## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-I-2418/2001, U-I-399/2007 od 11. srpnja 2007.

### NN 90/2007 (29.8.2007.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-I-2418/2001, U-I-399/2007 od 11. srpnja 2007.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**2755**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, predsjednik Suda, te
suci Marijan Hranjski, Mario Kos, Davor Krapac, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić,
Željko Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst i
Vice Vukojević, odlučujući o prijedlogu za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti zakona s Ustavom, na sjednici održanoj 11. srpnja 2007. godine,
donio je

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaćaju se prijedlozi za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s
Ustavom:
– članka 6. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu (»Narodne
novine« broj 59/01.), i
– članka 24. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu (»Narodne
novine« broj 81/05).
II. Obustavlja se postupak u povodu prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom članka 4. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem
školstvu (»Narodne novine« broj 59/01.) u dijelu kojim se mijenja članak 25.
stavak 2. Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine« broj 19/92., 26/93.,
27/93., 50/95., 59/01. i 114/01.).
III. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 4. (u
dijelu kojim se mijenja članak 25. stavak 2. Zakona o srednjem školstvu,
»Narodne novine« broj 19/92., 26/93., 27/93., 50/95., 59/01. i 114/01.) i članka
6. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine«
broj 59/01.; u daljnjem tekstu: ZID ZSŠ/01), podnio je Zavod za istraživanje i
razvoj sigurnosti d.d. ZIRS iz Zagreba (u daljnjem tekstu: predlagatelj), što ga
zastupa punomoćnik Krešimir Planinčić, odvjetnik iz Zagreba.
Prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 24.
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine« broj
81/05.; u daljnjem tekstu: ZID ZSŠ/05) pokrenula je Udruga hrvatskih
srednjoškolskih ravnatelja (u daljnjem tekstu: predlagateljica), zastupana po
predsjedniku Ivici Lovriću.
2. Predlagatelj smatra da članak 4. (u dijelu kojim se mijenja članak 25. stavak
2. Zakona o srednjem školstvu) i članak 6. ZID-a ZSŠ/01 nisu suglasni s člancima
49. stavcima 1., 2. i 4. Ustava Republike Hrvatske.
U prijedlogu se navodi da su osporenim zakonskim odredbama trgovačka društva,
koja su obavljala djelatnost srednjoškolskog obrazovanja odraslih, dovedena u
neravnopravan položaj u odnosu na pravne osobe koje obavljaju istu djelatnost, a
koje su osnovane kao ustanove i koje mogu i nadalje izvoditi srednjoškolsko
obrazovanje odraslih prema izmijenjenim odredbama Zakona o srednjem školstvu.
Predlagatelj smatra da se time umanjuju prava trgovačkih društava koja su već
stečena dotadašnjim ulaganjem kapitala, jer se ona sada moraju preustrojiti u
ustanove ako i nadalje žele obavljati djelatnost obrazovanja odraslih.
Predlagatelj predlaže da Ustavni sud pokrene postupak za ocjenu suglasnosti
navedenog dijela članka 4. i članka 6. ZID-a ZSŠ/01 s Ustavom, te osporene
odredbe ukine.
3. Predlagateljica navodi da je člankom 24. ZID-a ZSŠ/05 izmijenjen članak 86.
Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine« broj 19/92., 26/93., 27/93.,
50/95., 59/01. i 114/01.).
Osporenom zakonskom odredbom propisano je da mandat ravnatelja koji je izabran
na četiri godine prestaje navršavanjem njegove 65. godine života i najmanje 20
godina staža osiguranja, neovisno o tome što je sam mandat u tijeku.
Osporenu zakonsku odredbu predlagateljica smatra nesuglasnom s člancima 3., 14.
stavkom 2. i 54. stavkom 2. Ustava.
Navodi da su člankom 24. ZID-a ZSŠ/05 ravnatelji srednjih škola stavljeni u
neravnopravan položaj u odnosu na druge djelatnike koji imaju sklopljen ugovor o
radu u drugim javnim ustanovama, a kojima ugovor o radu nije uvjetovan na način
na koji to uvjetuje osporena zakonska odredba. To ravnatelje stavlja u
neravnopravan položaj u odnosu na druge djelatnike, kao što su profesori i drugi
koji imaju mogućnost sporazuma s poslodavcem u odnosu na nastavak rada i nakon
navršenja propisane starosne dobi, a ta mogućnost je izrijekom propisana i
člankom 103. Zakona o radu. Stoga pravilnim smatra dotadašnje zakonsko uređenje
koje je priznavalo takvu pravnu mogućnost.
Predlagateljica smatra da osporeni članak 24. ZID-a ZSŠ/05 stavlja ravnatelje u
neravnopravan položaj i stoga što im nisu, pod jednakim uvjetima, dostupna sva
radna mjesta i dužnosti. Neravnopravnost nalaze i zbog njihovih godina života
koje se navode kao presudni faktor u ostvarivanju prava iz radnog odnosa.
Predlagateljica posebno ukazuje na činjenicu da u prijelaznim odredbama ZID-a
ZSŠ/05 uopće »nije reguliran status ravnatelja koji je izabran i gdje je cijeli
postupak izbora i imenovanja proveden i okončan po ‘starom’ Zakonu i vremenski
prije nego što je donesen i stupio na snagu Zakon o izmjenama i dopunama Zakona
o srednjem školstvu« iz 2005. godine, što stvara pravnu nesigurnost.
Predlaže da Ustavni sud ukine članak 24. ZID-a ZSŠ/05.
4. Na temelju članka 25. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
(»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02.-pročišćeni tekst; u daljnjem
tekstu: Ustavni zakon), zatraženo je i dobiveno očitovanje Ministarstva
znanosti, obrazovanja i športa.
Obrazloženje točke I. izreke rješenja

*Prijedlozi nisu osnovani.*

5. Osporeni članak 6. ZID-a ZSŠ/01 glasi:

*Članak 6.*

Članak 27. mijenja se i glasi:
*»Program srednjoškolskog obrazovanja odraslih može izvoditi srednja škola, pučko
otvoreno učilište ili druga ustanova ako ima potreban broj nastavnika i stručnih
suradnika za izvođenje programa i ispunjava uvjete propisane aktom iz članka 25.
stavka 3. ovoga Zakona.«*
Zakonodavac je ZID-om ZSŠ/01 izmijenio Zakon o srednjem školstvu na način da je
propisao da samo ustanova može izvoditi, pod određenim uvjetima, program
srednjoškolskog obrazovanja odraslih. Time je napušteno dotadašnje zakonsko
uređenje prema kojem su programe obrazovanja odraslih mogla izvoditi (i)
trgovačka društva.
Drugim riječima, osporenim zakonskim rješenjem nije se smanjio krug subjekata
ovlaštenih za izvođenje programa obrazovanja odraslih, ali je osnivanje ustanove
propisano kao zakonska pretpostavka za izvođenje tih programa.
Prema članku 1. Zakona o ustanovama (»Narodne novine« broj 76/93.,
29/97.-ispravak i 47/99.-ispravak), ustanova se osniva za trajno obavljanje
djelatnosti odgoja i obrazovanja, znanosti, kulture, informiranja, športa,
tjelesne kulture, tehničke kulture, skrbi o djeci, zdravstva, socijalne skrbi,
skrbi o invalidima i druge djelatnosti, ako se ne obavljaju radi stjecanja
dobiti. Ustanova u pravilu može obavljati navedene djelatnosti i radi stjecanja
dobiti, u kojem slučaju se na nju primjenjuju propisi o trgovačkim društvima,
ali se zakonom može propisati da se pojedine od navedenih djelatnosti ne mogu
obavljati radi stjecanja dobiti.
Predlagatelj smatra da je osporeni članak 6. ZID-a ZSŠ/01 u nesuglasnosti s
člankom 49. stavcima 1., 2. i 4. Ustava, koji glase:

*Članak 49.*

*Poduzetnička i tržišna sloboda temelj su gospodarskog ustroja Republike
Hrvatske.
Država osigurava svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu. Zabranjena
je zlouporaba monopolskog položaja određenog zakonom.
(...)
Prava stečena ulaganjem kapitala ne mogu se umanjiti zakonom niti drugim pravnim
aktom.
(...)*
Ustavni sud podsjeća na ovlaštenje Hrvatskog sabora da samostalno odlučuje o
uređivanju gospodarskih, pravnih i političkih odnosa u Republici Hrvatskoj, u
skladu s Ustavom i zakonom (članak 2. stavak 4. alineja 1. Ustava). Navedena
ustavna odredba ovlašćuje zakonodavca da mijenja i dopunjuje već postojeće
odnose i prava u ovisnosti o različitim okolnostima, kao što su primjerice
uvođenje novih i izmjena ili drugačije uređenje postojećih uvjeta obavljanja
neke djelatnosti, kao i određivanje naravi neke djelatnosti.
Pri uređivanju tih odnosa zakonodavac je ograničen zahtjevima koje pred njega
postavlja Ustav, a osobito onima koji proizlaze iz načela vladavine prava i
onima kojima se štite određena ustavna dobra i vrednote.
U konkretnom slučaju, legalna svrha izmjena dotadašnjeg zakonskog uređenja bila
je usmjerena tome, da pravnim osobama koje se bave obrazovanjem odraslih upravo
obrazovanje postane, odnosno bude temeljna djelatnost zbog koje su osnovani, što
pretpostavlja i poseban javnopravni režim njihova rada i djelovanja. Polazeći od
predmeta zakonskog uređenja (srednjoškolskog obrazovanja, koje se u Republici
Hrvatskoj obavlja kao javna služba), Ustavni sud taj cilj ocjenjuje legitimnim.
Stoga zakonsko rješenje koje dopušta da samo ustanove obavljaju tu djelatnost
nije nesuglasno ni s jednom ustavnom vrednotom ili ustavnim dobrom.
Polazeći od članka 40. ZID-a ZSŠ/01, kojim je propisano da su nositelji
izvođenja srednjoškolskog obrazovanja odraslih dužni uskladiti opće akte i
poslovanje u skladu s odredbama tog zakona »najkasnije u roku od šest mjeseci od
dana stupanja na snagu« ZID-a ZSŠ/01, Ustavni sud utvrđuje da je zakonodavac
prilikom izmjene zakonskog uređenja u konkretnom slučaju svim trgovačkim
društvima koja su se dotada bavila srednjoškolskim obrazovanjem odraslih ostavio
primjeren rok za usklađivanje njihova poslovanja s novim zakonskim uvjetima.
Teret koji je zbog promjene zakonskog uređenja nametnut dotadašnjim trgovačkim
društvima (troškovi povezani s njihovim »preustrojem« u ustanove, odnosno s
osnivanjem ustanove), Ustavni sud ne ocjenjuje prekomjernim ima li se u vidu
legitimni cilj zbog kojega je osporeno zakonsko uređenje propisano.
Ustavni sud na kraju napominje da i ustanova ima zakonsko pravo stjecati dobit,
pri čemu se na takvu pravnu osobu, koja djelatnost obrazovanja obavlja radi
stjecanja dobiti, primjenjuju propisi o trgovačkim društvima. Stoga nema osnove
tvrdnja predlagatelja o nesuglasnosti članka 6. ZID-a ZSŠ/01 s člankom 49.
Ustava.
6. Predlagateljica osporava suglasnost članka 24. ZID-a ZSŠ/05 s odredbama
članaka 3., 14. stavka 2., 65. stavka 2. i 66. Ustava. Osporene zakonske odredbe
glase:

*Članak 24.*

*Članak 86. mijenja se i glasi:
»Radniku srednje škole prestaje ugovor o radu s navršenih 65 godina života i
najmanje 20 godina staža osiguranja.
Nastavniku i ravnatelju srednje škole ugovor prestaje najkasnije istekom školske
godine u kojoj je navršio 65 godina života i najmanje 20 godina staža
osiguranja.«*Ocjenjujući prijedlog neosnovanim, Ustavni sud opetovano napominje da je prema
članku 2. stavku 4. alineji 1. Ustava Hrvatski sabor ovlašten da samostalno, u
skladu s Ustavom i zakonom, odlučuje o uređivanju gospodarskih, pravnih i
političkih odnosa u Republici Hrvatskoj, što uključuje i uređivanje radnopravnog
položaja zaposlenika u javnim službama. Pitanje uređenja dobnih granica za
prestanak ugovora o radu u javnim službama ulazi u područje zakonodavne politike
države, u kojem ona ima široku slobodu procjene.
ZID ZSŠ/05 je poseban zakon u odnosu na Zakon o radu, pa se i odnosi među njima
temelje na načelu lex specialis derogat legi generali. Stoga činjenica da je u
članku 3. Zakona o radu predviđena pravna mogućnost dogovora poslodavca i
radnika o nastavku ugovora o radu i nakon što radnik navrši propisane godine
života nije ustavnopravno relevantna u postupku ocjene suglasnosti s Ustavom
osporenog članka 24. ZID-a ZSŠ/05.
U odnosu na mišljenje predlagateljice da je trebalo ostaviti na snazi dotadašnje
zakonsko rješenje, Ustavni sud ističe da je konkretno pravno pitanje zakonodavac
mogao urediti i drugačije, odnosno (i) na način koji predlagatelj zagovara, ali
to nije razlog zbog kojega bi novo zakonsko rješenje, koje se prijedlogom
osporava, samo po sebi bilo u nesuglasnosti s Ustavom.
7. Konačno, u odnosu na navode predlagateljice da u prijelaznim odredbama ZID-a
ZSŠ/05 postoji zakonska praznina, jer »nije reguliran status ravnatelja koji je
izabran i gdje je cijeli postupak izbora i imenovanja proveden i okončan po
‘starom’ Zakonu i vremenski prije nego što je donesen i stupio na snagu« ZID ZSŠ/05,
Ustavni sud ističe da predlagateljica pogrešno smatra da se u konkretnom slučaju
radi o pravnoj (zakonskoj) praznini.
Naime, pravni položaj osoba koje su prije stupanja na snagu ZID-a ZSŠ/05 već
izabrane za ravnatelje prema odredbama ranijeg zakona, po naravi stvari nisu i
ne mogu biti predmet prijelaznih odredaba kasnijeg zakona, jer se taj zakon
(konkretno, ZID ZSŠ/05) na njih ne odnosi. Svrha prijelaznih odredbi jest
uređivanje tzv. zatečenih pravnih situacija i odnosa (to jest, situacija i
odnosa koji su započeti za vrijeme stupanja na snagu ranijeg zakona, ali nisu
dovršeni do stupanja na snagu onog kasnijeg), pa slučaj koji predlagateljica
ističe nije ni trebao biti uređen prijelaznim odredbama ZID-a ZSŠ/05. U
nedostatku bilo kakve izričite zakonske odredbe koja bi propisivala drugačije,
naime, ima se smatrati da se na pravnu situaciju i odnose nastale u vrijeme
važenja ranijeg zakona primjenjuju odredbe tog zakona.
8. Sukladno svim prethodnim navodima, Ustavni sud je ocijenio da prijedlozi nisu
osnovani, pa je na temelju članka 43. Ustavnog zakona riješio kao u točki I.
izreke ovog rješenja.
Obrazloženje točke II. izreke rješenja
9. U odnosu na prijedlog podnositelja za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom članka 4. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem
školstvu (»Narodne novine« broj 59/01.), kojom se mijenja članak 25. stavak 2.
Zakona o srednjem školstvu.
Osporeni članak 4. ZID-a ZSŠ/01 glasio je:

*Članak 4.*

*Članak 25. mijenja se i glasi:
»Srednjoškolsko obrazovanje odraslih obuhvaća posebne pro­grame za stjecanje
srednje školske ili stručne spreme, niže stručne spreme, programe
prekvalifikacije i programe osposobljavanja i usavršavanja.
Programi iz stavka 1. ovoga članka prilagođeni su dobi, prethodnom obrazovanju,
znanju, vještinama i sposobnostima odraslih, a donosi ih ustanova koja ih izvodi
na temelju nastavnog programa redovite srednje škole.
Uvjete i način izvođenja programa i stjecanja srednjoškolskog obrazovanja
odraslih propisuje ministar.«
Pretpostavke za vođenje ustavnosudskog postupka prestale su postojati.*
Na sjednici održanoj 1. srpnja 2005. godine, Hrvatski sabor donio je Zakon o
izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine« broj 81 od 5.
srpnja 2005.).
Za ovaj ustavnosudski postupak mjerodavan je članak 4. ZID-a ZSŠ/05, koji glasi:

*Članak 4.*

*U članku 25. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 2.*Iz navedenih zakonskih odredaba razvidno je da je ZID-om ZSŠ/05 brisana odredba
članka 4. ZID-a ZSŠ/01, kojom je prethodno izmijenjen članak 25. stavak 2.
Zakona o srednjem školstvu, a koju je predlagatelj osporavao svojim prijedlogom.
10. Člankom 61. Ustavnog zakona propisano je:
*Ustavni sud može obustaviti postupak ako podnositelj zahtjeva, odnosno
prijedloga odustane, a mora u slučajevima kad prestanu postojati pretpostavke za
vođenje postupka.*S obzirom da je osporena zakonska odredba brisana ZID-om ZSŠ/05, a predlagatelj
u roku od godine dana od prestanka njezina važenja nije podnio prijedlog za
ocjenu njezine suglasnosti s Ustavom u skladu s člankom 58. Ustavnog zakona,
Ustavni sud je na temelju članka 61. Ustavnog zakona obustavio postupak.

Broj: U-I-2418/2001
U-I-399/2007
Zagreb, 11. srpnja 2007.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik
**dr. sc. Petar Klarić**, v. r.

Ostalo, NN 90/2007-2755
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)