalnih projekcija tijela |
| Prostorno predočavanje | Metode prostornog predočavanja  Perspektiva  Dimetrija  Kosa projekcija  Izometrija |
| Simboli i sheme električnih i elektroničkih sklopova | Simboli u elektrotehnici i elektronici  Shematski crteži električnih instalacija  Jednopolne sheme u elektrotehnici  Shematski crteži u elektronici  Shematski blok-dijagrami |
| Tehnička dokumentacija | Podjela tehničke dokumentacije  Zahtjevi tehničke dokumentacije  Blokovski prikaz  Tekstualni dio (popis opreme, troškovnici)  Crtežni dio (simboli, označavanje elemenata, oznaka pripadnosti i lokacija) |
| Vježbe | Tehničko pismo  Konstrukcija trokuta, kvadrata, peterokut, šesterokuta  Konstrukcija kružnice, elipse i sinusoide  Konstrukcija lika u tlocrtu nacrtu i bokocrtu  Skiciranje ortogonalne projekcije u tlocrtu nacrtu i bokocrtu  Crtanje tijela u izometriji  Skiciranje tijela u izometriji  Crtanje elektrotehničkog shematskog crteža pomoću računala  Crtanje shematskog elektroničkog crteža pomoću računala  Crtanje blok dijagrama pomoću računala |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: UVOD U BAZE PODATAKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. protumačiti osnovnu organizaciju baze podataka  2. osmisliti i konstruirati bazu podataka  3. povezati tablice relacijske baze (1 : 1, 1 : N, N : M)  4. izdvojiti i prikazati željene podatke prema zadanom kriteriju iz baze podataka  5. koristiti obrasce za unos i izmjenu podataka  6. kreirati izvješća prema zadanom kriteriju iz više povezanih tablica |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u baze podataka | Baza podataka  Svrha korištenja i korištenje baze podataka  Modeli podataka  Upoznavanje s izgledom programa za rad s bazama podataka  Otvaranje postojeće i kreiranje nove baze podataka u programu za rad s bazama podataka |
| Relacijski model | Vrste tablica (matične i prometne)  Građa i kreiranje tablice  Polje  Slog  Primarni i vanjski ključ  Indeks |
| Izradba baze podataka | Konstruiranje baze podataka na osnovi zadanog problema crtanjem skica i dijagrama  Izradba tablica: definiranje imena stupaca i pripadnih tipova podataka  Zadavanje ključeva  Definiranje indeksa |
| Uređivanje baze podataka | Dodavanje novih i brisanje postojećih zapisa  Uređivanje postojećih zapisa  Kopiranje, preimenovanje i brisanje tablica |
| Prikaz podataka | Prikaz tablice (promjene izgleda)  Sortiranje, pretraživanje i zamjena podataka  Postavljanje upita QBE tehnikom  Generiranje upita dizajnerom  Izvođenje, spremanje i učitavanje upita |
| Obrasci | Izradba obrazaca  Pregled, unos i brisanje podataka korištenjem obrazaca  Pretraživanje i filtriranje korištenjem obrazaca  Spremanje i otvaranje obrazaca |
| Izvješća | Izradba izvješća  Pregled i ispis podataka  Izvoz podataka u vanjsku datoteku  Grupiranje podataka u izvješću  Agregatne funkcije u izvješću  Spremanje i otvaranje izvješća |
| Vježbe | Crtanje dijagrama baze podataka  Izradba baze podataka  Izradba tablica  Dodavanje novih zapisa, izmjena i brisanje postojećih zapisa  Prikaz tablica  Upiti  Rad s obrascima  Rad s izvješćima |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKO I POSLOVNO KOMUNICIRANJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti programske alate za izradbu tehničkih i poslovnih dokumenata  2. primijeniti predloške tipskih dokumenata  3. izraditi jednostavnije tehničke dokumente: tehničku specifikaciju, ponudu s troškovnikom i korisnički priručnik  4. primijeniti poslovnu komunikaciju elektroničkim putem  5. pripremiti i održati poslovni sastanak  6. prezentirati odabrane tehničke i poslovne dokumente poslovnim korisnicima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Programski alati za poslovno komuniciranje | Programski alati za poslovno komuniciranje i izradbu poslovne dokumentacije  Pregled osnovnih alata i funkcija namijenjenih poslovnom komuniciranju  Cilj, način i poslovni primjeri izradbe odgovarajućih dokumenata  Poslovni dopis, troškovnik, kalkulacija, prezentacija, elektronička pošta  Poslovni predlošci, korištenje i izradba zadane poslovne dokumentacije |
| Programski alati za izradbu tehničke dokumentacije | Programski alati za izradbu tehničke dokumentacije  Pregled osnovnih alata i funkcija namijenjenih tehničkim poslovima  Cilj, način i poslovni primjeri izradbe tehničke dokumentacije  Tehnički dijagram s opisom i tehnički nacrt sa sastavnicom  Osnove rada u alatima  Poslovni predlošci, korištenje i izradba zadane tehničke dokumentacije |
| Osnove poslovnog komuniciranja | Osnovi pojmovi u komunikaciji  Oblici i načini komuniciranja  Usmena komunikacija  Pisana komunikacija  Javni govor i prezentiranje |
| Osnove elektroničkog komuniciranja | Usporedba i razlike usmene, pisane i elektroničke komunikacije  Poslovni web  Poslovna elektronička pošta  Poslovni kontakti i upravljanje vremenom  Pregled i upoznavanje alata poslovnoga elektroničkog komuniciranja  Poslovni predlošci, primjeri elektroničke poslovne komunikacije |
| Osnove prezentacijske vještine | Cilj i misija prezentacije  Publika i situacija  Struktura i plan prezentacije  Vizualna i verbalna komunikacija  Zlatna pravila uspješnih prezentacija  Elementi izvedbe: stav, kontrola, utjecaj  Uvježbavanje |
| Vježbe | Pregled i upoznavanje programskih alata  Osnovni rad s programskim alatima  Rad s odabranim predlošcima  Modifikacija predložaka po dobivenom zadatku  Poslovna komunikacija izrađenih dokumenata elektroničkom poštom  Sazivanje poslovnih sastanaka uz prateći dopis i dokumente  Samostalna izradba prezentacije po dobivenom zadatku  Javna prezentacija i obrana dobivenog zadataka |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | OSNOVE RAČUNALSTVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Osnove računala  Građa računala  Operacijski sustavi  Praktične osnove računalstva  Algoritmi i programiranje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • upoznati osnovnu strukturu, načelo rada osobnog računala i njegovih pojedinih dijelova  • samostalno sastaviti i nadograditi sklopovske komponente osobnog računala, instalirati potreban operacijski sustav te dijagnosticirati i otkloniti jednostavne neispravnosti  • razvijati algoritamski način razmišljanja |
| Opis modula: | Sastavljanje i nadogradnja komponenti osobnog računala. Instalacija operacijskih sustava te dijagnosticiranje i otklanjanje jednostavnih neispravnosti. Primjena algoritama u rješavanju problema. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Algoritmi i programiranje (1. razred, 3 sata, 4,5 boda)  Algoritmi i programiranje (2. razred, 3 sata, 5 bodova)  Osnove računala (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Praktične osnove računala (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Građa računala (3. razred, 3 sata, 5 bodova)  Operacijski sustavi (3. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ALGORITMI I PROGRAMIRANJE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti važnost algoritama u procesu rješavanja problema  2. razmotriti tipične strukture podataka i pripadnih algoritama te prepoznati važna svojstva algoritama  3. odabrati i osmisliti algoritme za rješavanje jednostavnijih problema  4. koristiti naredbe za upis i ispis podataka  5. primijeniti naredbe za grananje i ponavljanje dijelova programa  6. koristiti jednodimenzionalna i dvodimenzionalna polja te nizove znakova |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Algoritmi | Osnovni pojmovi algoritama  Svojstva algoritma  Zapis algoritma  Vrste naredbi  Sekvencijske naredbe  Naredbe pridruživanja i aritmetičke operacije  Naredbe za određivanje tijeka algoritma  Logičke operacije  Naredbe za ponavljanje s ispitivanjem uvjeta na početku  Naredbe za ponavljanje s ispitivanjem uvjeta na kraju  Složene naredbe − programske funkcije  Naredbe za ponavljanje poznati broj puta |
| Zapis podataka u sklopovima računala | Brojevni sustavi  Prikaz podataka u sklopovima računala  Zapis prirodnih brojeva  Zapis cijelih brojeva  Zapis racionalnih brojeva i brojeva s pomičnom točkom  Racionalni brojevi jednostruke i dvostruke preciznosti  Zapis znakova |
| Programski jezik | Osnovna struktura programa u odabranom programskom jeziku  Osnovni tipovi podataka  Varijable i konstante  Funkcije za ispis podataka  Funkcije za upis podataka  Naredba za dodjeljivanje vrijednosti  Aritmetičke operacije i pretvorba tipova podataka  Matematičke funkcije  Prioriteti izvršavanja operacija  Znakovi i znakovne funkcije (ctype.h)  Jednostruko grananje − if  Višestruka grananja − if\_else, if\_else\_if\_else  Logičke operacije  Naredba switch  Naredbe za ponavljanje s ispitivanjem uvjeta na početku − while  Naredbe za ponavljanje s ispitivanjem uvjeta na kraju − do\_while  Naredbe continue i break  Naredba za ponavljanje poznati broj puta − for  Ugniježđene petlje  Jednodimenzionalna polja  Inicijalizacija jednodimenzionalnih polja  Dvodimenzionalna polja  Inicijalizacija dvodimenzionalnih polja  Nizovi znakova  Upis i ispis niza znakova  Uspoređivanje i kopiranje nizova znakova |
| Vježbe | Algoritmi  Uvod u rad s programom za grafički prikaz algoritama  Sekvencijske naredbe  Naredbe za određivanje tijeka programa  Naredbe za ponavljanje s ispitivanjem uvjeta  Naredba za ponavljanje poznati broj puta  Programski jezik  Naredbe za upis i ispis podataka  Aritmetičke operacije i matematičke funkcije  Naredbe za grananje u programu  Naredbe za ponavljanje s ispitivanjem uvjeta  Naredba za ponavljanje poznati broj puta  Polja  Nizovi znakova |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ALGORITMI I PROGRAMIRANJE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti algoritme za pretraživanje i razvrstavanje  2. kreirati i primijeniti funkcije u programu  3. koristiti pokazivače u radu s poljima i funkcijama  4. dizajnirati i koristiti strukture podataka  5. kreirati i koristiti datoteke  6. primijeniti naredbe za rad s grafikom u izradbi različitih crteža i animacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Algoritmi za pretraživanje i razvrstavanje | Pretraživanje jednodimenzionalnog polja  Razni načini sortiranja elemenata polja  Razvrstavanje razmjenom (selection sort)  Razvrstavanje metodom mjehurića (bubble sort) |
| Funkcije | Definiranje i deklaracija funkcije  Poziv funkcije  Prijenos argumenata  Tipovi funkcija  Rekurzivne funkcije |
| Pokazivači | Deklaracija pokazivača  Funkcije i pokazivači  Polja i pokazivači  Pokazivači na niz znakova |
| Strukture podataka | Osnovni pojmovi o strukturama  Polja struktura |
| Datoteke | Otvaranje i zatvaranje datoteke  Neformatirani način upisa i ispisa podataka  Formatirani način upisa i ispisa podataka |
| Rad s bitovima | Naredbe za rad s bitovima  Polja bitova |
| Grafika | Naredbe za rad s grafikom  Izradba različitih crteža i animacija |
| Vježbe | Pretraživanje  Razvrstavanje  Funkcije  Pokazivači  Strukture  Datoteke  Rad s bitovima  Grafika |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE RAČUNALA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati dijelove osobnog računala  2. raščlaniti i objasniti osnovnu strukturu računala kao sustava  3. prikazati i protumačiti elemente matične ploče i njezine funkcije  4. opisati fizičku i logičku strukturu tvrdog diska  5. imenovati elemente strukture operacijskog sustava  6. objasniti proces podizanja operacijskog sustava  7. opisati načelo rada tipičnih izlaznih uređaja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni pojmovi i koncepti | Vrste računala  Podsustavi osobnog računala  Konektori na perifernim uređajima  Unutrašnjost sustavske jedinice |
| Kućište s napajanjem | Kućište računala  Jedinica napajanja  Standardi kućišta i jedinica napajanja  Tehnologije u jedinicama napajanja |
| Matična ploča | Standardi oblika matičnih ploča  Komponente matične ploče  Chipset  Sabirnice  BIOS  Sustavski resursi  Mikroprocesor  Modeli procesora  Višejezgreni procesori |
| Tvrdi disk | Način rada čvrstog diska  Logička struktura tvrdog diska  ATA sučelja  SCSI  RAID |
| Operacijski sustav | Pojam i vrste operacijskih sustava  Osnovna struktura operacijskog sustava  Instalacija operacijskog sustava  Podizanje operacijskog sustava  Osnovna konfiguracija operacijskog sustava  Osnovni dijagnostički alati operacijskog sustava |
| Memorija | DRAM memorija  Vrste RAM memorije  Karakteristike RAM memorije |
| Uređaji za pohranu podataka | Vanjski tvrdi disk  Flash memorije  Memorijske kartice  Čitači memorijskih kartica  Optički pogoni i mediji  SSD diskovi  Floppy pogoni i mediji |
| Audio i video-podsustav | Monitori  Projektori  Grafičke kartice  Karakteristike videopodsustava  Zvučne kartice  Zvučni sustavi |
| Ulazni uređaji | Ulazi i priključci osobnog računala  Standardni ulazni uređaji  Skeneri  Digitalni fotoaparat  Kamera za računalo |
| Pisači | Vrste i karakteristike pisača  Iglični pisači  Laserski pisač  Tintni pisači  Načini komunikacije pisača |
| Mrežni podsustav | Mrežni podsustav osobnog računala  Mrežna kartica |
| Prijenosna računala | Vrste prijenosnih računala  Komponente prijenosnih računala  Izmjenjive komponente prijenosnih računala  Baterije prijenosnih računala |
| Napomene: | Povezivanje teorijskih spoznaja s praktičnom primjenom izvodi se na nastavi nastavnog predmeta Praktične osnove računalstva. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNE OSNOVE RAČUNALSTVA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. sastaviti i nadograditi sklopovske komponente osobnog računala  2. instalirati i konfigurirati operacijski sustav osobnog računala prema postavljenim zahtjevima  3. instalirati i konfigurirati osnovne programe za zaštitu i održavanje osobnog računala  4. instalirati i konfigurirati elementarnu žičnu mrežu prema postavljenim zahtjevima  5. konfigurirati vatrozid te spojiti računalo na internet  6. testirati mrežu prema zadanim zahtjevima  7. primijeniti tehnike lemljenja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osobno  računalo (PC) | Komponente osobnog računala  Podsustavi osobnog računala  Konektori osobnog računala  Bios  Rastavljanje osobnog računala  Sastavljanje i nadogradnja osobnog računala  Dijagnosticiranje i otklanjanje jednostavnih neispravnosti na osobnom računalu  Alati za snimanje/vraćanje sustavskih informacija  Snimanje i vraćanje sustavskih informacija  Izradba tehničke dokumentacije |
| Tvrdi disk (HDD) | Logička organizacija tvrdog diska  Simulacija pogrješaka na tvrdom disku  Particije  Alati za rad s particijama  Rad s particijama  Izradba tehničke dokumentacije |
| Operacijski  sustavi | Instalacija operacijskog sustava  Konfiguriranje operacijskog sustava  Komandna linija (naredbe, sintaksa) operacijskog sustava  Formiranje dual boot sustava  Kreiranje sigurnosne kopije (image) particije  Izradba tehničke dokumentacije |
| Sigurnost i održavanje | Instalacija i konfiguracija programa za održavanje  Instalacija i konfiguracija programa za zaštitu  Dijagnosticiranje i otklanjanje jednostavnih neispravnosti na operacijskom sustavu  Izradba tehničke dokumentacije |
| Lemljenje | Osnovna pravila lemljenja  Alati i pribor za lemljenje  Priprema za lemljenje  Postupci lemljenja  Izradba komunikacijskog kabela (primjerice, RS-232)  Vizualno i funkcionalno testiranje izrađenoga kabela  Izradba tehničke dokumentacije |
| Mreža | Izradba mrežnih kabela (straight-through, crossover)  Vizualno i funkcionalno testiranje mrežnih kabela  Spajanje računala u lokalni mrežni sustav  Testiranje mrežnog sustava (rad u komandnoj liniji)  Spajanje lokalne mreže na internet  Testiranje brzine pristupa prema internetu  Dijagnosticiranje i otklanjanje jednostavnih neispravnosti na lokalnoj mreži  Izradba tehničke dokumentacije |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, provjera praktičnih vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GRAĐA RAČUNALA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati arhitekturu računalnog sustava  2. interpretirati izvođenje naredbi  3. klasificirati memorijski sustav  4. primijeniti preslikavanje adresa u memorijskom sustavu  5. analizirati višejezgrene procesore i višeprocesorske sustave  6. primijeniti programsku potporu za analizu rada računala i interpretirati rezultate mjerenje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Arhitektura računala | Osnovni računski modeli  Arhitektura, organizacija, struktura i građa računalskog sustava  Klasifikacija arhitekture računalskog sustava  Funkcijske jedinice Von Neumannova modela računala  Jednostavno mikroračunalo – Von Neumannov model računala  Von Neumannovo računalo – računalo SISD |
| Mikroprocesor | Pojednostavljeni model CISC procesora  Primjer izvođenja programa  Stanje na vanjskim sabirnicama  Pojednostavljeni model RISC procesora |
| Upravljačka jedinica | Prijenos upravljanja unutar istog programa  Prijenos upravljanja među različitim programima  Rekurzivne programske procedure  Dva osnovna načina oblikovanja upravljačke jedinice  Mikroprogramirana upravljačka jedinica |
| Aritmetičko-logička jedinica | Oblikovanje jednostavne aritmetičko-logičke jedinice  Aritmetička sekcija  Logička sekcija |
| Memorijski sustav | Memorijska hijerarhija  Osnovne organizacijske i tehnološke karakteristike memorijskog sustava  Glavna ili radna memorija  Porodice DRAM  Magnetska diskovna memorija  Magnetska diskovna memorija  Polje diskova RAID  Djelovanje priručne memorije  Svojstva priručne memorije  Organizacija priručne memorije  Fizički i virtualni adresni prostor  Adresno preslikavanje  Virtualna memorija i priručna memorija |
| Sabirnice | Vodeći i prateći moduli  Sabirnički ciklus i sabirnički protokol  Sabirnice osobnih računala (PC sabirnice)  Ulazno-izlazne sabirnice: USB, FireWire i SCSI |
| Ulazno-izlazni podsustav | Načini izmjene podataka  Programirani ulazno-izlazni prijenos podataka  Prekidni ulazno-izlazni prijenos podataka  Izravni pristup memoriji DMA  Paralelni U/I međusklop  Serijski U/I međusklop  Mrežna kartica |
| Višeprocesorski sustavi | Performanse računala  Mjerenje performansi računala  Protočne strukture u računalskom sustavu  Naredbena protočna struktura  Superskalarni procesori  Oblici i razine paralelizma  Paralelne arhitekture  Multiprocesorski sustavi  Višejezgreni procesori  Grafički procesori |
| Vježbe | Analiza memorijskog sustava  Snimanje stanja na vanjskim sabirnicama  Povezivanje računala s vanjskim sklopovima procesa i ostvarivanje prijenosa U/I  Prekidni način rada  Mjerenje svojstava računala |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OPERACIJSKI SUSTAVI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. protumačiti osnovne karakteristike i funkcije operacijskih sustava  2. objasniti načela rada operacijskih sustava  3. pripremiti računalo za instalaciju operacijskih sustava prema konkretnim zahtjevima  4. instalirati operacijski sustav  5. konfigurirati operacijske sustave  6. administrirati operacijske sustave  7. izraditi sigurnosne kopije operacijskih sustava računala |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u  operacijske  sustave | Funkcije i karakteristike operacijskih sustava  Strukture operacijskih sustava DOS, Windows i UNIX  Linux  Pokretanje sustava općenito, BIOS, MBR, particije |
| Mehanizmi rada operacijskih sustava | Načelo prekida, dodjeljivač sabirnice, zahtjev-prihvat, vektor prekida  Prioritet prekida, višestruki prekidi, programski prekidi  Program, proces, dretva, raspoređivanje po vremenu i prioritetu  Upravljanje procesima, sinkronizacija, paralelizam  Spremnici − vrste, brzine i kapaciteti, logičke i fizičke adrese  Upravljanje spremnikom, pretvorba adresa, segmentacija, straničenje |
| Klijentski operacijski sustavi MS Windows | Struktura operacijskog sustava Windows  Administriranje i optimizacija operacijskog sustava Windows  Datoteke, datotečni sustavi MS Windows  Tvrdi diskovi, dinamički diskovi, inicijalizacija, formatiranje, particije  Upravljanje diskovima, enkripcije, diskovne kvote  Datotečni sustavi FAT, NTFS, RAID, FAT-NTFS konverzije  Izradbe sigurnosnih kopija, pohranjivanje podataka  Korisnički računi, grupe, profili, dozvole, zaštita  Mreža ravnopravnih korisnika i klijent poslužitelj mreža |
| Klijentski  operacijski sustavi  Linux | Struktura, administriranje i optimizacija operacijskog sustava Linux  Datotečni sustav Linuxa Exta, Btrfsa, Swapa  Komandna linija Linuxa, editori, gedit, pico, skripte  Upravljanje diskovima i particijama  Korisnički računi, dozvole  Spremanje podataka, izradbe sigurnosnih kopija  Mrežna konfiguracija, mreža ravnopravnih korisnika s Linuxom  Dijeljenje podataka, resursa u mreži ravnopravnih korisnika |
| Hibridni operacijski sustavi | Hibridna mreža s dva operacijska sustava  Virtualno računalo – povezivanje različitih operacijskih sustava  Udaljeni pristup računalu Win, Linux |
| Vježbe | Uvod u operacijske sustave  Mehanizmi rada operacijskih sustava  Klijentski operacijski sustavi MS Windows  Klijentski operacijski sustavi Linux  Hibridni operacijski sustavi |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ELEKTRONIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Osnove elektrotehnike  Uvod u elektroniku  Digitalna logika |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti zakone elektrotehnike te odabrati, spojiti i izmjeriti električne elemente u strujnom krugu  • analizirati, konstruirati i primijeniti mjerenja jednostavnijih elektroničkih komponenata i sklopova |
| Opis modula: | Analiza, projektiranje i konstrukcija jednostavnih elektroničkih komponenata i sklopova. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Osnove elektrotehnike (1. razred, 4 sata, 7 bodova)  Uvod u elektroniku (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Digitalna logika (2. razred, 3 sata, 5 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE ELEKTROTEHNIKE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti temeljne zakone elektrotehnike na jednostavne električne sklopove  2. dimenzionirati jednostavne strujne krugove za realnu primjenu  3. odabrati i spojiti odgovarajuće elemente prema postojećoj shemi  4. izmjeriti električne veličine na pripadajućim elementima strujnog kruga  5. izraditi električnu shemu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u  elektrotehniku | Električna osnova građe tvari  Električni napon i električna struja  Električni otpor (otpor vodiča, električna otpornost, električna vodljivost i provodljivost, električni otpornici, ovisnost otpora o temperaturi)  Ohmov zakon |
| Krugovi istosmjerne struje | Elementi strujnoga kruga (linearni i nelinearni elementi, idealni i realni elementi, kratki spoj, prazan hod)  Serijski spoj otpornika (dijeljenje napona, Kirchhoffov zakon za napone, ukupni otpor serijskog spoja)  Paralelni spoj otpornika (dijeljenje struje, Kirchhoffov zakon za struje, ukupni otpor paralelnog spoja)  Mješoviti spojevi otpornika (nadomjesni otpor, potenciometarski spoj, mosni spoj)  Električna energija i snaga  Izvori istosmjernog napona (vrste naponskih izvora, idealni i realni izvori, osnovni spojevi naponskih izvora, prilagođenje snage)  Mreže istosmjerne struje (izravna primjena Kirchhoffovih zakona metoda, metoda superpozicije, Thevenenov teorem) |
| Električno polje | Značajke električnog polja  Tvari u električnom polju (električna influencija, električna polarizacija, proboj u dielektriku)  Kapacitet i kondenzatori (pojam električnoga kapaciteta, pločasti kondenzator, serijski i paralelni spoj kondenzatora, značajke kondenzatora, izvedbe kondenzatora)  Nabijanje i izbijanje kondenzatora, vremenska konstanta, energetski odnosi |
| Magnetsko  polje | Značajke magnetskog polja  Magnetizam tvari (feromagnetički materijali, HB karakteristika, petlja histereze, magnetski krug)  Magnetske sile (sila na vodič protjecan strujom, sila između dva ravna vodiča, sila na strujnu petlju, sila na naboje u gibanju)  Elektromagnetska indukcija (indukcija gibanjem vodiča, indukcija promjenom toka, samoindukcija, međuindukcija, transformator)  Svitak u krugu istosmjerne struje (prikaz svitka, energija svitka, ukapčanje i iskapčanje RL kruga) |
| Izmjenične struje | Značajke sinusoidnih veličina i vektorski prikaz sinusoidnih veličina  Otpornik, kondenzator i zavojnica u krugu izmjenične struje, izmjenična snaga  Jednostavni RLC spojevi (serijski RL spoj, serijski RC spoj, serijski RLC spoj, paralelni RL spoj, paralelni RC spoj, paralelni RLC spoj, rezonancija)  Trofazni izmjenični napon  Nesinusoidalni izmjenični naponi  Odziv RC i CR mreža na nesinusoidalni izmjenični napon |
| Vježbe | LV Uvod u elektrotehniku  Krugovi istosmjerne struje  Izmjenične struje  Električno polje  Magnetsko polje  Izmjenične struje  LV Uvod u elektrotehniku  Mjerenje električnih veličina: napona, struje i otpora univerzalnim instrumentom  Indirektno mjerenje otpora U-I metodom  LV Krugovi istosmjerne struje  Serijski spoj otpornika  Paralelni spoj otpornika  Mješoviti spojevi otpornika  Djelilo napona (opterećeno i neopterećeno)  Serijski spoj naponskih izvora  Paralelni spoj naponskih izvora  Mjerenje električne snage  Nabijanje i izbijanje kondenzatora  LV Izmjenične struje  Mjerenje izmjeničnog napona i struje  Snaga na omskom otporu (djelatna snaga)  Katodni osciloskop (mjerenje izmjeničnih signala, valni oblici, amplituda, period i frekvencija)  Otpornik, kondenzator i zavojnica u krugu izmjenične struje, izmjenična snaga  Serijski spoj RL  Paralelni spoj RL  Serijski spoj RC  Paralelni spoj RC  Serijski RLC spoj − rezonancija  Paralelni RLC spoj − rezonancija  Nesinusoidalni izmjenični naponi  Odziv RC i CR-mreža na niz pravokutnih impulsa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: UVOD U ELEKTRONIKU

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti mjerne instrumente  2. analizirati rad PN diode i osnovnih diodnih sklopova u analognoj i impulsnoj elektronici  3. opisati načelo rada bipolarnog tranzistora na tranzistorskoj sklopci  4. objasniti strukturu i načelo rada unipolarnih tranzistora  5. primijeniti osnovne spojeve s operacijskim pojačalima u analognoj elektronici (pojačala, multivibratori, komparatori, generatori pilastog napona)  6. primijeniti optoelektroničke elemente |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mjerni instrumenti | Analogni mjerni instrumenti s dvodimenzionalnim prikazom  Digitalni mjerni instrumenti |
| Sklopovi s diodama | Rad i svojstva PN diode  Strujno-naponska karakteristika PN diode  Rad dioda na ispravljačima i stabilizatorima  Ostale vrste dioda |
| Osnovni sklopovi s bipolarnim s tranzistorima | Rad bipolarnog tranzistora kroz osnovne spojeve tranzistora  Karakteristike tranzistora i parametri  Princip rada bipolarnog tranzistora na tranzistorskoj sklopki  Tranzistorska sklopka |
| Osnovni spojevi  pojačala | Svojstva osnovnih spojeva pojačala s bipolarnim tranzistorima  Osnovna NF pojačala statičkom i dinamičkom analizom  Višestupanjska pojačala  Pojačala snage |
| Osnovni sklopovi s unipolarnim tranzistorima | MOS struktura i MOSFET tranzistor  JFET tranzistor  Važnost pojačala s FET tranzistorima |
| Operacijska pojačala | Osnovni spojevi s operacijskim pojačalima u analognoj elektronici  Osnovne karakteristike operacijskog pojačala  Rad i mogućnosti primjene operacijskog pojačala (pojačala, multivibratori, komparatori, generatori pilastog napona) |
| Optoelektronički elementi | Svojstva, parametri, primjena  Poluvodički svjetlosni izvori  Poluvodički svjetlosnoosjetljivi elementi  Optoelektronički elementi |
| Vježbe | Poluvodička dioda  Ispravljački spojevi  Snimanje karakteristike tranzistora u spoju zajedničkog emitera  Impulsni odziv RC i CR mreže  Tranzistorska sklopka  Pojačalo u spoju zajedničkog emitera  Pojačalo u spoju zajedničke baze  Pojačalo u spoju zajedničkog kolektora  Dvostupanjsko RC pojačalo  Diferencijsko pojačalo  Pojačalo snage  Operacijsko pojačalo (invertirajuće i neinvertirajuće) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: DIGITALNA LOGIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti brojevne sustave i kodove za prikaz digitalnih podataka  2. upotrijebiti aksiome i osnovne teoreme Booleove algebre  3. primijeniti osnovne logičke sklopove na složenim logičkim funkcijama  4. analizirati složenije kombinacijske sklopove  5. simulirati analogno-digitalne (AD) i digitalno-analogne (DA) pretvornike  6. primijeniti formalni programski jezik na logičke sklopove  7. primijeniti svojstva multivibratora |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevni sustavi i kodovi | Brojevni sustavi i kodovi za prikaz digitalnih podataka  Pretvorbe među brojevnim sustavima: decimalni, binarni, oktalni i heksadecimalni  Važnost kodova i razlike među njima: BCD-kod, XS-3 kod, 2421 kod, ASCII kod |
| Boolova algebra | Aksiomi i osnovni teoremi Booleove algebre  Logičke funkcije i sheme  Zakoni Booleove algebre u svrhu minimizacije složenih logičkih funkcija |
| Osnovni logički sklopovi | Simboli osnovnih logičkih sklopova i njihove tablice stanja i funkcije  Simboli logičkih sklopova i logičke funkcije  Različite skupine integriranih digitalnih sklopova |
| Multivibratori u digitalnoj logici | Svojstva i primjena multivibratora  SR, JK, D, T bistabil-simbol, tablicu stanja  Primjena bistabila na registrima i brojilima  Vrste registara i brojila  Monostabilni i astabilni multivibrator |
| Složeni kombinacijski sklopovi | Sheme sklopa za zbrajanje, kodera i dekodera te njihova primjena  Sheme multipleksora i demultipleksora i njihova primjena |
| AD i DA pretvorba | Rad DA pretvornika s težinski raspoređenim otpornicima  Rad AD pretvornika-brojećeg |
| VHDL -programski jezik | Struktura VHDL programskog jezika  Primjena programskog jezika VHDL na logičke sklopove |
| Vježbe | Osnovni logički sklopovi  Skupine integriranih digitalnih sklopova  Bistabili u digitalnoj tehnici  Monostabil i astabil u digitalnoj elektronici  Registri i brojila  Složeni kombinacijski sklopovi |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznik: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | RAČUNALNE MREŽE I SIGURNOST |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Računalne mreže  Konfiguriranje računalnih mreža i servisa  Sigurnost informacijskih sustava |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • analizirati i izvesti mrežnu konfiguraciju (računala, usmjerivači, preklopnici) |
| Opis modula: | Upoznavanje s načelima mrežnog rada i podešavanje mreže za rad prema zadanim postavkama. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Uvod u računalne mreže (2. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Računalne mreže (3. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Konfiguriranje računalnih mreža i servisa (4. razred, 3 sata, 4 boda)  Sigurnost informacijskih sustava (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: UVOD U RAČUNALNE MREŽE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti načelo rada računalne mreže prema slojnom modelu  2. primijeniti mrežno adresiranje  3. konfigurirati lokalnu mrežu uporabom preklopnika  4. izvesti temeljnu konfiguraciju radne stanice i preklopnika  5. konfigurirati preklopnik za rad s VLAN-ovima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni pojmovi | Opći model komunikacijskog sustava  Osnove mrežne tehnologije  OSI i TCP/IP modeli podatkovne komunikacije  Enkapsulacija i dekapsulacija po slojevima |
| Fizički pristup mreži | Vrste medija i konektori  Kabeli za povezivanje uređaja  Prijenos analognih i digitalnih signala − protok podataka  Kodiranje na fizičkom sloju |
| Podatkovni sloj | Temeljne aktivnosti podatkovnog sloja  CSMA/CD protokol i kolizijska domena  Način rada preklopnika  Temeljne karakteristike preklopnika i koncentratora  Preklopnički orijentirana mreža |
| Temeljne aktivnosti mrežnog sloja | Osnovne zadaće mrežnog sloja  Logičko adresiranje  Subnet maska  Mrežni alati i alati za analizu rada mreže  Analiza rada lokalne mreže |
| Konfiguracija preklopnika | Osnovne električke i logičke funkcije preklopnika  Konzolni pristup i modovi CLI  Temeljna konfiguracija preklopnika  Konfiguracija sigurnosnih postavki i udaljeni pristup  Koncept i konfiguracija VLAN-a  VLAN trunking |
| Vježbe | Osnovna mrežna konfiguracija računala  Uvod u korištenje mrežnog simulatora  Konfiguracija jednostavne peer-to-peer mreže  Konfiguracija jednostavne mreže na bazi koncentratora  Računala u kolizijskoj domeni  Računala u preklopnički orijentiranoj mreži  IP adresiranje  Uvod u korištenje mrežnog analizatora  Konfiguracija preklopnika  Dopuna konfiguracije i udaljeni pristup  Konfiguracija VLAN-a  Konfiguracija trunkinga  VLAN trunking protokol (VTP) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježbe, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALNE MREŽE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. postaviti optimalnu konfiguraciju usmjerivača  2. postaviti osnovne sigurnosne postavke na preklopniku i usmjerivaču  3. konfigurirati jednostavne usmjerivačke protokole  4. spojiti dvije lokalne mreže uporabom usmjerivača  5. konfigurirati jednostavnu bežičnu vezu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Djelovanje u mrežnom sloju | Zadaće i djelovanje u mrežnom sloju  IPv4 adresiranje  Subnetiranje  Subnetiranje s promjenjivom dužinom mrežne maske  NAT/PAT  ICMP i ARP  Fragmentiranje i ponovno sastavljanje IP paketa  IPv6 adresiranje |
| Usmjerivač i usmjerivački protokoli | Osnove usmjeravanja  Tablica usmjeravanja  Vektorski protokoli (RIPv1)  Protokoli stanja veze (OSPF) |
| Djelovanje u transportnom sloju | Osnovne zadaće transportnog sloja  TCP  UDP  Filtriranje prometa |
| Tehnologija mreža širokog područja (WAN) | Koncept WAN mreže  Karakteristike WAN tehnologija  WAN enkapsulacija  VPN |
| Uvod u bežične mreže | Priroda i način rasprostiranja radiovalova  Standardi bežičnih mreža |
| Vježbe | Primjena IPv4 adresiranja  VLSM  ICMP i ARP paketi  IPv6 adresiranje  Temeljna konfiguracija usmjerivača pomoću konzole i s udaljenog mjesta  Statičko usmjeravanje  Konfiguracija RIPv1 protokola  Konfiguracija OSPF protokola  Otkrivanje i praćenje PDU transportnog sloja  Konfiguriranje pristupnih listi (ACL)  WAN enkapsulacija  Konfiguracija WLAN-a |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježbe, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KONFIGURIRANJE RAČUNALNIH MREŽA I SERVISA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. konfigurirati mrežne uređaje za izvođenje osnovnih mrežnih servisa  2. konfigurirati bežičnu vezu između više LAN-ova  3. konfigurirati malu kućnu i/ili uredsku mrežu s pristupom internetu  4. primijeniti virtualna računala i mrežne uređaje  5. spojiti opremu za videonadzor i VoiP u višeuslužnu mrežu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Dizajniranje mreže | Uvod u dizajn mreže  Parametri dizajna mreže  Hijerarhijska struktura mreže  Metodologija mrežnog dizajna  Redundantne veze  STP |
| WAN mreže | Frame Relay  ATM  MPLS |
| Konfiguracija mrežnih servisa i usluga | DHCP  DNS i NAT  TFTP i FTP  SNMP  SMTP  POP  Mrežni pisač |
| Nadziranje i upravljanje radom mreža | SYSLOG  NetFlow protokoli |
| VoIP, IPTV, videonadzor | Karakteristike analogne i digitalne telefonije  VoIP protokoli i standardi  Vrste i karakteristike videonadzora  Karakteristike prijenosa TV slike putem podatkovnih mreža |
| Višeuslužna mreža | Razlike između višeuslužne i namjenske mreže  Fizičke osobine višeuslužne mreže |
| Primjena virtualnih računala u dizajnu mreže | Aspekti primjene virtualnog računala  Virtualno računalo kao usmjerivač/poslužitelj |
| Bežične mreže | Načela rada bežičnih mreža  Karakteristike podatkovnog sloja bežične mreže  Planiranje bežičnog LAN-a |
| Nove tehnologije | Internet of Things – IoT (IoE – everything) |
| Vježbe | Konfiguriranje složene pristupne mreže (U/S)  Konfiguriranje složene dvoslojne mreže (U/S)  Spanning Tree Protokol (U/S)  WAN mreže  Implementacija Windows DHCP servera u stvarnoj mreži  Implementacija DHCP servera konfiguriranog na usmjerivaču (U/S)  Implementacija Linux servera (DNS/NAT) u stvarnoj mreži  NAT/DNS server na ruteru (U/S)  Implementacija SMTP/POP protokola u jednostavnoj mreži  Primjena NTP-a  SYSLOG  NetFlow protokoli  Konfiguriranje uređaja lokalne mreže za pristup internetu  Konfiguriranje usluge mrežnog ispisa  Konfiguriranje VoIP usluge u lokalnoj mreži  Konfiguriranje videonadzora u lokalnoj mreži  Konfiguriranje 3D usluge u lokalnoj mreži  Konfiguriranje jednostavne bežične mreže  Konfiguriranje virtualne privatne mreže (VPN) između jednakopravnih korisnika  Konfiguriranje mreže među virtualnim računalima  Konfiguriranje mreže uporabom kombinacije stvarnih i virtualnih uređaja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježbe, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: SIGURNOST INFORMACIJSKIH
 SUSTAVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati višeslojni model informacijske sigurnosti  2. zaštititi podatke na računalu  3. zaštititi operacijske sustave računala  4. zaštititi mrežne uređaje prema specifikaciji  5. objasniti osnovni pristup izgradnje sigurnosne politike informacijskog sustava  6. koristiti alate za praćenje mrežnog prometa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u sigurnost informacijskih sustava | Koncept informacijske sigurnosti  Pojam napada i prijetnje, sigurnost kao proces  Višeslojni strateški model sigurnosti |
| Fizički sloj | Općenito o fizičkoj sigurnosti, definicije pojmova i tehnologija  Građevine i okoliš, prostorije  Videonadzor  Biometrija  UPS sustavi  Sigurno uništavanje podataka (CD medija, papirnatih medija) |
| Podatkovni sloj | Popis postupaka nadzora pristupa nad datotekama, direktorijima i diskovima  Osnove pojma kriptografije  Zaštita pristupa datotekama, direktorijima i diskovima pomoću enkripcije  Tehnike pohranjivanja pričuvnih kopija podataka (potpuna pohrana, diferencijalna, inkrementalna) |
| Aplikacijski sloj | Prijetnje na aplikacijskom sloju  Maliciozni programi, načelo rada te sprječavanje navedenih programa (virusi, crvi, trojanski konji, rootkit programi i slično) |
| Računalni sloj | Prijetnje na računalnom sloju  Autentifikacija Windows, GNU/Linux  Sistemski i operativni dnevnički zapisi korisnika i određivanje prava  Ojačanje sigurnosti operacijskih sustava ispravnim postavljanjem konfiguracije (Microsoft) |
| Mrežni sloj | Definicija mrežnog prometa i protokola (IPv4, IPv6, TCP, UDP, mrežni portovi)  Praćenje mrežnog prometa i analiza uzoraka  Filtriranje mrežnog prometa (ACL-ovi, vatrozidi, filtar sadržaja, proxy server)  IDS/IPS  Mrežna karantena, kontrola pristupa mreži (NAC)  Sigurni protokoli (HTTPS, SSH, FTPS, SFTP)  Osnove rada SSL/TLS  Osnove pojma certifikata i certifikacije  Sigurnost bežičnih računalnih mreža (WEP, WPA/WPA2 personal, WPA/WPA2 enterprise)  Ojačanje sigurnosti kritičnih mrežnih servisa (DHCP, DNS, FTP, HTTP) |
| Operativni sloj | Sigurnosne politike i njihova svrha  Napadi metodom socijalnog inženjerstva |
| Vježbe | Popis postupaka nadzora pristupa nad datotekama, direktorijima i diskovima  Zaštita pristupa datotekama, direktorijima i diskovima metodom enkripcije  Tehnike stvaranja pričuvnih kopija podataka  Infekcija računala, analiza i čišćenje (virusi, crvi, trojanski konji, rootkit programi)  Ojačanje sigurnosti Microsoft Windows sustava ispravnim postavljanjem konfiguracije  Ojačanje sigurnosti GNU/Linux sustava ispravnim postavljanjem konfiguracije  Prava korisnika na Microsoft Windows i GNU/Linux sustavima  Sustavski i operacijski log zapisi na Microsoft Windows i GNU/Linux sustavima  Praćenje i analiza uzoraka mrežnog prometa  Filtriranje prometa pomoću liste kontrole pristupa (IP ACL, iptables), konfiguracija vatrozida  Konfiguracija proxy servera, filter sadržaja  Konfiguracija IDS/IPS sustava  Zaštita 802.11 mreža (WEP, WPA/WPA2 personal)  Ojačanje sigurnosti kritičnih mrežnih servisa (DHCP, DNS, HTTP, FTP, SSH) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježbe, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | MIKROUPRAVLJAČI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primjena mikroupravljača  Ugradbeni računalni sustavi |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • analizirati, konfigurirati i programirati programirljive logičke komponente i mikroupravljače |
| Opis modula: | Upoznavanje s načelima rada i načinom programiranja mikroupravljača te njihova primjena u rješavanju kombinacijskih i sekvencijskih zadataka. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Mikroupravljači (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Ugradbeni računalni sustavi (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MIKROUPRAVLJAČI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. analizirati osnovnu konfiguraciju mikroupravljača  2. primijeniti set naredbi odabranog mikroupravljača  3. riješiti kombinacijske, sekvencijske i vremensko-brojačke funkcije pomoću mikroupravljača u odabranome programskom jeziku  4. primijeniti mikroupravljač za ostvarenje prekidnog načina rada  5. izraditi sustav upravljan mikroupravljačem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mikroupravljač | Mikroupravljači − osnovne karakteristike  Blok-shema − osnovni dijelovi  Primjeri |
| Programiranje mikroupravljača | Vrste naredbi prema načinu adresiranja  Vrste naredbi prema operaciji koja se izvodi  Naredbe za aritmetičke i logičke operacije te naredbe za rad s bitovima  Naredbe za premještanje podataka i za skokove u programu |
| Primjena mikroupravljača – rješavanje problemskih zadataka | Blok-shema odabranog mikroupravljača, osnovne karakteristike  Organizacija memorije odabranog mikroupravljača  Registri odabranog mikroupravljača i njihove funkcije  Rješavanje upravljačkih zadataka pomoću mikroupravljača  Kombinacijski i sekvencijski zadatci |
| Prekidni način rada mikroupravljača | Prekidni način rada mikroupravljača  Prekidni način rada mikroupravljača − primjeri |
| Vremensko-brojački podsustav mikroupravljača | Vremensko-brojački podsustav mikroupravljača  Vremensko-brojački podsustav mikroupravljača − primjeri |
| Podsustav za serijsku komunikaciju mikroupravljača | Serijska komunikacija  Serijska komunikacija – primjeri  Štedni način rada mikroupravljača  Primjena mikroupravljača − primjeri |
| Vježbe | Naredbe za aritmetičke i logičke operacije te naredbe za rad s bitovima  Naredbe za premještanje podataka te za skokove u programu  Upravljački zadatci – kombinacijski zadatci (LED)  Upravljački zadatci – kombinacijski zadatci (7-segmentni pokazivač)  Upravljački zadatci – kombinacijski zadatci (LCD)  Upravljački zadatci – sekvencijski zadatci (brojenje vanjskih događaja)  Upravljački zadatci – prekidni način rada  Upravljački zadatci – vremensko-brojački podsustav  Upravljački zadatci – serijska komunikacija  Vježbe – primjena mikroupravljača |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: UGRADBENI RAČUNALNI SUSTAVI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. identificirati osnovne načine povezivanja mikroupravljača s fizičkim svijetom (digitalno-fizički sustavi)  2. ilustrirati povezivanje sučelja mikroupravljača s uobičajenim elektroničkim sklopovima (povezivanje s otporničkim, kapacitivnim i induktivnim teretom uz prenaponsku zaštitu)  3. analizirati osnovna svojstva senzorâ za mjerenje fizikalnih veličina i izvršnih komponenti (signalni elementi, releji, motori)  4. koristiti svojstva sučelja za digitalne ulazne i izlazne signale  5. ispitati načela uzorkovanja te analogno-digitalne (AD) i digitalno-analogne (DA) pretvorbe te sučelja za analogne ulazne i izlazne signale |
|  | 6. izraditi jednostavne programske odsječke za prihvat ulaznih vrijednosti, ostvarivanje jednostavnih upravljačkih zadataka, obavljanje izlaznih operacija te mjerenje vremena i generiranje vremenskih signala  7. demonstrirati načine mjerenja vremena i generiranje vremenskih signala  8. upotrijebiti prekidni mehanizam za prihvat asinkronih vanjskih signala  9. razlikovati neposredno programiranje mikroupravljača (bez operacijskog sustava) i programiranje uporabom funkcija operacijskog sustava za rad u stvarnom vremenu (RTOS) |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ugradbeni računalni sustavi (URS) − uvod | Struktura ugradbenog računalnog sustava – model, definicije  Jednostavni primjeri URS-a  Tehnička izvedba upravljačkog dijela URS-a |
| Osnovna struktura URS-a | Senzori pomaka i tlaka – karakteristike, primjena  Senzori razine i temperature – karakteristike, primjena  Izvršni elementi, aktuatori, sučelja  Pokazni elementi, LED, DISPLAY |
| Procesi i funkcije u URS-u | AD pretvornici  DA pretvornici  Ugradba računala u sustave  Primjeri programiranja URS |
| Realizacija URS-a | Serijska komunikacija RS232  Primjer s RS232  Serijska komunikacija I2C  Primjer s I2C  Realizacija sustava regulacije pomoću mikroupravljača |
| Primjena URS-a u nadzoru, upravljanju i regulaciji | Dvopoložajna regulacija  Proporcionalna regulacija  Sekvencijsko upravljanje  Koncept programibilno-logičkog upravljača (PLC)  Programiranje PLC-a − primjer |
| Vježbe | Upute za rad u laboratoriju  Uvodne vježbe − senzori  Senzori  Aktuatori  Sustav za nadzor temperature, razine, tlaka  Sustav upravljanja rasvjetom  Sustav daljinskog nadzora − upravljanje s IR  On-off regulacija  Sekvencijsko upravljanje − programator  Regulacija temperature  Regulacija brzine vrtnje električnog motora, prekidni rad, PWM  Upravljanje koračajnim motorom  PLC regulacija, upravljanje motora |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PROGRAMIRANJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Dizajn baza podataka  Skriptni jezici i web programiranje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • uočiti prednosti konceptualnog modela jednostavnije relacijske baze podataka te koristiti SQL naredbe za rad s tablicama  • primijeniti skriptne jezike i web programiranje |
| Opis modula: | Uporaba programskih jezika u radu s bazama podataka, korištenje skriptnih jezika te primjena web programiranja za izradbu korisničkih aplikacija. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Dizajn baza podataka (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Skriptni jezici i web programiranje (3. razred, 2 sata, 5 bodova)  Skriptni jezici i web programiranje (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: DIZAJN BAZA PODATAKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati prednosti konceptualnog modela jednostavnije relacijske baze podataka  2. koristiti SQL naredbe za kreiranje, promjenu i brisanje tablica  3. upotrijebiti SQL naredbe za dodavanje, promjenu, brisanje i čitanje podataka iz tablice  4. ilustrirati važnost primjene transakcija kod promjene u bazi podataka  5. koristiti osnovne administracijske poslove nad bazom podataka  6. objasniti važnost sigurnosti baze podataka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Općenito o modelima baza podataka  Relacijski model  Potreba za strukturiranim jezikom (QBE vs. SQL) |
| Relacijski model | Analiza korisničkih zahtjeva  Skiciranje rješenja  Izradba ER dijagrama  • Kreiranje matičnih tablica  • Kreiranje prometnih tablica  • Vezivanje ključem (primarni i strani ključ) i određivanje veza  Pretvaranje ER dijagrama u relacijski model  • Pravila pretvorbe  • Pretvaranje veza (1 : 2, 1 : N, M : N)  • Normalizacija (na intuitivnoj razini)  • Kreiranje nove baze (osnovna i log datoteka)  • Izradba relacijske sheme dizajnerom  • Izradba relacijske sheme SQL naredbama  • CREATE TABLE  • DROP TABLE  • ALTER TABLE |
| Uvod u SQL sintaksu | Ubacivanje podataka u postojeću tablicu  • INSERT  Jednostavni upiti  • Dohvaćanje podataka naredbom SELECT  • Jednostavni upiti (dohvaćanje podataka iz jedne tablice)  • Sortiranje naredbom ORDER BY  • Filtriranje naredbom WHERE  • Složeniji upiti (JOIN dvije tablice)  Izmjena postojećih podataka naredbom UPDATE  • Izmjena svih podataka, izmjena jednog podatka (WHERE)  Brisanje podataka  • Brisanje svih zapisa iz tablice  • Brisanje jednog zapisa  Složeniji upiti  • Grupiranje  • Agregatne funkcije  Podupiti |
| Referencijalni integritet i transakcije | Referencijalni integritet  Uvod u transakcije  • BEGIN TRANSACTION, COMMIT, ROLLBACK |
| Administrativni poslovi | Izradba arhivske kopije baze (backup)  Povrat baze iz arhive (restore)  Sigurnost u bazi podataka  • Korisnici i grupe (roles)  • Login  • Naredbe GRANT, DENY, REVOKE |
| Vježbe | Analiza korisničkih zahtjeva i izradba ER modela  Pretvaranje ER modela u relacijski model  Implementacija relacijskog modela u RDBMS-u  Umetanje, izmjena i brisanje podataka  Dohvaćanje podataka  Spajanje tablica  Grupiranje  Agregatne funkcije  Podupiti  Transakcije  Administrativni poslovi |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: SKRIPTNI JEZICI I WEB-PROGRAMIRANJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti kodove sustava boja pri izradbi web sadržaja  2. izraditi strukture internetske stranice i web sjedišta  3. oblikovati i urediti strukturirane dokumente i poveznice  4. oblikovati i urediti tekst i tablice  5. ugraditi multimedijske elemente u web sjedište  6. izraditi responzivne web stranice  7. izraditi predložak web sjedišta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Web preglednici, web pretraživači  Skriptni jezici na internetu  Sustavi boja na zaslonu i pisaču (RGB, CMYK) |
| Organizacija web sjedišta | Proces razvoja web sjedišta  Definiranje web sjedišta/uređivanje postojećeg web sjedišta  Pregled web sjedišta u pregledniku |
| HTML | Sintaksa HTML-a  Pregled HTML elemenata i atributa  • <html>, <body>, <head>  • tekst: <p>, <h1> – <h6>, <br>, <b>, <i>  • link: <a>  • tablice: <table>, <tr>, <td>  • slika: <img>  • ostalo: <hr>, <! komentar -->  • liste |
|  | Svojstva dokumenata  Metaelementi  Dodavanje i uređivanje teksta  Izradba tablica  Oblikovanje liste  Ugradnja slika  Skaliranje slika |
| Povezivanje HTML dokumenata | Oblikovanje web sjedišta pomoću HTML-a  Izradba i uređivanje poveznica |
| Multimedijski sadržaji u HTML dokumentu | Formatiranje multimedijskih sadržaja za primjenu na internetu  Ugradnja multimedijskih sadržaja u HTML dokument |
| CSS | Povezivanje HTML-a i CSS-a  Vrste CSS-a  Sintaksa  Vrste selektora  id i class selektori i njihova primjena |
| CSS − Uređivanje web sjedišta | Pozadina  Fontovi  Tekst  Poveznice  Stanja: link, visited, hover, active  Liste  Model okvira  Prikaz  Pozicioniranje  Tablice  Prozirnost  Responzivnost web dokumenta |
| Vježbe | |
| HTML | Otvaranje, podešavanje i spremanje HTML dokumenata  Oblikovanje teksta  Uređivanje strukturiranog HTML dokumenta  Kreiranje poveznica  Kreiranje tablica  Rad sa slikama  Povezivanje HTML dokumenata  Oblikovanje web sjedišta  Grafika, zvuk, video  Izradba složenijih HTML stranica i oblikovanje web sjedišta |
| CSS | Uređivanje dokumenata  Oblikovanje pozadine  Oblikovanje teksta  Uređivanje strukturiranog dokumenta  Pozicioniranje HTML elemenata prema pravilima CSS-a  Oblikovanje web sjedišta  Izradba složenih izbornika  Ugrađivanje CSS animacija s interneta u web sjedište |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: SKRIPTNI JEZICI I WEB-PROGRAMIRANJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izraditi i primijeniti HTML grafiku  2. koristiti funkcije JavaScripta te pristupati DOM elementima  3. primijeniti AJAX za asinkronu komunikaciju klijent-server  4. koristiti CMS u izradbi internetskih sjedišta  5. upotrebljavati PHP obrasce pri izradbi internetskih stranica  6. izraditi složeno web sjedište |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| HTML grafika | Google  SVG  Canvas  Geolokacija  HTML igre |
| JavaScript | Ugradnja u HTML, varijable, petlje, funkcije  Događaji (events)  HTML DOM (elementi, događaji, navigacija, Node)  getElementById(»id«).innerHTML  style objekt  PopUp Boxes  Math  Array  String  Timer − setTimeout()  Objekti  Nizovi  Petlje  Pogrješke  Korištenje gotovih skripti |
| JS Browser BOM | JS zaslon, prozor  JS lokacija  JS povijest  JS navigacija  JS popup  JS podešavanje vremena  JS kolačići |
| JS JSON | Uvod u JSON  Sintaksa  Primjena |
| AJAX | Uvod  XMLHttpRequest objekt  Ajax i baze podataka |
| CMS | Instalacija CMS-a  Dodavanje stranica i sadržaja u CMS-u  Konfiguriranje CMS postavki |
| PHP osnove | Uvod u PHP  Izradba internetskih aplikacija u PHP-u  Funkcije |
| PHP obrasci | Obrasci i HTML: <form>, method: GET/POST, action, Submit, textbox, radiobutton, checkbox  Obrasci i PHP: $\_GET, $\_POST  Povezivanje PHP-a s bazama podataka |
| Ugradnja Appleta u web sjedište | Interakcija s HTML-om  Raspored kontrola  Kontrole  Korisničko sučelje  Animacija  Streaming |
| XML | Struktura XML-a  XML elementi i atributi |
| Sigurnost | Tehnike zaštite podataka  Zaštita privatnosti: cookies |
| Planiranje, testiranje i postavljanje web sjedišta na poslužitelj | Planiranje  Testiranje web sjedišta  Postavljanje web sjedišta na poslužitelj |
| Vježbe | |
| JavaScript | Ugradnja JavaScripta u HTML  Osnove JavaScripta (korištenje varijabli, petlji, funkcija)  JavaScript i događaji  JavaScript i DOM (korištenje style objekta)  Korištenje gotovih objekata  Korištenje gotovih skripti  Izradba složenog web sjedišta pomoću HTML-a, CSS-a i JavaScripta |
| AJAX | Osnovno korištenje XMLHttpRequest objekta  Izmjene dijela internetske stranice, nakon nekog događaja, korištenjem AJAX-a |
| PHP osnove | Generiranje osnovne HTML stranice koristeći PHP  Izradba složenijih dinamičkih stranica |
| PHP i obrasci | Izradba jednostavnog obrasca  Korištenje $\_GET i $\_POST metoda  Izradba složenijih obrazaca s raznim kontrolama |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni dio

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PROGRAMERSKI IZBORNI MODUL 1 |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primijenjena matematika  Napredno i objektno programiranje  Multimedija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • rješavati različite problemske zadatke uporabom računalnih alata u matematičkim procesima  • kreirati, obraditi i oblikovati različite multimedijske zapise te ih međusobno povezivati  • koristiti OO model za izradbu korisničkog sučelja  • generalizirati OO paradigmu korištenjem obrazaca dizajn programa (design patterns)  • primijeniti OO model za pristup podatcima u bazi |
| Opis modula: | Rješavanje zadataka i problema primjenom raznih matematičkih/ računalnih alata te izradba objektno usmjerene aplikacije i multimedijskog zapisa. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Primijenjena matematika (3. razred, 1 sat, 2 boda)  Primijenjena matematika (4. razred, 2 sata, 3 boda)  Napredno i objektno programiranje (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Napredno i objektno programiranje (4. razred, 2 sata, 3 boda)  Multimedija (3. razred, 2 sata, 2 boda)  Multimedija (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENA MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti računalne alate u matematičkim procesima i za stvaranje novih informacija  2. primijeniti matrice za rješavanje problema vezanih uz transformacije u koordinatnom sustavu i rješavanju problema temeljenih na sustavima jednadžbi  3. primijeniti metode linearnog programiranja za rješavanje problema |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Determinante i sustavi linearnih jednadžbi | Determinante i linearni sustavi 2. reda  Determinante 3. reda. Cramerovo pravilo  Sustavi linearnih jednadžbi. Gauss-Jordanova metoda |
| Matrice i linearna preslikavanja | Definicija i primjeri matrica  Množenje matrica (linearno preslikavanje ravnine) |
| Uvod u linearno programiranje | Minimum i maksimum polinoma Ax + By + C na konveksnom poligonu  Nejednadžba Ax + By + C > 0 |
| Vježbe | LV1  Determinante i linearni sustavi 2. reda  Zadatci s parametrom  Grafički prikaz sustava u koordinatnom sustavu  LV2  Sustavi linearnih jednadžbi  Problemski zadatci iz osnova elektrotehnike  LV3  Preslikavanje ravnine. Translacija i rotacija u ravnini – matrični prikaz  LV4  Linearno programiranje  Računski zadatci – problem transporta  LV5  Linearno programiranje  Zadatci s parametrom |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENA MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti polarni koordinatni sustav  2. koristiti metode uzastopnog približavanja u matematici i programiranju  3. primijeniti algebru sudova i osnove minimalizacije  4. koristiti osnovna načela prebrojavanja i vjerojatnosti te ih primijeniti u algoritmima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elementi matematičke logike | Iskazi i logičke operacije  Tablice istinitosti  Tautologije  Metode dokazivanja tautologije |
| Kombinatorika | Faktorijeli i binomni koeficijenti  Svojstva binomnih koeficijenata  Osnovna načela prebrojavanja  Permutacije  Kombinacije |
| Vjerojatnost | Događaji  Vjerojatnost  Geometrijska vjerojatnost  Uvjetna vjerojatnost  Formula potpune vjerojatnosti. Bayesova formula  Ponavljanje pokusa  Zakon velikih brojeva |
| Polarne koordinate | Polarni koordinatni sustav  Jednadžba krivulje 2. reda u polarnim koordinatama |
| Metoda tangente za rješavanje nelinearnih jednadžbi | Metoda tangente i geometrijska interpretacija  Ocjena pogrješke Newtonove metode |
| Vježbe | LV1  Matematička logika  LV2  Svojstva binomnih koeficijenata  LV3  Geometrijska vjerojatnost  LV4  Krivulje u polarnom sustavu  LV5  Metoda tangente i geometrijska interpretacija |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NAPREDNO I OBJEKTNO
 PROGRAMIRANJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti razvojnu okolinu i primijeniti je na pisanje jednostavnih programa  2. koristiti OO model uz primjenu gotovih klasa za rješavanje problema  3. primijeniti OO model na realan problem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Povijest razvoja programskih jezika  Osnovni principi objektno orijentiranog programiranja  .NET razvojna platforma ili Java platforma  .NET ili Java objektni model: imenski prostor, klasa, objekt, metoda, svojstvo, događaj  Upoznavanje s radnom okolinom Visual Studio Express |
|  | Struktura izradbe programa: rješenje, projekt, datoteke  Programski jezik C# ili Java  • Osnovna pravila pisanja kôda  • Procedura Main()  • Izradba prvog programa (»Hello World«) u jeziku C# ili Java |
| Osnove naprednog programiranja | Ponavljanje  • Tipovi i konverzije  • Varijable i konstante  • Bjeline  • Komentari  • Iskazi i izrazi  • Operatori  • Pretprocesorske naredbe  Ispravljanje pogrješaka (debugging)  Gotove klase iz biblioteke  • Klasa String  Polja  • Ponavljanje  • Uvod u C# polja  • For i foreach petlje  Kolekcije  • ArrayList, List<T>  • IList, ICollection  Korištenje klasa imenskog prostora System.IO  • File, FileInfo, Directory, DirectoryInfo, Path  • Stream, StreamReader, StreamWriter  • Naredba using ili try – finally |
| Napredno programiranje – izradba korisničkog sučelja | Uvod u Windows Forme  • Izradba forme  • Svojstva forme: Anchor, Dock, BackColor, Size, Location ili Layout Manager  Korištenje jednostavnih kontrola  • Label, Button  • TextBox  • GroupBox, Panel, CheckBox, RadioButton  • ListBox, ComboBox  • UpDown  • PictureBox  • Izbornici  • Standardni dijalozi |
| Vježbe | Upoznavanje s radnom okolinom i izradba Hello, World! programa u C# ili Javi  Osnovne jezične konstrukcije C# ili Java  Stringovi  Polja  Kolekcije  Rad s datotečnim sustavom  Osnove rada s programskim okvirom Windows Forms ili Swing Components  Kontrole u programskom okviru Windows Forms ili kontrole unutar Swing Components okvira |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NAPREDNO I OBJEKTNO
 PROGRAMIRANJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti OO model za izradbu korisničkog sučelja  2. generalizirati OO paradigmu korištenjem obrazaca dizajn programa (design patterns)  3. primijeniti OO model za pristup podatcima u bazi |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Klase i strukture  Metode  Konstruktori  Učahurivanje (encapsulation)  • Modifikatori pristupa: private, public, protected  • Svojstva  Događaji  • Definiranje događaja preko delegata  Instanciranje objekata  • Konstruktori i inicijalizatori  • Statički članovi i članovi instance  Nasljeđivanje  • Baza i izvedena klasa  Data hiding, premošćivanje  Polimorfizam  Sučelja (interfaces) |
| Objektno orijentirano programiranje – primjena na realan problem | Izradba jednostavne objektno orijentirane aplikacije (Videoteka)  • Definiranje objektnog modela  • Izradba formi i komunikacija među njima  • Korištenje datoteka za spremanje i učitavanje podataka |
| Objektno orijentirano programiranje – obrasci dizajna (design patterns) | Korištenje obrazaca za rješavanje konkretnih problema  • Strategy pattern  • Adapter  • Decorator  • Observer  • Composite  • Factory |
| Objektno orijentirano programiranje – pristup podatcima u bazi | Implementirati spremanje i učitavanje podataka korištenjem O/R mappera NHibernate/FluentHibernate i korištenjem SQlite baze podataka  Definiranje entiteta  Definiranje podataka za spremanje (definiranje mapiranja)  Definiranje DAO klasa za rad s entitetima  Konfiguriranje pristupa bazi  Rad s podatcima (izmjene na komponentama Videoteke kako bi radile s bazom) |
| Vježbe | Strukture, klase, instance  Enkapsulacija, nasljeđivanje, polimorfizam  Članovi klase  Objektni model  Obrasci  Komunikacija s bazom podataka  Korištenje O/R mappera |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MULTIMEDIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati osnovne datotečne formate multimedijskih datoteka  2. izraditi grafički i slikovni dokument  3. koristiti program za obradu audiodatoteka  4. koristiti program za izradbu animacijskih datoteka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni pojmovi multimedije | Definicija i opći pojmovi multimedije  Komponente multimedijskog sustava  Osnovni elementi multimedije  Područja primjene multimedije |
| Tekst | Zapis znakova u računalu  Atributi teksta (tip fonta, veličina, boja)  Rasterizacija  Dizajn teksta |
| Grafika | Boje i modeli boja  Parametri slike (rezolucija, dinamički opseg)  Veličina zapisa slike  Metode kompresije slike  Rasterska i vektorska grafika  Grafički formati  Programi za obradu slika  Grafika na internetu |
| Zvuk | Osnovna svojstva zvuka  Analogna i digitalna tehnologija  Digitalizacija zvuka  Kompresija audiozapisa  Formati zvučnih datoteka  Programi za obradu zvuka |
| Animacija | Što je animacija i kako nastaje  Trajanje animacije  Klasična animacija  Računalska animacija  Okvir, ključni kadar, međukadar  Animacije na internetu  3D animacija  Prividna stvarnost  Programi za izradbu animacija |
| Vježbe | Uporaba različitih fontova  Kreiranje različitih simbola i njihova uporaba  Kompatibilnost teksta i grafike (dizajn)  Izvori digitalnih slika  Skeniranje i fotografiranje digitalnim fotoaparatom  Preuzimanje slika s interneta  Obrada slika korištenjem ciljanih programa  Priprema slika za tisak  Priprema slika za prikaz na zaslonu  Priprema slika za objavljivanje na internetu  Pretvaranje zvučnog zapisa iz originalnog u neki drugi format zapisa  Obrada zvučnih datoteka korištenjem ciljanih programa  Oblikovanje gotovog zvučnog zapisa  Snimanje zvučnog zapisa  Editiranje i oblikovanje snimljenog zvučnog zapisa  Dodavanje zvučnih datoteka u multimedijalne aplikacije  Korištenje računala u animaciji (programi za izradbu animacija)  Sprite animacija  Animacija pomoću ključnih kadrova  Pokretna grafika  Izradba projekta |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MULTIMEDIJA

Razred: četvrti: (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti program za izradbu videosadržaja  2. integrirati više multimedijskih sadržaja u jedan dokument  3. izraditi multimedijski dokument na CD/DVD-u i webu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Video | Parametri koji određuju veličinu videodatoteke  Veličina zapisa  Načini digitalizacije  Načini kompresije (prostorna, temporalna)  Mjesto kompresije  Streaming video  Formati videozapisa  Postupci obrade videozapisa  Programi za obradu videozapisa |
| Vježbe | Pretvorbe različitih videoformata  Snimanje kamerom  Obrada videozapisa korištenjem ciljanih programa  Prebacivanje videozapisa s kamere u računalo  Editiranje videozapisa  Osnovna obrada videozapisa (selekcija, kopiranje, premještanje)  Obrada videozapisa – efekti  Dodavanje videozapisa u multimedijalne aplikacije  Izradba projekta |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PROGRAMERSKI IZBORNI MODUL 2 |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primijenjena matematika  Napredno i objektno programiranje  Programiranje mobilnih uređaja |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • rješavati različite problemske zadatke uporabom računalnih alata u matematičkim procesima  • izrađivati aplikacije za mobilne uređaje  • koristiti OO model za izradbu korisničkog sučelja  • generalizirati OO paradigmu korištenjem obrazaca dizajn programa (design patterns)  • primijeniti OO model za pristup podatcima u bazi |
| Opis modula: | Rješavanje zadataka i problema primjenom raznih matematičkih/ računalnih alata te izradba objektno usmjerene aplikacije i aplikacije za mobilne uređaje. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Primijenjena matematika (3. razred, 1 sat, 2 boda)  Primijenjena matematika (4. razred, 2 sata, 3 boda)  Napredno i objektno programiranje (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Napredno i objektno programiranje (4. razred, 2 sata, 3 boda)  Programiranje mobilnih uređaja (3. razred, 2 sata, 2 boda)  Programiranje mobilnih uređaja (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PROGRAMIRANJE MOBILNIH
 UREĐAJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izložiti osnovna načela rada prijenosnih uređaja  2. prikazati interakciju aplikacija s nestandardnim U/I uređajima  3. koristiti osnovne funkcije za mobilne uređaje  4. izraditi jednostavnu aplikaciju s grafičkim i zvukovnim sadržajem  5. projektirati jednostavnu korisničku aplikaciju za GSM uređaj |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mobilni uređaji | Vrste mobilnih uređaja  Namjena mobilnih uređaja  Osnove GSM uređaja  Komponente GSM uređaja  Sučelje GSM uređaja  Programska podrška za mobilne uređaje |
| Uvod u programiranje za mobilne uređaje | Razvojno sučelje za izradbu mobilnih aplikacija  Osnovna struktura aplikacije  Ugradnja predefiniranih funkcija razvojnog sučelja u aplikacije  Važnost scenarija  Kreiranje dijagrama tijeka na temelju scenarija  Prilagođavanje grafike mobilnim uređajima  Implementacija zapisa zvuka |
| Izradba aplikacije za mobilni uređaj | Kreiranje scenarija  Kreiranje dijagrama tijeka  Kreiranje grafičkih zapisa  Kreiranje zvučnih zapisa  Implementacija dijagrama uz pomoć predefiniranih funkcija i programa  Simulacija rada i ispravak  Implementacija u stvarni mobilni uređaj |
| Vježbe | Upoznavanje s razvojnim sučeljem  Pokretanje simulatora za mobilne uređaje  Kreiranje jednostavne aplikacije tipa »hello word»  Implementacija aplikacije na stvarni mobilni uređaj  Kreiranje aplikacije s interakcijom korisničkog sučelja  Kreiranje aplikacije s odazivom na pritisak tipke  Simulacija i implementacija u stvarni uređaj  Kreiranje jednostavnih grafičkih zapisa prilagođenim mobilnim uređajima  Formiranje jednostavnih zvučnih zapisa prilagođenim mobilnim uređajima  Kreiranje aplikacije koja sadrži grafički zapis  Kreiranje jednostavne animacije  Simulacija i implementacija u stvarni uređaj |
|  | Kreiranje aplikacije s grafičkim i zvučnim zapisom  Simulacija i implementacija u stvarni uređaj  Kreiranje aplikacije na temelju zadanog scenarija  Simulacija i implementacija u stvarni uređaj |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PROGRAMIRANJE MOBILNIH
 UREĐAJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti animacije, tranzicije i tablični prikaz za sadržaj na ekranu  2. koristiti multitasking opcije prilikom izradbe aplikacije  3. upravljati gestama i pokretima uređaja  4. koristiti baze podataka kao spremišta informacija za rad aplikacije  5. izraditi jednostavnu aplikaciju koja koristi opcije povezivanja s udaljenim poslužiteljem radi razmjene podataka za rad |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Upravljanje prikazom sadržaja | Podatci na ekranu mobilnog uređaja  Prikaz podataka u aplikacije kroz više ekrana  Animacije i tranzicije između ekrana aplikacije  Prikaz podataka na ekranu u strukturi tablice |
| Multitasking | Pojam mutitaskinga u programiranju  Osnovni princip multitaskinga na mobilnim platformama  Upravljanje multitaskingom  Primjeri praktične primjene |
| Geste i pokreti mobilnog uređaja | Osnovni koncept korištenja gesta i pokreta mobilnog uređaja  Akcelerometar  Žiroskop  Kompas  Ekran osjetljiv na višestruke dodire (multitouch)  Primjeri praktične primjene |
| Baze podataka na mobilnoj platformi | Primjeri baza podataka na mobilnoj platformi  Povezivanje sa bazom podatak  Rad sa podatcima u bazi podataka |
| Povezivanje sa udaljenim poslužiteljem | Princip komunikacije s udaljenim poslužiteljem preko internetske veze  Razmjena podataka  Praktični primjeri |
| Vježbe | Kreiranje aplikacije koja koristi više zaslona za svoj rad  Animirati prijelaze između zaslona unutar aplikacije  Na jednom zaslonu prikazati podatke složene u strukturi tablice  Ugraditi u aplikaciju kontrolu za korištenje multitasking opcija na mobilnoj platformi  Kreirati aplikaciju kojom se upravlja gestama i pokretima mobilnog uređaja  Stvoriti jednostavnu bazu podataka i napraviti aplikaciju koja je koristi te ima mogućnost rada s podatcima − unos, prikaz, mijenjanje i brisanje  Kreirati aplikaciju koja se spaja na udaljeni poslužitelj  Izraditi aplikaciju koja razmjenjuje podatke s udaljenim poslužiteljem, unosi nove podatke, prikazuje i mijenja postojeće te briše podatke |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PROGRAMERSKI IZBORNI MODUL 3 |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primijenjena matematika  Napredno i objektno programiranje  Web dizajn |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • uporabom računalnih alata u matematičkim procesima rješavati različite problemske zadatke  • izrađivati aplikacije za web  • koristiti OO model za izradbu korisničkog sučelja  • generalizirati OO paradigmu korištenjem obrazaca dizajn programa (design patterns)  • primijeniti OO model za pristup podatcima u bazi |
| Opis modula: | Rješavanje zadataka i problema primjenom raznih matematičkih/računalnih alata te izradba objektno usmjerene aplikacije i aplikacije za web. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Primijenjena matematika (3. razred, 1 sat, 2 boda)  Primijenjena matematika (4. razred, 2 sata, 3 boda)  Napredno i objektno programiranje (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Napredno i objektno programiranje (4. razred, 2 sata, 3 boda)  Web dizajn (3. razred, 2 sata, 2 boda)  Web dizajn (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: WEB DIZAJN

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. organizirati web sjedište i izraditi naslovnu stranicu  2. unijeti tekstualne, grafičke i multimedijske sadržaje na stranice za uređivanje  3. povezati web stranice (izradba hiperveza)  4. primijeniti stilove na stranice (vizualno uređivanje sjedišta) i izraditi strukture dokumenta  5. umetnuti multimedijske sadržaje na web stranice  6. izraditi i urediti složene tablice  7. izraditi obrasce i ugraditi ih u web sjedište |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Vizualni pristup uređivanju web sjedišta  Radna okolina, sučelje |
| Rad s grafikom | Grafički formati  Ugrađivanje grafike u dokument  Svojstva slike (Properties)  Uređivanje grafike u grafičkom editoru  Izradba logotipa za primjenu na webu  Izradba ikona za primjenu na webu |
| Rad sa zvukom | Formati zvuka  Alati za uređivanje zvuka  Uređivanje zvuka u editoru  Ugrađivanje zvuka u dokument |
| Rad s videom | Formati videa  Uređivanje videa  Izradba videa iz slika  Ugrađivanje videa u dokument |
| Rad s animacijama | Vrste animacija  Alati za izradbu animacija  Izradba animacija za primjenu na internetu |
| Ugrađivanje multimedijskih sadržaja u web dokument | Primjena zvukovnih formata  Primjena videoformata  Alati za uređivanje videa  Primjena animacija  Uređivanje animacija za primjenu na internetu |
| Tablice | Izradba složenih tablica u HTML-u  Uređivanje složenih tablica primjenom CSS elemenata |
| HTML obrasci | Izradba i uređivanje elemenata obrasca  <input />  <textarea>  <select>  <label>  <button>  <fieldset>  Procesiranje HTML obrasca  Izradba obrasca primjenom osnovnih elemenata obrasca  Ugradnja obrasca u web sjedište |
| Vježbe | Osnovno uređivanje dokumenta, rad s tekstom  Povezivanje dokumenata  Rad s grafikom  Uređivanje datoteke zvuka  Izradba videodatoteka iz slika u editoru i prilagodba za primjenu na internetu  Izradba animacija pomoću editora i prilagodba za primjenu na internetu  Ugradnja multimedijskih sadržaja u HTML dokument  Uređivanje dokumenata CSS pravilima  Izradba CSS layouta  Uređivanje strukturiranog dokumentaIzrada HTML/CSS predloška  Izradba složenih tablica pomoću HTML-a  Izradba HTML obrasca  Ugrađivanje HTML obrasca u web sjedište |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: WEB DIZAJN

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izraditi web sjedište pomoću editora  2. izraditi animacije te ih ugraditi u web sjedište  3. izraditi i urediti predložak složenog web sjedišta  4. izraditi skripte i ugraditi ih u web sjedište  5. primijeniti biblioteke za poboljšanje funkcionalnosti web sjedišta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| CSS3 animacije | Izrada animacija (CSS i CSS3)  Primjena i prilagodba gotovih animacija s interneta  Ugradnja CSS animacija u web sjedište |
| Editori za izradu web stranice | Tehnike izradbe i dizajn web stranica na internetu  Uređivanje web stranice |
| Obrasci (Forms) | Definiranje action i method atributa oznake form  Izradba i uređivanje elemenata obrasca  • <input />  • <textarea>  • <select>  • <label>  • <button>  • <fieldset>  Procesiranje obrasca |
| JavaScript | Uređivanje web sjedišta iz predloška pomoću HTML-a, CSS3 i JavaScripta  Izrada JavaScript obrasca  Ugradnja JavaScript animacije u web sjedište |
| jQuery | Uvoz biblioteke u web sjedište  Korištenje osnovnih jQuery funkcionalnosti  Dohvaćanje elemenata pomoću selektora  Primjena filtra na selektore  Primjena atributa na selektore  Form selektori  Korištenje gotovih jQuery UI kontrola za unaprjeđenje izgleda web stranice |
| CMS | Potreba za CMS-om  Pregled internetskih stranica implementiranih pomoću CMS-a  Instalacija CMS-a  Dodavanje stranica i sadržaja u CMS-u  Konfiguriranje CMS postavki |
| Vježbe | Izradba animacija pomoću CSS-a  Uređivanje animacija pomoću CSS-a  Izradba obrazaca i definiranje parametara obrasca  Rad s elementima obrasca  Izrada web sjedišta pomoću editora  Uređivanje web stranice pomoću editora  Uređivanje web sjedišta iz HTML/CSS3 predloška  Uređivanje web sjedišta iz HTML/CSS3/JavaScript predloška  Izradba i uređivanje animacija pomoću JavaScripta  Unaprjeđivanje izgleda i interaktivnosti web stranice pomoću jQuery biblioteke  Izradba web sjedišta pomoću CMS-a |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SISTEMSKI IZBORNI MODUL 1 |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava  Poslužiteljski operacijski sustavi  Multimedija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti suvremene alate u dijagnosticiranju i održavanju IT sustava te osigurati komunikaciju s korisnicima objekata dijagnostike i održavanja  • konfigurirati računalne mreže i servise  • kreirati, obraditi i oblikovati različite multimedijske zapise te ih međusobno povezivati |
| Opis modula: | Dijagnosticiranje i održavanje informacijskih sustava te primjena postupaka za osiguranje informacijskih sustava. Konfiguriranje računalnih mreža i servisa. Izradba i obrada različitih multimedijskih zapisa. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava (3. razred, 3 sata, 6 bodova)  Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava (4. razred, 2 sata, 4 boda)  Poslužiteljski operacijski sustavi (4. razred, 2 sata, 2 boda)  Multimedija (3. razred, 2 sata, 2 boda)  Multimedija (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv predmeta: DIJAGNOSTIKA I ODRŽAVANJE INFORMACIJSKIH SUSTAVA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti specifičnosti dijagnostike i održavanja sklopovski baziranih sustava i programski baziranih sustava  2. primijeniti sustavni pristup problematici dijagnostike i održavanja te strukturiranje objekata dijagnostike i održavanja  3. osmisliti način komuniciranja s korisnicima objekata dijagnostike i održavanja  4. primijeniti postupke preventivnog održavanja sklopovske i programske opreme  5. primijeniti postupke korektivnog održavanja sklopovske i programske opreme  6. dijagnosticirati i popraviti kvar na računalnoj mreži |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u dijagnostiku i održavanje | Osnovni pojmovi dijagnostike i održavanja (pouzdanost, raspoloživost, pogodnost za održavanje, vrste održavanja) |
| Osnove dijagnostike | Dijagnostički sustav  Tehnika strukturne dijagnostike  Tehnika funkcionalne dijagnostike  Test-procedure  Hardverske tehnike testiranja  Softverske tehnike testiranja  Procedura samotestiranja  Dijagnostički alati integrirani u OS  Softverski dijagnostički alati |
| Sustavni pristup održavanju | Alati za dijagnostiku i otklanjanje neispravnosti  Prikupljanje podataka  Simptomi pogrješaka  Prvi koraci u otklanjanju kvarova  Kontrola procesa podizanja  Lociranje hardverskih/softverskih/konfiguracijskih problema  Komunikacija s korisnicima |
| Preventivno održavanje osobnog računala | Osnovni postupci preventivnog održavanja PC-ja  Zaštita linije za napajanje  Uređaji za neprekidno napajanje  Preventivno održavanje tvrdog diska  Preventivno održavanje OS-a  Zaštita sustava (elektrostatičko pražnjenje, zaštita tijekom skladištenja) |
| Korektivno održavanje osobnog računala (simptomi i otklanjanje kvarova) | Lokacija kvarova u bloku za napajanje  Utvrđivanje kvarova na matičnoj ploči  Utvrđivanje kvarova na video podsustavu  Utvrđivanje kvarova hard diska  Utvrđivanje kvarova na CD i DVD uređajima  Utvrđivanje kvarova na portovima  Utvrđivanje kvarova na prijenosnim računalima |
| Dijagnostika i održavanje jednostavne računalne mreže | Temeljna konfiguracija usmjerivača putem konzole i s udaljenog mjesta  Statičko usmjeravanje  Konfiguracija RIPv1 protokola  Konfiguracija OSPF protokola  Konfiguriranje pristupnih listi (ACL)  Konfiguracija DHCP-a na usmjerivaču  Konfiguracija NAT/DNS usluge na usmjerivaču  Konfiguracija jednostavne P2P bežične mreže  Konfiguracija WLAN-a |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, provjera praktičnih vještina, laboratorijska vježba, ispitna vježba, problemski zadatak, projektni zadatak seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: DIJAGNOSTIKA I ODRŽAVANJE
 INFORMACIJSKIH SUSTAVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. dokumentirati postupke dijagnostike i održavanja  2. primijeniti dijagnostičke alate i metode u čvrsto ožičenim i programskim sustavima  3. identificirati i riješiti neispravnosti u mrežnim objektima i sustavima  4. koristiti virtualno okruženje u postupcima dijagnostike i otklanjanja kvarova  5. primijeniti simulaciju neispravnosti u sustavima baziranima na sklopovskoj i programskoj razini u cilju otklanjanja neispravnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Dijagnostika i održavanje poslužiteljskih operacijskih sustava | Kontrola ispravnosti manje mreže poslužitelj + klijent  Provjere DHCP i DNS servisa  Provjera kontrole domene u otvorenim operacijskim sustavima  Preuređivanje dozvole pristupa u Windows serveru  Provjera datotečnog sustava Windows servera  Otklanjanje pogrješki u instalaciji i konfiguraciji Windows servera |
| Primjena virtualizacije u dijagnostici i održavanju | Dijagnostika i održavanje klijentskoga operacijskog sustava pokrenutog na virtualnom stroju  Dijagnostika i održavanje poslužiteljskoga operacijskog sustava pokrenutog na virtualnom stroju  Simuliranje neispravnosti klijentskoga operacijskog sustava pokrenutog na virtualnom stroju  Simuliranje neispravnosti poslužiteljskoga operacijskog sustava pokrenutog na virtualnom stroju |
| Dijagnostika i održavanje mikroupravlja-čkih i ugradbenih sustava | Dijagnostika ispravnosti mikroupravljača  Dijagnostika i održavanje mikroupravljačkog sustava  Mjerenje i snimanje električnih signala u mikroupravljačkom i ugradbenom sustavu  Dijagnostika i održavanje ugradbenog procesorskog sustava |
| Dijagnostika i održavanje složene računalne mreže | Uporaba ICMP protokola u dijagnostici lokalne mreže  Primjena i analiza prometa programskim alatima s naglaskom na ICMP/ARP  Dijagnosticiranje i otklanjanje pogrješaka nastalih zbog nepravilne dodjele IP adresa/mrežnih maski u LAN-u  Dijagnosticiranje i otklanjanje pogrješaka nastalih nepravilnom konfiguracijom usmjerivača |
|  | Dijagnosticiranje i otklanjanje pogrješaka nastalih nepravilnim određivanjem statičkih ruta  Rekonstrukcija topologije na osnovi sadržaja tablice usmjeravanja  Dijagnosticiranje i otklanjanje pogrješaka nastalih nepravilnom konfiguracijom usmjerničkih protokola  Obnavljanje zaporki na preklopniku/usmjerivaču  Dijagnostika i održavanje virtualne privatne mreže (VPN) među jednakopravnim korisnicima  Dijagnostika i održavanje složene pristupne mreže (U/S) |
| Dijagnostički pristup problematici sigurnosti IT sustava | Dijagnostika ispravnosti i vraćanje oštećenih pričuvnih kopija podataka  Dijagnostika inficiranog računala i čišćenje  Dijagnostika ispravno postavljene konfiguracije Microsoft Windows sustava  Dijagnostika ispravno postavljene konfiguracije GNU/Linux sustava  Provjera prava korisnika na Microsoft Windows i GNU/Linux sustavima  Dijagnostika sustava pomoću sistemskih i operativnih log zapisa na Microsoft Windows i GNU/Linux sustavima  Dijagnostika filtriranjem prometa pomoću liste kontrole pristupa (IP ACL, iptables)  Dijagnostika konfiguracije vatrozida  Dijagnostika konfiguracije proxy servera, filtar sadržaja  Dijagnostika konfiguracije IDS/IPS sustava  Dijagnostika i održavanje 802.11 mreža (WEP, WPA/WPA2 personal) |
| Ostalo | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POSLUŽITELJSKI OPERACIJSKI
 SUSTAVI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti osnovne karakteristike poslužiteljskih operacijskih sustava  2. pripremiti računalo za instalaciju poslužiteljskoga operacijskog sustava  3. instalirati poslužiteljske operacijske sustave  4. instalirati i konfigurirati osnovne upravljačke funkcije  5. povezati korisnika s poslužiteljem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u poslužiteljske operacijske sustave | Funkcije i karakteristike poslužiteljskih operacijskih sustava  Strukture poslužiteljskih operacijskih sustava  Klijent − poslužitelj, način rada |
| Poslužiteljski operacijski sustavi MS Windows | Struktura operacijskog sustava Windows server  Administriranje i optimizacija operacijskog sustava Windows server  Datoteke, datotečni sustavi Windows server  Upravljanje diskovima, enkripcije, diskovne kvote  Dozvole, vlasništva, dijeljenja, ACL − kod Windows servera  Aktivni direktorij: karakteristike, struktura, hijerarhija  Usluge Windows servera: DHCP, DNS, FTP, WAMP  Upravljanje domenom, spajanje klijenata  Group policy pojam, konfiguracija, primjena |
| Poslužiteljski  operacijski sustavi  Linux | Struktura poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux  Instalacija poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux  Konfiguracija poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux  Administracija poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux  Datoteke i datotečni sustavi poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux  Upravljanje diskovima i particijama  Korisnički računi, dozvole poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux  Spremanje podataka, izradbe sigurnosnih kopija poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux  Usluge poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux: DHCP, DNS, FTP, LAMP  Spajanje korisnika, kontrola domene, SAMBA, LDAP |
| Uvod u poslužiteljske operacijske sustave (vježbe) | Terminalski rad (Windows i Linux) |
| Poslužiteljski operacijski sustavi MS Windows (vježbe) | Instalacija, osnovna ugađanja Winows server  Rad s diskovima − particije, dinamički diskovi, RAID volumeni  Dozvole pristupa − ACL, vlasništva, dijeljenja  Aktivni direktorij – servisi, domene, grupe, hijerarhija AD-a  FTP, WAMP instalacije i konfiguracije  Group policy − spajanje klijenata |
| Poslužiteljski operacijski sustavi Linux (vježbe) | Rad s diskovima – namještanja  Instalacija poslužiteljskoga operacijskog sustava Linux, osnovna namještanja  Dozvole pristupa − GUI, CLI  DHCP, DNS servisi  FTP, LAMP poslužitelji  Spajanje klijenata – SAMBA |
| Zajednički projekt modula (vježbe) | Rad na projektu |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SISTEMSKI IZBORNI MODUL 2 |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava  Poslužiteljski operacijski sustavi  Programiranje mobilnih uređaja |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti suvremene alate u dijagnosticiranju i održavanju IT sustava te osigurati komunikaciju s korisnicima objekata dijagnostike i održavanja  • konfigurirati računalne mreže i servise  • izraditi aplikaciju za mobilne uređaje |
| Opis modula: | Dijagnosticiranje i održavanje informacijskih sustava te primjena postupaka za osiguranje informacijskih sustava. Konfiguriranje računalnih mreža i servisa. Izradba aplikacija za mobilne uređaje. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava (3. razred, 3 sata, 6 bodova)  Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava (4. razred, 2 sata, 4 boda)  Poslužiteljski operacijski sustavi (4. razred, 2 sata, 2 boda)  Programiranje mobilnih uređaja (3. razred, 2 sata, 2 boda)  Programiranje mobilnih uređaja (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Napomena: Svi nastavni predmeti u Sistemskome izbornom modulu 2 razrađeni su u prethodnim izbornim modulima.

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SISTEMSKI IZBORNI MODUL 3 |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava  Poslužiteljski operacijski sustavi  Web dizajn |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti suvremene alate u dijagnosticiranju i održavanju IT sustava te osigurati komunikaciju s korisnicima objekata dijagnostike i održavanja  • konfigurirati računalne mreže i servise  • izrađivati aplikacije za web |
| Opis modula: | Dijagnosticiranje i održavanje informacijskih sustava te primjena postupaka za osiguranje informacijskih sustava. Konfiguriranje računalnih mreža i servisa. Izradba aplikacija za web. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava (3. razred, 3 sata, 6 bodova)  Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava (4. razred, 2 sata, 4 boda)  Poslužiteljski operacijski sustavi (4. razred, 2 sata, 2 boda)  Web dizajn (3. razred, 2 sata, 2 boda)  Web dizajn (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Napomena: Svi nastavni predmeti u Sistemskome izbornom modulu 3 razrađeni su u prethodnim izbornim modulima.

2.2.4. Završni rad

Provodi se temeljem Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavaca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor hrvatskog jezika i književnosti  • profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  • diplomirani kroatolog  • profesor hrvatske kulture  • diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  • profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. godine pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  • magistar hrvatskog jezika i književnosti  • magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  • magistar kroatologije  • magistar edukacije kroatologije  • magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor engleskog jezika i književnosti  • diplomirani anglist  • magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskog jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor njemačkog jezika i književnosti  • magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • diplomirani povjesničar  • profesor povijesti  • magistar edukacije povijesti  • magistar povijesti  • profesor geografije i povijesti  • magistar edukacije geografije i povijesti |
| Geografija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor geografije  • profesor geografije i povijesti  • profesor geografije i geologije  • diplomirani geograf  • profesor geografije i drugog predmeta  • magistar edukacije geografije  • magistar edukacije geografije i povijesti  • magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Politika i gospodarstvo | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor sociologije  • magistar sociologije  • diplomirani politolog  • magistar politologije  • diplomirani ekonomist  • magistar ekonomije  • diplomirani pravnik  • magistar prava |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar kineziologije  • profesor kineziologije  • profesor tjelesnog odgoja  • profesor fizičke kulture  • profesor fizičkog odgoja |
| Katolički vjeronauk | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • diplomirani vjeroučitelj teologije  • diplomirani kateheta  • profesor vjeronauka  • magistar religiozne pedagogije i katehetike  • diplomirani teolog  • magistar teologije |
| Etika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor filozofije  • magistar edukacije filozofije  • diplomirani filozof  • magistar filozofije  • profesor sociologije  • magistar sociologije  • diplomirani politolog  • magistar politologije  • diplomirani teolog  • magistar teologije  • diplomirani kateheta  • magistar religiozne pedagogije i katehetike  • profesor hrvatske kulture  • magistar edukacije kroatologije  • diplomirani kroatolog  • magistar kroatologije  • profesor religijske kulture  • magistar edukacije religijskih znanosti  • diplomirani religiolog  • magistar religijskih znanosti |
| Matematika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar edukacije matematike  • magistar matematike  • magistar edukacije matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar edukacije matematike i fizike  • magistar edukacije fizike i matematike  • profesor matematike  • diplomirani inženjer matematike  • profesor matematike i informatike  • diplomirani inženjer računarstva i matematike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Fizika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar edukacije fizike  • magistar fizike  • magistar edukacije fizike i matematike  • magistar edukacije fizike i politehnike  • magistar edukacije fizike i informatike  • magistar fizike – geofizike  • magistar edukacije fizike i tehnike  • magistar edukacije fizike i kemije  • profesor fizike  • diplomirani inženjer fizike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Kemija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor kemije  • diplomirani inženjer kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • diplomirani kemijski inženjer  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar edukacije kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije  • magistar kemije  • magistar biologije i kemije  • magistar/inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar primijenjene kemije  • magistar/inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Biologija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor biologije  • magistar biologije  • prof. biologije i kemije  • magistar biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Tehničko i poslovno komuniciranje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar informatike u edukaciji  • magistar inženjer automatike i sustava  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računalstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Upotreba informacijske tehnologije u uredskom poslovanju | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar informatike u edukaciji  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer industrijskog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • diplomirani inženjer industrijskog menadžmenta  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Tehničko dokumentiranje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Uvod u baze podataka | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer informatike  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike |
|  |  | • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Osnove računala | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Građa računala | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar |
|  |  | • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Operacijski sustavi | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Praktične osnove računalstva | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar informatike u edukaciji  • magistar inženjer automatike i sustava |
|  |  | • magistar inženjer industrijskog inženjerstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • nastavnik praktične nastave elektrotehničke struke  • diplomirani informatičar  • diplomirani inženjer industrijskog menadžmenta  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Algoritmi i programiranje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Osnove elektrotehnike | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije |
|  |  | • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Uvod u elektroniku | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Digitalna logika | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer računalstva ili informatike  • magistar informatike u edukaciji  • stručni specijalist računalstva  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologinja  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupni inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • stručni prvostupnik inženjer računalstva  • stručni prvostupnik informatičke  • inženjer elektrotehničke  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Uvod u računalne mreže | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji |
|  |  | • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Računalne mreže | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Konfiguriranje računalnih mreža i servisa | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva |
|  |  | • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Sigurnost informacijskih sustava | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Mikroupravljači | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Ugradbeni računalni sustavi | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva |
|  |  | • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Dizajn baza podataka | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Skriptni jezici i web programiranje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija |
|  |  | • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Primijenjena matematika | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar edukacije matematike  • magistar matematike  • magistar edukacije matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar edukacije matematike i fizike  • magistar edukacije fizike i matematičke  • profesor matematike  • diplomirani inženjer matematike  • profesor matematike i informatike  • diplomirani inženjer računarstva i matematike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Napredno i objektno programiranje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Multimedija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji |
|  |  | • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Programiranje mobilnih uređaja | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Web dizajn | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava |
|  |  | • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Poslužiteljski operacijski sustavi | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva |
|  |  | • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |

\*Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnog predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novoga akademskog ili stručnog naziva i sl.), suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za povijest |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, multimedijalne prezentacije, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i gps uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju, školsko dvorište |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala prema državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…), sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Katolički vjeronauk | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za vjeronauk |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za etiku |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnom matematičkom programskom potporom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica, kabinet za matematiku, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, kemijski pribor i kemikalije | standardna učionica ili specijalizirana učionica za kemiju, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema, kabinet za pripremu nastave kemije s opremom |
| Biologija | projektor, zaslon, grafoskop, računalo s pristupom internetu, DVD player, televizor, model unutarnjih organa čovjeka (torzo), slike organa čovjeka, stetoskop i tlakomjer | standardna učionica, kabinet za biologiju, specijalizirana učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Tehničko i poslovno komuniciranje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Uporaba informacijske tehnologije u uredskom poslovanju | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica |
| Tehničko dokumentiranje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom, grafoskop i grafoprozirnice za tehničko crtanje | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Uvod u baze podataka | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Osnove računala | projektor, zaslon, računalo s pristupom internetu | standardna učionica |
| Građa računala | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Operacijski sustavi | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Praktične osnove računalstva | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu, minimalno 7 računala za rastavljanje/sastavljanje, mnimalno 7 kompleta alata za servisera (alat i pribor za lemljenje, kliješta za krimpanje, tester za mrežni kabel, patch panel, alat za patch panel, preklopnik, mrežni kabeli) | specijalizirana učionica, radionica za praktičnu nastavu |
| Algoritmi i programiranje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Osnove elektrotehnike | projektor, zaslon, središnje upravljačko mjesto kojim se upravlja svim priključcima na radnim mjestima polaznika, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Uvod u elektroniku | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Digitalna logika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Uvod u računalne mreže | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži s instaliranom potrebnom programskom potporom (mrežni simulator), 4 koncentratora (Hub), 4 preklopnika (Switch), 2 usmjerivača (Router), kabeli za mrežno povezivanje | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Računalne mreže | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži s instaliranom potrebnom programskom potporom (mrežni simulator), 4 koncentratora (Hub), 4 preklopnika (Switch), 2 usmjerivača (Router), kabeli za mrežno povezivanje | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Konfiguriranje računalnih mreža i servisa | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala (LAN, Wi-Fi) za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom (virtualno računalo, programska potpora za praćenje mrežnog prometa), 2 IP kamere, 2 IP telefona, 2 bežične pristupne točke, 7 preklopnika (Switch), 3 usmjerivača(Router), kabeli za mrežno povezivanje uređaja, mrežni pisač | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Sigurnost informacijskih sustava | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu, 4 konfigurabilna preklopnika, 2 usmjerivača (hardverski ili softverski), vatrozid (hardverski ili softverski), poslužitelj s poslužiteljskim operacijskim sustavom, neprekidno napajanje | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Mikroupravljači | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Ugradbeni računalni sustavi | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Dizajn baza podataka | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Skriptni jezici i web programiranje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Primijenjena matematika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Napredno/objektno programiranje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Multimedija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Programiranje mobilnih uređaja | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Web dizajn | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Dijagnostika i održavanje informacijskih sustava | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Poslužiteljski operacijski sustavi | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS) | standardna učionica, specijalizirana učionica |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0702/12-01-42/12-01

Naziv sektora: Elektrotehnika i računalstvo

Šifra sektora: 07

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split − voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci;Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

II. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

III. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Kemija

Borjanka Smojver, dipl. ing., AZOO, Rijeka

Gordana Cecić-Sule, prof., AZOO, Split

Olgica Martinis, AZOO, Zagreb

Ratka Šoić, dipl. ing., Prirodoslovna i grafička škola, Rijeka

Sanja Klubička, dipl. ing., Tehnička škola Daruvar, Daruvar

Biologija

mr. sc. Zrinka Pongrac Štimac, prof., V. gimnazija, Zagreb

Dalibor Sumpor, prof., Srednja škola Tina Ujevića i Tehnička škola, Kutina

Marina Ništ, prof., AZOO, Osijek

prof. dr. sc. Ines Radanović, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za biologiju, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

IV. Tehničko i informatičko područje:

Računalstvo

Željka Knezović, prof., AZOO, Split – voditeljica

Biljana Šoda, ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučič, dipl. ing., XV. gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V. gimnazija Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

V. Društveno-humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

VI. Umjetničko područje:

/

VII. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Maja Jukić, dipl. ing., konzultant u obrazovanju − voditeljica

akademik Leo Budin, Fakultet elektrotehnike i računarstva, Zagreb

dr. sc. Mislav Balković, Visoka škola za primijenjeno računarstvo, Zagreb

mr. sc. Željko Širanović, Abaca studio, Zagreb

Snježana Tomašević, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Milan Korać, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Josip Rasinec, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Braslav Erpačić, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Zlatko Nadarević, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Rajko Mihajlović, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Damir Vojnović, Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Ivica Premužić, Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Sanja Vehabović Hadžić, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Milan Đurašin, nastavnik praktične nastave, Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Ivan Jurić, ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Dubravka Oršanić, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Jasminka Kotur, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Marko Stojanović, ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Damir Mileta, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Stjepan Šalković, dipl. informatičar, Srednja škola Krapina, Krapina

Mladen Ptičar, dipl. ing., Srednja škola Krapina, Krapina

Sanio Bečić, dipl. ing., Elektrotehnička škola Split, Split

Ivana Piplović, dipl. ing., Elektrotehnička škola Split, Split

Dijana Boduljak, dipl. ing., Elektrotehnička škola Split, Split

Ivo Ćurković, dipl. ing., Elektrotehnička škola Split, Split

Ante Vlah, dipl. ing., Elektrotehnička škola Split, Split

Krešimir Kočiš, dipl. ing., Tehnička škola Čakovec, Čakovec

Valerija Poljanec, dipl. ing., Tehnička škola Čakovec, Čakovec

Kristinka Blažeka, dipl. ing., Tehnička škola Čakovec, Čakovec

Damir Štampar, dipl. ing., Tehnička škola Čakovec, Čakovec

Dražen Janžek, dipl. ing., Tehnička škola Čakovec, Čakovec

Sanja Loparić, prof., Tehnička škola Čakovec, Čakovec

mr. sc. Goran Đambić, Visoka škola za primijenjeno računarstvo, Zagreb

Ivan Ćavar, ing., Visoka škola za primijenjeno računarstvo, Zagreb

Marin Franković, mag. oec., Visoka škola za primijenjeno računarstvo, Zagreb

Ivan Mesic, Visoka škola za primijenjeno računarstvo, Zagreb

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih