## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-2431/2002 od 25. ožujka 2004.

### NN 44/2004 (6.4.2004.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-2431/2002 od 25. ožujka 2004.

# Ustavni sud Republike Hrvatske

1072

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučiva­nje o ustavnim tužbama, u
sastavu sudac Že­ljko Potoč­njak, predsjednik Vijeća, te suci Ivan Matija,
Agata Račan, Smi­ljko Sokol, Nevenka Šernhorst i Milan Vuković, članovi Vijeća,
u postupku pokrenutom ustavnom tužbom mldb. D. D. iz I., koje­g zastupa otac i
zakonski zastupnik O. D., a koje zastupa Odvjetničko društvo P.-K.-K.-P. iz R.,
na sjednici održanoj dana 25. ožujka 2004. godine, jednoglasno je donio

## ODLUKU

I.
Ustavna tužba se odbija.

II. Ova
odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1.
Podnosite­lj je podnio ustavnu tužbu protiv presude Uprav­nog suda Republike
Hrvatske, broj: Us-3628/1999-4 od 3. srp­nja 2002. godine, kojom je odbijena
kao neosnovana tužba podnosite­lja u upravnom sporu protiv rješe­nja
Ministarstva financija Re­pub­like Hrvatske, Porezne uprave, Središ­nje­g
ureda, klasa: UP/II-410-18/98-01/1730, urbroj: 513-07/99-2 od 2. ve­ljače 1999.
godine. Tim je rješe­njem odbijena žalba podnosite­lja protiv rješe­nja
Ministarstva financija Republike Hrvatske, Porezne uprave, Područnog ureda
Rijeka, Ispostave Opatija, klasa: UP/I-410-18/98-01/4391, urbroj:
513-07-08-06/98-01 od 30. srp­nja 1998. godine, kojim je podnosite­lju za 1997.
godinu utvrđen dohodak u iznosu od 467.667,47 kn i razrezan ukupni iznos poreza
i prireza u iznosu od 159.363,61 kn.

2. U
postupku koji je prethodio donoše­nju prvostupa­njskog rješe­nja, utvrđeno je
da podnosite­lj nije podnio poreznu prijavu, poslovne k­njige i dokumentaciju
od obav­lja­nja zajedničkog obrta D.-D. od otuđe­nja nekretnina. U postupku je
utvrđeno da je podnosite­lj tužbe, zajedno s mldb. I. D., kao suvlasnik, svaki
u jednoj polovini dijela vlasništva nekretnine z.k. č. 852/4 kuće i dvo­rišta,
površine 733 m˛ z.k.ul. P., u naravi šest stanova i šest garaža, teme­ljem
ugovora o prodaji nekretnina od 25. rujna 1997. godine, prodao te nekretnine te
ostvario dohodak. Ukupan dohodak od otuđe­nja tih nekretnina utvrđen je iznosu
od 935.334,93 kn, a koje predstav­lja razliku između utvrđenih prometnih
vrijednosti 6 stanova u ukupnom iznosu od 3.405.454,82 kn i ukupno sadržanih
procije­njenih građevinskih vrijednosti u iznosu od 2.470.119,89 kn. Obzirom na
suvlasnički udio podnosite­lja na predmetnim nekretninama, koji je bio u jednoj
polovici, ukupan iznos dohotka utvrđen mu je u iznosu od 467.667,46 kn.

Slijedom navedenog, prvostupa­njsko upravno tijelo,
pozivom na odredbe članka 11. stavka 1., u svezi s člancima 15–19. Zakona o
porezu na dohodak (»Narodne novine«, broj 25/95, 52/95, 106/96, 164/98 i 33/00)
te odredbe članka 41. stavaka 4. i 5. Pravilnika o porezu na dohodak (»Narodne
novine«, broj 104/95 i 109/96), donijelo je osporeno prvostupanjsko rješe­nje.

3. Podnosite­lj ustavne tužbe smatra da su osporenom
presudom Upravnog suda, zbog bitne povrede odredaba Zakona o upravnom postupku
(»Narodne novine«, broj 53/91 i 103/96 – Odluka USRH) i pogrešne primjene materijalnog
prava, povrijeđene odredbe članka 19. stavka 1., članka 26. i članka 117.
stavka 3. Ustava.

U bitnome, ističe da on nije porezni obveznik budući
da se ne bavi obrtničkom djelatnošću te da je samo u tom slučaju izvršio
prodaju nekretnina. Nada­lje, ističe da je on suvlasnik šest stanova u jednoj
polovini te smatra da se treba uzeti da je prodao tri, a ne šest nekretnina.
Stoga, nalazi da nema mjesta primjeni odredbe članka 41. stavka 5. Pravilnika o
porezu na dohodak.

Zak­ljučno,
predlaže da se usvoji ­nje­gova ustavna tužba i ukine presuda Upravnog suda te
predmet vrati tom sudu na po­nov­ni postupak.

*Ustavna
tužba nije osnovana.*

4.
Odredbom članka 62. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustav­nom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj 49/02 – pročišćeni tekst, u da­lj­njem tekstu:
Ustavni zakon), propisano je da svatko može podnijeti Ustavnom sudu ustavnu
tužbu ako smatra da mu je pojedinačnim aktom tijela državne vlasti, tijela
jedinice lokalne i područne (re­gionalne) samouprave ili pravne osobe s javnim
ovlastima, kojim je odlučeno o ­nje­govim pravima i obvezama ili o sum­nji ili
optužbi zbog kaž­njivog djela, povrije­đeno ­ljudsko pravo ili teme­ljna
sloboda zajamčena Ustavom, odnosno Ustavom zajamčeno pravo na lokalnu i
područnu (re­gionalnu) samoupravu.

Ustavni
sud tijekom postupka pruža­nja ustavnosudske za­štite, u pravilu, unutar
zahtjeva istakutog u ustavnoj tužbi, utvrđuje je li u postupku odlučiva­nja o
pravima i obvezama podnosite­lja došlo do ustavno nedopuštenog posiza­nja u ­ljudska
prava i teme­ljne slobode.

5.
Odredbom članka 11. stavka 1. Zakona o porezu na dohodak, propisano je da se
pod obrtom, u smislu tog Zakona, podrazumijevaju proizvođačke, uslužne,
trgovačke, ugostite­ljske, prijevozničke, kao i sve druge djelatnosti poduzetnika
(članak 12. stavak 2.), koje se ne smatraju samostalnim djelatnostima u smislu
stavaka 2., 3. i 4. tog članka. Izdava­nje u zakup cjelokupnog obrta jest
obrtnička djelatnost. O obrtničkoj djelatnosti radi se i u slučaju ako se u
roku od pet godina prodaje više od tri nekretnine ili više od tri imovinska
prava iste vrste.

Pravilnik
o porezu na dohodak u članku 41. stavku 4. propisuje da obi­lježje trajnosti
postoji i kod višestruke prodaje nekretnina i imovinskih prava ako se u roku od
5 godina otuđi više od tri nekretnine ili imovinskih prava iste vrste, dohodak
od takvih otuđe­nja utvrđuje se kao dohodak iz obrta iz članka 11. stavka 1.
Zakona, a ne kao dohodak od imovine i imovinskih prava iz članka 30. stavka 2.
Zakona. Razdob­lje od 5 godina poči­nje teći od dana otuđe­nja prve nekretnine,
pri čemu je mjerodavan nadnevak kupoprodajnog ugovora. Dohodak od takvog obrta
utvrđuje se na način iz članaka 15., 16., 17., 18. i 19. Zakona. Ako je na
otuđe­nje nekretnina plaćen porez na dohodak od imovine i imovinskih prava, a
naknadno se ispune uvjeti za oporeziva­nje tog dohotka, kao dohotka od obrta,
ranije plaćeni porez na dohodak od imovine uzet će se u obzir pri utvrđiva­nju
poreza na dohodak od obrta.

Prema stavku 5. istog članka, ako se prodaje zgrada s
više stanova ili poslovnih prostora ili građevinsko zem­ljište s više
gradilišta, jednom nekretninom u smislu stavka 4. tog članka smatra se svaki
stan ili poslovni prostor, odnosno svako gra­dilište.

6. Podnosite­lj u ustavnoj tužbi ističe povredu ustavnog
prava, zajamčenog odredbom članka 26. Ustava. Prema toj odredbi Ustava, svi
držav­ljani Republike Hrvatske i stranci jednaki su pred sudovima i drugim
državnim i inim tijelima koja imaju javne ovlasti.

U postupku koji je prethodio ustavnosudskom postupku
odlučivao je zakonom ustanov­ljeni sud unutar svoje nadležnosti utvrđene
zakonom. Osporene  odluke uteme­ljene su
na mjerodavnim propisima i va­ljano su obrazložene. Stoga je Ustavni sud
utvrdio da podnosite­lju nije povrijeđeno ustavno pravo, zajam­čeno odredbom
članka 26. Ustava.

7.
Podnosite­lj u ustavnoj tužbi ističe i povredu odredbe članka 19. stavka 1.
Ustava, koja propisuje da pojedinačni akti državne uprave i tijela koja imaju
javne ovlasti moraju biti uteme­ljeni na zakonu, te odredbe članka 117. stavka
3. Ustava, kojom je propisano da sudovi sude na teme­lju Ustava i zakona.
Međutim, odredbe članaka 19. stavka 1. i 117. stavka 3. Ustava ne sadrže
ustavno pravo u smislu članka 62. stavka 1. Ustavnog zakona, stoga se ustavna
tužba ne može teme­ljiti na tim odredbama.

8.
Slijedom navedenog, a teme­ljem odredbi članaka 73. i 75. Ustavnom zakona,
odlučeno je kao u izreci.

9.
Odluka o objavi teme­lji se na odredbi članka 29. Ustavnog zakona.

Broj:
U-III-2431/2002
Zagreb, 25. ožujka 2004.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
**dr. sc.** **Že­ljko Potoč­njak,** v. r.

Odluka, NN 44/2004-1072