## Pravilnik o postupku homologacije glavnih svjetala za dugi i/ili kratki svjetlosni snop za motorna vozila i izvore svjetlosti (žarulje sa žarnom niti i druge) za uporabu u homologiranim svjetlima moto

### NN 142/2005 (2.12.2005.), Pravilnik o postupku homologacije glavnih svjetala za dugi i/ili kratki svjetlosni snop za motorna vozila i izvore svjetlosti (žarulje sa žarnom niti i druge) za uporabu u homologiranim svjetlima moto

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**2691**

Na temelju članka 275. stavak 3. Zakona o
sigurnosti prometa na cestama (»Narodne novine« broj 105/04), ravnatelj
Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU HOMOLOGACIJE GLAVNIH SVJETALA ZA DUGI I/ILI KRATKI SVJETLOSNI SNOP ZA MOTORNA VOZILA I IZVORE SVJETLOSTI (ŽARULJE SA ŽARNOM NITI I DRUGE) ZA UPORABU U HOMOLOGIRANIM SVJETLIMA MOTORNIH VOZILA I NJIHOVIH PRIKOLICA TPV 125 (IZDANJE 00)(\*)

Članak 1.

Ovim se pravilnikom uređuje postupak
homologacije glavnih svjetala za motorna vozila kategorije M i N(1)
i izvora svjetlosti u svjetlima motornih vozila i njihovih prikolica.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi u postupku homologacije
navedeni su u prilozima II. do IX., a postupak homologacije u prilogu I. ovoga
pravilnika. Prilozi I. do IX. čine njegov sastavni dio.

Članak 3.

Tijelo za homologaciju vozila u smislu odredaba
ovoga pravilnika je Državni zavod za mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji
tipa sastavnoga dijela prema obrascu u dodatku 3 priloga I. za tip glavnoga
svjetla za motorna vozila i u dodatku 4 priloga I. za tip izvora svjetlosti u
svjetlima motornih vozila i njihovih prikolica, ako ti tipovi glavnoga svjetla
i izvora svjetlosti zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika i njegovih priloga.

Članak 5.

Glavna svjetla i izvori svjetlosti u svjetlima
motornih vozila i njihovih prikolica mogu se homologirati, uvoziti i stavljati
na tržište ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika i njegovih priloga.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
glavna svjetla i izvori svjetlosti u svjetlima motornih vozila i njihovih
prikolica koja ne zadovoljavaju odredbe iz ovog pravilnika mogu se
homologirati, uvoziti i stavljati na tržište ako su kao zamjenski dijelovi
namijenjeni za ugrad­bu na vozila homologirana prema ranije važećim propisima.

Članak 6.

Zavod može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za
obavljanje poslova tehničke službe ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:

– zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC
17025 za osposobljenost ispitnih laboratorija za područje ispitivanja prema
zahtjevima ovoga pravilnika

– može dokazati poznavanje metoda i postupaka
ispitivanja sadržanih u prilozima II. do IX.

– ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme
VII/1 strojarskoga smjera.

Članak 7.

Danom početka primjene ovoga pravilnika prestaje
važiti:

1. Naredba o homologaciji glavnih svjetala za
motorna vozila za asimetrični kratki i/ili dugi svjetlosni snop sa žaruljama
kategorije R2 i/ili HS1(»Narodne novine« br. 147/98 i 64/99);

2. Naredba o homologaciji SB (»Sealed Beam«)
glavnih svjetala za cestovna motorna vozila za europski asimetrični kratki
i/ili dugi svjetlosni snop (»Narodne novine« br. 147/98);

3. Naredba o homologaciji glavnih svjetala za
cestovna motorna vozila, za asimetrični kratki i/ili dugi svjetlosni snop,
halogenim žaruljama H1, H2, H3, HB3, HB4, H1, H7, H8, H9, HIR1 i/ili HIR2,
(»Narodne novine« br. 147/98);

4. Naredba o homologaciji glavnih svjetala za
cestovna motorna vozila, za asimetrični kratki i dugi svjetlosni snop ili
obadva, s halogenim žaruljama H4 (»Narodne novine« br. 147/98);

5. Naredba o homologaciji glavnih svjetala koja
sa svjetlosnim izvorom čine nerastavljivu cjelinu (»HSB SVJETLA«) za motorna
vozila s asimetričnim kratkim i/ili dugim svjetlosnim snopom (»Narod­ne novine«
br. 17/99);

6. Naredba o homologaciji žarulja za uporabu u
homologiranim svjetlima za motorna vozila i njihove prikolice (»Narodne novine«
br. 17/99);

7. Naredba o homologaciji glavnih svjetala za
motorna vozila sa svjetlosnim izvorom s izbojem u plinu (»Narodne novine« br.
17/99);

8. Naredba o homologaciji svjetlosnih izvora s
izbojem u plinu za uporabu u homologiranim svjetlima s takvim svjetlosnim
izvorima (»Narodne novine« br. 17/99).

Članak 8.

Ovaj se pravilnik objavljuje u »Narodnim
novinama«, a stupa na snagu danom prijema Republike Hrvatske u punopravno
članstvo Europske unije.

Klasa: 011-02/05-03/17

Urbroj: 558-04/12-05-1

Zagreb, 30. rujna 2005.

Ravnatelj

Državnog zavoda za mjeriteljstvo

**dr. sc. Marijan
Andrašec, dipl. ing**., v. r.

\_\_\_\_\_\_
(\*) Ovaj pravilnik preuzima sadržaj Direktive
Vijeća 76/761/EEC o glavnim svjetlima za dugi i/ili kratki svjetlosni snop za
motorna vozila i izvorima svjetlosti za takva glavna svjetla, s uključenim
izmjenama i dopunama u direktivama 89/517/EEC i 1999/17/EC.

(1) Definicija
vozila i kategorizacija dani su u članku 4. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila (»Narodne novine« br. 115/04).

PRILOG I.

OPĆE ODREDBE ZA
HOMOLOGACIJU TIPA

1.
Ovaj prilog obrađuje homologaciju tipa sastavnoga dijela za

1.1       glavna
svjetla za motorna vozila koja emitiraju asime­trični kratki i dugi svjetlosni
snop, ili oba, opremljena sa žaruljama sa žarnom niti kategorije R2 i/ili HS1 i
koja zadovoljavaju zahtjeve navedene u prilogu II.;

1.2
»sealed-beam« glavna svjetla za motorna vozila koja emitiraju asimetrični
kratki i dugi svjetlosni snop, ili oba i koja zadovoljavaju zahtjeve navedene u
prilogu lII.;

1.3?     glavna svjetla za
motorna vozila koja emitiraju asimetrični kratki i dugi svjetlosni snop, ili
oba, opremljena s halogenim žaruljama sa žarnom niti kategorija H1, H2, H3,
HB3, HB4, H7, H8 H9, HIR1, HIR2 i/ili H11 i koja zadovoljavaju zahtjeve
navedene u prilogu IV.;

1.4       glavna
svjetla za motorna vozila koja emitiraju asimetrični kratki ili dugi svjetlosni
snop, ili oba, opremljena s halogenim žaruljama sa žarnom niti kategorija H4 i
koja zadovoljavaju zahtjeve navedene u prilogu V.;

1.5       halogena
»sealed-beam« glavna svjetla za motorna vozila koja emitiraju asimetrični
kratki i dugi svjetlosni snop, ili oba, i koja zadovoljavaju zahtjeve navedene
u prilogu VI.;

1.6       žarulje
sa žarnom niti za uporabu u homologiranim glavnim svjetlima motornih vozila i
njihovih prikolica, koja zadovoljavaju zahtjeve navedene u prilogu VII.;

1.7       glavna
svjetla za motorna vozila opremljena s izvorima svjetlosti s izbojem u plinu i
koja zadovoljavaju zahtjeve navedene u prilogu VIII;

1.8       izvore
svjetlosti s izbojem u plinu za uporabu u homologiranim svjetlima motornih
vozila i koja zadovoljavaju zahtjeve navedene u prilogu IX;

2.
ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA SASTAVNOGA DIJELA

2.1       Zahtjev
za homologaciju tipa sastavnoga dijela, u skladu s člankom 6. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila, za određeni tip glavnoga svjetla podnosi
proizvođač.

2.1.1.   Obrazac za opisni dokument
prikazan je u dodatku 1.

2.1.2.   Tehničkoj službi koja je
odgovorna za provedbu homologacijskih ispitivanja treba dostaviti:

2.1.2.1.
sljedeće uzorke:

2.1.2.1.1.
za tip glavnoga svjetla koje je navedeno u točkama 1.1., 1.3. i 1.4. naviše:
dva uzorka:

2.1.2.1.2.
za tip glavnoga svjetla koje je navedeno u točkama 1.2. i 1.5. naviše: pet
uzoraka:

2.1.2.1.3.
za tip glavnoga svjetla koje je navedeno u točki 1.7. naviše: dva uzorka s
etalon izvorom svjetlosti s izbojem u plinu i, po potrebi, po jedan balast
svakoga tipa koji se upotrebljava;

2.1.2.2.
za ispitivanje plastičnoga materijala, iz kojega su izrađene leće:

2.1.2.2.1
trinaest leća (četrnaest leća u slučaju glavnih svjetala koja su navedena u
točki 1.7.)

2.1.2.2.2
šest (deset) od tih leća mogu se zamijeniti sa šest (deset) uzoraka materijala,
veličine najmanje 60 mm x 80 mm, koji imaju ravnu ili izbočenu vanjsku površinu
i uglavnom ravnu površinu u sredini (polumjera za­krivljenosti najmanje 300 mm)
veličine najmanje 15 mm × 15 mm

2.1.2.2.3
svaka takva leća ili uzorak materijala moraju biti izrađeni po postupku koji se
upotrebljava u serijskoj proizvodnji;

2.1.2.2.4
reflektor, na kojega se mogu ugraditi leće sukladno uputama proizvođača.

2.1.2.3 Kad je primjenjivo, za ispitivanje
ultravioletne otpornosti svjetlosno propusnih dijelova iz plastičnoga
materijala na ultravioletno zračenje izvora svjetlosti s izbojem u plinu u
glavnom svjetlu:

2.1.2.3.1
po jedan uzorak odgovarajućega materijala koji se upotrebljava u glavnom
svjetlu ili uzorak glavnog svjetla koji sadrži takav materijal. Svaki uzorak
materijala mora imati isti izgled i moguću površinsku obradu kao predviđeni u
glavnom svjetlu koje treba homologirati.

2.1.2.3.2
Ispitivanje ultravioletne otpornosti unutarnjih materijala na ultravioletno
zračenje izvora svjetlosti nije potrebno ako se upotrebljavaju izvori
svjetlosti s izbojem u plinu s niskim ultravioletnim zračenjem ili ako su
poduzete mjere za zaštitu odgovarajućih dijelova od ultravioletnoga zračenja,
npr. sa staklenim filtrima.

2.1.2.4 Za materijale iz kojih su izrađene leće
i moguće prevlake treba priložiti izvještaj o ispitivanju svojstava tih
materijala i prevlaka ako su već bili ispitani.

2.2       Zahtjev
za homologaciju tipa sastavnoga dijela u skladu s člankom 6. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila za određeni tip izvora svjetlosti podnosi
proizvođač.

2.2.1.   Obrazac za opisni dokument
prikazan je u Dodatku 2.

2.2.2.   Tehničkoj službi koja je
odgovorna za provedbu homologacijskih ispitivanja treba dostaviti sljedeće:

2.2.2.1 za tip žarulje sa žarnom niti koji je
naveden u točki 1.6. naviše: pet uzoraka za svaku boju za koju je bio podnesen
zahtjev;

2.2.2.2.
za tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji je naveden u točki 1.8. naviše:
tri uzorka i jedan uzorak balasta;

2.2.2.3 kad se tip izvora svjetlosti razlikuje
od već homologiranoga tipa samo po trgovačkom nazivu ili oznaci dovoljno je
dostaviti:

2.2.2.3.1
izjavu proizvođača da je dostavljeni tip (osim trgo­vačkog naziva ili oznake)
identičan tipu koji je proizveo isti proizvođač i koji je kao već homologiran
označen njegovom homologacijskom oznakom;

2.2.2.3.2
dva uzorka s novim trgovačkim nazivom ili oznakom.

3.
OZNAČIVANJE

3.1.      Uređaji
dostavljeni za homologaciju tipa sastavnog dijela moraju imati:

3.1.1.   U slučaju glavnih svjetala(\*):

3.1.1.1 na leći, trgovačku oznaku ili oznaku
proizvođača;

3.1.1.2 na lećama i na kućištu(\*\*)
dovoljno velike površine za homologacijsku oznaku, navedenu u točki 5.; te
površine moraju biti označene na crtežima koji su navedeni u dodatku 1.;

3.1.1.3 ako su konstruirana da zadovoljavaju
zahtjeve za promet lijevom ili desnom stranom, oznake koje označavaju oba
namještanja optičkog bloka na vozilu ili izvora svjetlosti na reflektoru; te se
oznake sastoje od slova »R/D« za položaj za promet desnom i slova »L/G« za
promet lijevom stranom;

3.1.1.4 Sva glavna svjetla navedena u točki 1.7
mogu imati na svojoj površini emitiranja svjetla označeno referentno središte
kako je navedeno u dodatku 6. priloga VIII.

3.1.2    U slučaju žarulja sa
žarnom niti na podnošku ili na balonu, pri čemu u drugom slučaju to ne smije
imati štetnoga utjecaja na svjetlosne značajke:

3.1.2.1 trgovačku oznaku ili oznaku proizvođača;
ako je isti homologacijski broj bio dodijeljen za više trgovačkih naziva ili
oznaka, jedna ili više njih dovoljno je da zadovolje taj zahtjev;

3.1.2.2 nazivni napon;

3.1.2.3 međunarodnu oznaku odgovarajuće
kategorije;

3.1.2.4 nazivni napon (za žarulje s dvjema
žarnim nitima prema redoslijedu: glavna žarna nit/sekundarna žarna nit); to
nije potrebno odvojeno navoditi ako je to dio međunarodne oznake odgovarajuće
kategorije žarulje sa žarnom niti;

3.1.2.5 dovoljno veliku površinu za postavljanje
homologacijske oznake koju treba prikazati na crtežima koji su navedeni u
dodatku 2.

3.1.2.6 Osim napisa iz točaka 3.1.2.1 do 3.1.2.5
i 6. mogu se postaviti drugi napisi pod uvjetom da nemaju štetnoga utjecaja na
svjetlosne značajke.

3.1.3.   U slučaju izvora svjetlosti s
izbojem u plinu na podnošku:

3.1.3.1 trgovačku oznaku ili oznaku proizvođača;

3.1.3.2.
međunarodnu oznaku odgovarajuće kategorije;

3.1.3.3.
nazivni napon; to nije potrebno odvojeno navoditi ako je to dio međunarodne
oznake odgovarajuće kategorije žarulje sa žarnom niti;

3.1.3.4 dovoljno veliku površinu za postavljanje
homologacijske oznake, što treba prikazati na crtežima koji su navedeni u
dodatku 2.

3.1.2.5 Osim natpisa iz točaka 3.1.3.1 do
3.1.3.4 i 6. mogu se postaviti drugi napisi na podnožak.

3.1.3.6 Balast koji se upotrebljava kod
homologacije tipa izvora svjetlosti, mora biti označen s oznakom tipa i
trgovačkom oznakom te nazivnim naponom i nazivnom snagom, kako je navedeno u
odgovarajućoj dokumentaciji žarulje.

4.
DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOG DIJELA

4.1.      Ako su
zadovoljeni odgovarajući zahtjevi, dodjeljuje se homologacija tipa sastavnoga
dijela prema članku 8. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.

Napomena:      Ovaj
pravilnik ne sprječava moguću zabranu kombinacije glavnog svjetla s lećom od
plastičnoga materijala homologiranu prema ovom pravilniku s mehaničkom napravom
za čišćenje glavnog svjetla (s brisačima).

4.2.      Obrazac
certifikata o homologaciji tipa dan je u:

4.2.1    Dodatku 3. za zahtjeve
navedene u točki 2.1;

4.2.2    Dodatku 4. za zahtjeve
navedene u točki 2.2.

4.3.
Homologacijski broj, u skladu s prilogom VII. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila, dodjeljuje se svakomu tipu homologirana glavnog svjetla. Ista
država članica ne smije dodijeliti isti broj drugomu tipu glav­nog svjetla.

4.4.      Ako je
homologacija tipa sastavnog dijela zatražena za tip uređaja za osvjetljavanje i
svjetlosnu signalizaciju koji obuhvaća glavno svjetlo i druga svjetla,
jedinstveni broj homologacije tipa sastavnog dijela može se dodijeliti pod
uvjetom da glavno svjetlo zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika i da je svako
od drugih svjetala, koje čini dio uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu
signalizaciju za koji je zatražena homologacija tipa sastavnog dijela, u skladu
s pojedinačnim pravilnikom koji se na njega primjenjuje.

4.5       Svaki
homologirani tip izvora svjetlosti dobiva homologacijsku kodnu oznaku. Ona se
sastoji od identifikacijske kodne oznake koja se sastoji od najviše dva znaka
odabrana od arapskih brojeva i velikih slova koji su navedeni u napomeni(\*\*\*),
ispred kojih je jednoznamenkasti redoslijedni broj, dodijeljen najnovijim većim
tehničkim izmjenama i dopunama odgovarajućega priloga Direktive 76/761/EEC na
dan dodjeljivanja homologacije tipa. U ovom pravilniku taj je redoslijedni broj

– 2 za prilog VII,

– 0 za prilog IX.

Ista država ne smije dodijeliti istu kodnu oznaku za drug tip izvora
svjetlosti.

\_\_\_\_\_\_\_\_
(\*) U slučaju glavnih svjetala konstruiranih
da zadovoljavaju zahtjeve za promet vožnjom samo po jednoj strani ceste (desnom
ili lijevom), nadalje je preporučljivo da se na prednjim lećama neizbrisivo
označi obris površine koja može biti prekrivena, da bi se spriječilo ometanje
sudionika u prometu u državi u kojoj je strana vožnje nasprotna onoj u državi
za koju je konstruirano glavno svjetlo. To treba pojasniti u priručniku za
održavanje vozila. Međutim, ta oznaka nije potrebna kad je ta površina jasno
prepoznatljiva iz konstrukcije.

(\*\*)
Ako se leća ne može odvojiti od kućišta glavnoga svjetla, odredba o površini za
označivanje na leći je dovoljna.

(\*\*\*)
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

                  A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y
Z.

5.
OZNAKA HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOGA DIJELA ZA GLAVNA SVJETLA

5.1.      Osim oznaka
navedenih u točki 3.1., svako glavno svjetlo, koje je sukladno tipu
homologiranu prema ovom pravilniku, treba nositi oznaku homologacije tipa
sastav­nog dijela.

5.2.      Ta se oznaka
sastoji od:

5.2.1.   pravokutnika oko slova »e«,
iza kojega se nalazi broj 25 (razlikovni broj za Republiku Hrvatsku).

5.2.2.   »osnovnoga homologacijskog
broja«, u blizini pravokutnika, sadržanog u dijelu 4 homologacijskoga broja
tipa navedenoga u prilogu VII. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila,
kojemu prethode dvije brojke koje označavaju redoslijedni broj dodijeljen
najnovijim glav­nim tehničkim izmjenama i dopunama Direktive 76/761/EEZ na dan
kad je homologacija tipa dodijeljena. U ovom pravilniku taj je redni broj
izmjena i dopuna

– 01 za Prilog II.,

– 02 za Prilog III.,

– 04 za Prilog IV.,

– 02 za Prilog V.,

– 02 za Prilogo VI.,

– 00 za Prilog VIII.,

5.2.3.   dodatnog simbola prema
sljedećem:

5.2.3.1.
na glavnim svjetlima koja zadovoljavaju zahtjeve samo za promet lijevom
stranom, vodoravne strelice usmjerene prema desno u odnosu na promatrača
okrenuta prema glavnom svjetlu, tj. na tu stranu ceste po kojoj teče promet;

5.2.3.2 na glavnim svjetlima konstruiranim da
pomoću odgovarajućega namještanja optičkog bloka ili žarulje sa žarnom niti
zadovoljavaju zahtjeve za oba sustava prometa, vodoravne strelice s oštricama
na oba kraja, od kojih je jedna usmjerena lijevo, a druga desno;

5.2.3.3 na glavnim svjetlima koja zadovoljavaju
zahtjeve ovoga pravilnika samo s obzirom na kratki svjetlosni snop, slova »C«;

5.2.3.4 na glavnim svjetlima koja zadovoljavaju
zahtjeve ovoga pravilnika samo s obzirom na dugi svjetlosni snop, slova »R«;

5.2.3.5 na glavnim svjetlima koja zadovoljavaju
zahtjeve ovoga pravilnika s obzirom na dugi i kratki svjetlosni snop, slova
»CR«;

5.2.3.6 ispred kojih se nalazi (nalaze) slovo
(slova):

– S u slučaju glavnih svjetala navedenih u točki 1.2.,

– H u slučaju glavnih svjetala navedenih u točkama 1.3. i 1.4.,

– HS u slučaju glavnih svjetala navedenih u točki 1.5.,

– D u slučaju glavnih svjetala navedenih u točki 1.7.

5.2.3.7 na glavnim svjetlima s lećom iz
plastičnoga materijala postavljaju se slova PL u blizini simbola propisanih u
točkama 5.2.3.3. do 5.2.3.5. naviše;

5.2.3.8 na glavnim svjetlima koja su navedena u
točkama 1.3., 1.4., 1.5 i 1.7. i koja zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika s
obzirom na dugi svjetlosni snop, oznaku najveće svjetlosne jakosti izražene s
odgovarajućom oznakom, postavljenoj u blizini pravokutnika oko slova »e«; u
slučaju uzajamno povezanih glavnih svjetala, oznaka najveće ukupne svjetlosne
jakosti dugih svjetlosnih snopova izražava se kako je naviše navedeno.

Naviše navedena oznaka određena je u

– točki 6.3.2.1.2 priloga IV. i V.,

– točki 8.3.2.1.2 priloga VI,

– točki 6.3.2.2 priloga VIII,

– ovisno što je primjenjivo.

5.2.3.9 U svakom slučaju treba u certifikatu o
homologaciji tipa (dodatak 3.) navesti način djelovanja koji je upotrijebljen
tijekom postupka ispitivanja sukladno točki 1.1.1.1 priloga »X« i dopušteni
napon (naponi) sukladno točki 1.1.1.2 priloga »X«.

U odgovarajućim slučajevima uređaj se označava prema sljedećem:

Na glavnim svjetlima koja zadovoljavaju zahtjeve
ovoga pravilnika i konstruirana su tako da se žarna nit za kratki svjetlosni
snop ne pali istodobno sa žarnom niti kakve druge svjetlosne funkcije s kojom
može biti uzajamno povezana: u homologacijskoj oznaci mora biti postavljena
kosa crta (/) iza simbola za kratki svjetlosni snop.

Na glavnim svjetlima navedenim u točkama 1.1.,
1.3. i 1.4. koja zadovoljavaju zahtjeve priloga »X« ovoga pravilnika samo kad
je njihov napon napajanja 6 V ili 12 V, u blizini grla žarulje sa žarnom niti
postavlja se simbol koji se sastoji od broja 24 precrtana s križićem (X).

Dodatak »X« označava:

– dodatak 4. priloga II. i VIII.,

– dodatak 5. priloga III., IV. i V.,

– dodatak 6. priloga VI.,

ovisno što je primjenjivo.

5.3.      Oznaka
homologacije tipa sastavnog dijela treba se postaviti na leću svjetla na način
da je neizbrisiva i jasno čitljiva, čak i kad su svjetla ugrađena na vozilo.

5.4.      Primjeri
oznake homologacije tipa.

5.4.1    Neovisna svjetla:

Primjeri oznake homologacije tip sastavnog dijela dani su u dodatku 5, slika 1.

5.4.2.   Udružena, spojena ili
uzajamno povezana svjetla.

5.4.2.1.
Kad je dodijeljen jedan broj homologacije tipa sastavnog dijela, prema točki
3.4. naviše, za tip uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju koji
obuhvaća glavno svjetlo i druga svjetla, može se postaviti jedna oznaka
homologacije tipa sastavnog dijela koja se sastoji od:

5.4.2.1.1.
pravokutnika oko slova »e«, iza kojega se nalazi broj 25 (vidi točku 5.2.1.);

5.4.2.1.2.
osnovnoga homologacijskog broja (vidi točku 5.2.2., prva polovina rečenice);

5.4.2.2.
Ova oznaka može se smjestiti bilo gdje na svjetlima koja su udružena, spojena
ili uzajamno povezana, pod uvjetom:

5.4.2.2.1.
da ju se vidi nakon ugradbe svjetala;

5.4.2.2.2.
da se ni jedan element koji prenosi svjetlo, a koji je sastavni dio udruženih,
spojenih ili uzajamno povezanih svjetala, ne može ukloniti bez istodobnog
uklanjanja homologacijske oznake.

5.4.2.3.
Identifikacijski simbol za svako svjetlo koje odgovara svakom pravilniku prema
kojem je homologacija tipa sastavnog dijela dodijeljena, zajedno s
redoslijednim brojem (vidi točku 5.2.2.) i, gdje je potrebno, zahtijevana
strelica trebaju biti označeni:

5.4.2.3.1.
na odgovarajućoj površini emitiranja svjetla; ili

5.4.2.3.2.
u skupini, na način da se svako od udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih
svjetala može jasno prepoznati.

5.4.2.4.
Dimenzije sastavnih dijelova ove oznake ne smiju biti manje od najmanjih
dimenzija određenih za pojedi­načne oznake u različitim pravilnicima prema
kojima su homologacije tipa sastavnih dijelova dodijeljene.

5.4.2.5.
Primjeri oznake homologacije tipa sastavnog dijela za svjetlo koje je udruženo,
spojeno ili uzajamno povezano s drugim svjetlima dani su u dodatku 5.

5.4.3.   Svjetla, čije su leće
upotrijebljene za razne tipove svjetala i koja mogu biti udružena, spojena ili
uzajamno povezana s drugim svjetlima:

5.4.3.1.
primjenjuju se odredbe navedene u točki 5.4.2. niže;

5.4.3.2.
dodatno, kad se upotrebljava ista leća, ona može nositi različite
homologacijske oznake koje se odnose na različite tipove glavnih svjetala ili
sklopova svjetala, pod uvjetom da kućište glavnog svjetla, čak i kad se ne može
odvojiti od leće, ima prostor opisan u točki 3.1.1.2. naviše i nosi
homologacijske oznake koje odgovaraju stvarnim funkcijama.

5.4.3.3.
ako različiti tipovi glavnih svjetala imaju isto kućište, ono može nositi
različite homologacijske oznake.

5.3.4.   Primjeri oznake homologacije
tip sastavnog dijela za svjetla uzajamno povezana s glavnim svjetlima dani su
na slici 3. dodatka 5.

5.4.2.   Udružena, spojena ili.

6.
OZNAKA EZ HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOGA DIJELA ZA IZVORE SVJETLOSTI

6.1.      Osim oznaka navedenih
u točki 3.1.2. ili 3.1.3., svaki izvor svjetlosti koji je sukladan tipu
homologiranu prema ovom pravilniku označava se oznakom homologacije tipa
sastavnog dijela.

6.2.      Ta se oznaka
sastoji od:

6.2.1.   pravokutnika oko slova »e«,
iza kojega se nalazi broj 25 (razlikovni broj za Republiku Hrvatsku).

6.2.2.   homologacijske kodne oznake
navedene u točki 4.5., u blizini pravokutnika.

6.3.      Natpisi i
oznake navedene u točkama 3.1.2., 3.1.3. i 6.1. trebaju biti jasno čitljivi i
neizbrisivi.

6.4.      Primjeri
oznake homologacije tip sastavnog dijela za izvore svjetlosti dani su na slici
4. dodatka 5.

7.
PREINAKE TIPA I IZMJENE ILI DOPUNE HOMOLOGACIJA

7.1.      U slučaju
preinaka tipa koji je homologiran prema ovome pravilniku, primjenjuju se
odredbe članaka 16. i 17. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.

8.
SUKLADNOST PROIZVODNJE

8.1.      Opće je
pravilo da se mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje poduzimaju u skladu
s odredbama navedenim u člancima 29. do 32. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila.

8.2.      Posebno,
ispitivanja koja se provode prema točki 2.3.5. priloga X. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila su ona koja su propisana u:

– točki 3. dodatka 3. i dodatka 7. priloga II.,

– točki 3. dodatka 3. i dodatka 6. priloga III.,

– točki 3. dodatka. i dodatka 6. priloga IV.,

– točki 3. dodatka 5. i dodatka 6. priloga V.,

– točki 3. dodatka 5. i dodatka 7. priloga VI.,

– u dodacima 6. i 7. priloga VII.,

– u dodatku 8. priloga VIII., ili

– u dodacima 6. i 7. priloga IX., ovisno što je primjenjivo,

i uvjeti koji se primjenjuju pri izboru uzoraka za ispitivanja navedena u
točkama 2.4.2 i 2.4.3. priloga X. Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila su oni koji su propisani u:

– dodatku 8. priloga II.,

– dodatku 7. priloga III.,

– dodatku 7. priloga IV.,

– Prilogu 7. priloga V.,

– dodatku 8. priloga VI.,

– Prilozima 8. i 9. priloga VII.,

– dodatku 9. priloga VIII., ili

– dodatku 8. priloga IX.,

ovisno što je primjenjivo,

8.3
Uobičajena učestalost nadzora koja odobri tijelo za homologaciju je jednom u
dvije godine.

DODATAK 1

OPISNI DOKUMENT BR. ….

koji se odnosi na
homologaciju tipa sastavnoga dijela za glavna svjetla za dugi i/ili kratki
svjetlosni snop

Sljedeći podaci, ako se
primjenjuju, moraju se dostaviti u tri primjerka s popisom priloženih
dokumenata. Svi nacrti moraju se dostaviti u prikladnome mjerilu i dovoljno
detaljni na formatu A4 ili presavijeni na taj format. Ako su priložene,
fotografije moraju prikazivati potrebne pojedinosti.

Ako sustavi, sastavni
dijelovi ili zasebne tehničke jedinice imaju elektroničko upravljanje, moraju
se dostaviti podaci o njihovim značajkama.

0.
OPĆI PODACI

0.1       Marka
(trgovački naziv proizvođača): .................................

0.2
Tip:

0.5       Naziv i
adresa proizvođača:

0.7       U
slučaju sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica, položaj i način
postavljanja oznake homologacije: ............

0.8       Adresa
(adrese) pogona za sklapanje: ..................................

1.
OPIS UREĐAJA

1.1       Tip
uređaja
..............................................................................

1.1.1    Funkcija (funkcije)
uređaja: ..................................................

1.1.2    Kategorija ili razred
uređaja: ................................................

1.1.3    Boja emitiranoga ili
reflektiranoga svjetla: .........................

1.2       Crtež
(crteži), koji su dovoljno detaljni da omogućavaju identifikaciju tipa uređaja
i koji prikazuju: .........................

1.2.1    geometrijski položaj u
kojem se uređaj ugrađuje na vozilo (ne primjenjuje se za osvjetljavanje
stražnje registarske pločice): .......

1.2.2    os promatranja, koju
treba uzeti za referentnu os pri ispitivanjima (vodoravni kut H = 0°,
vertikalni kut V = 0°), i točka, koju treba uzeti za referentno središte pri
tim ispitivanjima (ne primjenjuje se za katadioptere i svjetla stražnje
registarske pločice):
...............................................................

1.2.3
predviđeno mjesto za oznaku homologacije sastavnoga dijela:
..........................................................................................

1.2.4    za svjetla stražnje
registarske pločice, geometrijski položaj u kojemu se uređaj ugrađuje s obzirom
na prostor koji će zauzimati registarska pločica i na obris odgovarajuće
osvijetljene površine:
....................................................................

1.2.5    za glavna svjetla i
prednja svjetla za maglu pogled sprijeda s podacima o rebrima na leći, ako
postoje, i poprečni presjek:
..........................................................................................

1.3       Kratak
tehnički opis, koji osim za svjetla s neizmjenjivim izvorima svjetlosti navodi
posebice kategoriju ili kategorije propisanih izvora svjetlosti, koji moraju
biti jedan ili više njih od onih koji su sadržani u Pravilniku TPV 120, (ne
primjenjuje se na katadioptere): ...........................................

1.4       Posebni
podaci

1.4.1    Za svjetla stražnje
registarske pločice, izjava je li uređaj namijenjen za osvjetljavanje
široke/visoke/široke i visoke pločice:
....................................................................................

1.4.2    Za glavna svjetla,

1.4.2.1 podaci o tome je li glavno svjetlo
namijenjeno za osvjetljavanje s kratkim i dugim svjetlosnim snopom ili samo s
jednim od tih svjetlosnih snopova: .........................................

1.4.2.2 za glavno svjetlo koje je namijenjeno za
osvjetljavanje s kratkim svjetlosnim snopom, podaci o tome, je li konstruirano
za promet lijevom i desnom stranom ili samo za promet lijevom ili samo desnom
stranom ................................

1.4.2.3 ako je glavno svjetlo opremljeno s
namjestivim reflektorom, podatak o položaju (položajima) ugradbe glavnoga
svjetla u odnosu na tlo i središnju uzdužnu ravninu vozila, ako je glavno
svjetlo namijenjeno za uporabu samo u tom položaju (tim položajima):
....................................................

1.4.3    Za pozicijska svjetla,
kočna svjetla i pokazivače smjera,

1.4.3.1
može li se uređaj upotrebljavati u sklopu od dva svjetla iste kategorije
.................................................................................

1.4.3.2 u slučaju uređaja s dvije razine jakosti
(kočna svjetla i pokazivači smjera kategorije 2b), grafički prikaz rasporeda i
specifikacija značajka sustava kojim se osiguravaju dvije razine jakosti:
.........................................................................

1.4.4    Za katadioptere, kratak
opis s tehničkim specifikacijama materijala retroreflektirajućega optičkog
dijela: .................

1.4.5    Za svjetla za vožnju
unatrag, izjava je li uređaj namijenjen za ugradbu na vozilo isključivo u paru
uređaja: ................

DODATAK 2.

OPISNI DOKUMENT BR. ….

koji se odnosi na homologaciju tipa sastavnoga
dijela za izvore svjetlosti za uporabu u homologiranim svjetlima

Sljedeći podaci, ako se
primjenjuju, moraju se dostaviti u tri primjerka s popisom priloženih
dokumenata. Svi nacrti moraju se dostaviti u prikladnome mjerilu i dovoljno
detaljni na formatu A4 ili presavijeni na taj format. Ako su priložene,
fotografije moraju prikazivati potrebne pojedinosti.

Ako sustavi, sastavni
dijelovi ili zasebne tehničke jedinice imaju elektroničko upravljanje, moraju
se dostaviti podaci o njihovim značajkama.

0.
OPĆI PODACI

0.1       Marka
(trgovački naziv proizvođača): ......................................

0.2       Tip:
...............................................................................................

0.5       Naziv i
adresa proizvođača: .......................................................

0.7       U
slučaju sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica, položaj i način
postavljanja oznake EZ homologacije: ...........

0.8       Adresa
(adrese) pogona za sklapanje: ......................................

1.
OPIS TIPA UREĐAJA

1.1       Tip
uređaja ...................................................................................

1.2.      Boja
emitiranoga svjetla:
............................................................

1.3.      Nazivni
napon:
............................................................................

1.4.      Nazivna
snaga:
.............................................................................

1.5       Kratak
tehnički opis:
..................................................................

1.6
Crtež (crteži) koji su dovoljno detaljni da omogućavaju identifikaciju tipa:
.................................................................................

1.7
U slučaju izvora svjetlosti s izbojem u plinu, identifikacija balasta:
.............................................................................................

Datum, spis

DODATAK 3.

*Obrazac*

(najveći format: A4 (210
x 297 mm)

CERTIFIKAT O
HOMOLOGACIJI TIPA

Izjava o:

– homologaciji(1)

– izmjeni/dopuni homologacije(1)

– odbijanju homologacije(1)

– povlačenju homologacije(1)

za tip vozila/sastavnoga dijela/zasebne tehničke
jedinice(1) s obzirom na Direktivu..../..../EEC kao što je zadnje
izmijenjena i dopunjena Direktivom..../..../EC

Broj homologacije
tipa:............................................................................

Razlog za izmjenu/dopunu:
...................................................................

DIO I.

0.1       Marka
(trgovački naziv proizvođača): ....................................

0.2       Tip
..............................................................................................

0.3
Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu/sastavnom
dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici(1) (2): ....................

0.3.1    Položaj te oznake:
.....................................................................

0.4
Kategorija vozila(1) (3):
................................................................

0.5       Naziv i
adresa proizvođača vozila: ..........................................

0.7       Za
sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice, položaj i način postavljanja
oznake homologacije .................................

0.8       Adresa
(adrese) pogona za sklapanje: ....................................

DIO II.

1.
Dodatni podaci (kad je potrebno): vidi dopunu

2.
Tehnička služba odgovorna za provođenje ispitivanja: ........

3.
Datum izvještaja o ispitivanju:
................................................

4.
Broj izvještaja o ispitivanju.
.....................................................

5.
Napomene (ako ih ima): Vidi dopunu

6.
Mjesto. ........................................................................................

7.
Datum:
.......................................................................................

8.
Potpis:

9.
Priložen je sadržaj opisne dokumentacije koja je pohranjena u tijelu za
homologaciju i koja se može dobiti na zahtjev.

\_\_\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

(2)
Ako podaci za oznaku tipa sadrže znakove koji nisu bitni za opis tipova vozila/sastavnoga
dijela ili zasebne tehničke jedinice na koje se odnosi ovaj certifikat o
homologaciji takvi znakovi nadomještaju se u dokumentaciji znakom ‘?’ (npr.
ABC??123???).

(3)
Prema definiciji u Prilogu II. Direktive 70/156/EEC.

Dopuna certifikatu o
homologaciji tipa br. .....

koja se odnosi na
homologaciju tipa sastavnoga dijela za uređaj za osvjetljavanje i svjetlosnu
signalizaciju prema Direktivi (Direktivama) 76/757/EEZ; 76/758/EEZ; 76/759/EEZ;
76/760/EEZ; 76/761/EEZ; 76/762/EEZ; 77/538/EEZ; 77/539/EEZ i 77/540/EEZ(1),
kao što je zadnje izmijenjena i dopunjena Direktivom (Direktivama)…

1.
Dodatni podaci

1.1.      Kad je
primjenjivo, navesti za svako svjetlo

1.1.1.   Kategorija (kategorije)
uređaja: ..............................................

1.1.2.
Broj i kategorija izvora svjetlosti (ne primjenjuje se na katadioptere)(2):................................................................................

1.1.3.   Boja emitiranoga ili
reflektiranoga svjetla: ...........................

1.1.4.   Homologacija dodijeljena samo
za uporabu kao zamjenski dio na vozilima koja su već u uporabi: Da/Ne(1)

1.2.      Posebni
podaci za određene tipove uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju

1.2.1.   Za katadioptere: zaseban/dio
sklopa uređaja(1)

1.2.2.   Za svjetla za osvjetljavanje
stražnje registarske pločice: uređaj za osvjetljavanje visoke pločice/široke
pločice(1)

1.2.3.   Za glavna svjetla: ako su s
namjestivim reflektorom, položaj (položaji) ugradbe glavnoga svjetla u odnosu
na tlo i središnju uzdužnu ravninu vozila, ako je glavno svjetlo namijenjeno za
uporabu samo u tom položaju (tim položajima): ......................

1.2.4.   Za svjetla za vožnju unatrag:
Taj se uređaj ugrađuje na vozilo isključivo kao dio u paru uređaja: Da/Ne(1)

5.
Napomene

5.1       Crteži

5.1.1.   Za svjetla za osvjetljavanje
stražnje registarske pločice: priloženi crtež br. ...…….....prikazuje
geometrijski položaj u kojem se uređaj ugrađuje u odnosu na prostor za
registarsku pločicu i obris odgovarajuće osvijetljene površine;

5.1.2.   Za katadioptere: priloženi
crtež br. ...…….....prikazuje geometrijski položaj u kojem se uređaj ugrađuje
na vozilo;

5.1.3.   Za sve ostale uređaje za
osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju: priloženi crtež br. . ..…….....prikazuje
geometrijski položaj u kojem se uređaj ugrađuje na vozilo te referentnu os i
referentno središte uređaja;

5.1.4.   Za glavna svjetla: način
djelovanja koji je upotrijebljen tijekom postupka ispitivanja (točka 5.2.3.9
Priloga I. Direktive 76/761/EEZ):
............................................................................

 \_\_\_\_\_\_\_\_

(1)
Prekrižiti što se ne primjenjuje.

(2) Za
svjetla s neizmjenjivim izvorima svjetlosti navesti broj i ukupnu snagu izvora
svjetlosti.

DODATAK 4.

*Obrazac*

(najveći format: A4 (210
x 297 mm)

CERTIFIKAT O
HOMOLOGACIJI TIPA

Žig tijela za homologaciju

Izjava o:

– homologaciji(1)

– izmjeni/dopuni homologacije(1)

– odbijanju homologacije(1)

– povlačenju homologacije(1)

za tip vozila/sastavnoga dijela/zasebne tehničke
jedinice(1) s obzirom na Direktivu..../..../EEC kao što je zadnje izmijenjena i
dopunjena Direktivom..../..../EC

Broj homologacije tipa:
..................................................................

Razlog za izmjenu/dopunu: ...........................................................

DIO I.

0.1       Marka
(trgovački naziv proizvođača): ....................................

0.3       Tip
..............................................................................................

0.3       Identifikacijska
oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu/sastavnome dijelu/zasebnoj tehničkoj
jedinici(1) (2): ............

0.3.1    Položaj te oznake:
.....................................................................

0.4
Kategorija vozila(1) (3): .........................................................

0.6       Naziv i
adresa proizvođača: .....................................................

0.7       Za
sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice, položaj i način postavljanja
oznake homologacije ...............................

0.8       Adresa
(adrese) pogona za sklapanje: ....................................

DIO II.

1.
Dodatni podaci (kad je potrebno): vidi dopunu

2.
Tehnička služba odgovorna za provođenje ispitivanja: ........

3.
Datum izvještaja o ispitivanju:
................................................

4.
Broj izvještaja o ispitivanju.
....................................................

5.
Napomene (ako ih ima): vidi dopunu

6.
Mjesto. .......................................................................................

7.
Datum:
.......................................................................................

8.
Potpis: ........................................................................................

9.
Priložen je sadržaj opisne dokumentacije, koja je pohranjena u tijelu za
homologaciju i koja se može dobiti na zahtjev

 \_\_\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

(2)
Ako podaci za oznaku tipa sadrže znakove koji nisu bitni za opis tipova
vozila/sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice na koje se odnosi ovaj
certifikat o homologaciji, takvi znakovi nadomještaju se u dokumentaciji znakom
‘?’ (npr. ABC??123???).

(3)
Prema definiciji u Prilogu II. Direktive 70/156/EEZ.

Dopuna certifikatu o
homologaciji tipa br......

koji se odnosi na
homologaciju tipa sastavnoga dijela za izvor svjetlosti za uporabu u
homologiranim sklopovima svjetlima prema Direktivi 76/761/EEC kao što je zadnje
izmijenjena i dopunjena Direktivom …./……/EC

1.
Dodatni podaci

1.1.      Kategorija
uređaja:

1.1.3    Boja emitiranoga
svjetla:

1.3.      Nazivni
napon:

1.4.      Nazivna
snaga:

1.5       Kratak
tehnički opis:................................................................

1.6      Crtež
(crteži) koji su dovoljno detaljni da omogućavaju identifikaciju tipa:
........................................................

1.7
Trgovački naziv i tip balasta, kad je primjenjivo: ................

5.
Napomene

5.1.      Priloženi
crtež br....……..... potpuno prikazuje cijeli izvor svjetlosti.

DODATAK 5.

PRIMJERI OZNAKE
HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOGA DIJELA

*Slika 1.*

Neovisna svjetla

*Primjer 1*

![](dodatni/356042.gif)

Uređaj, označen s naviše prikazanom oznakom
homologacije tipa sastavnoga dijela, je glavno svjetlo koje zadovoljava
zahtjeve priloga II. (redoslijedni broj 01) za kratki svjetlosni snop i
konstruirano je isključivo za promet lijevom stranom, tipno homologirano u
Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 1471.

*Primjer 2<<

![](dodatni/356043.gif)

 Uređaj, označen s gore prikazanom oznakom
homologacije tipa sastavnoga dijela, je glavno svjetlo koje zadovoljava
zahtjeve priloga II. (redoslijedni broj 01) za kratki i dugi svjetlosni snop i
konstruirano je za oba prometna sustava s pomoću namještanja optičkog bloka ili
žarulje, tipno homologirano u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim
brojem 1471.

*Primjer 3*

![](dodatni/356044.gif)

Uređaj, označen s naviše prikazanom oznakom
homologacije tipa sastavnoga dijela, je »sealed-beam« glavno svjetlo koje
zadovoljava zahtjeve priloga III. (redoslijedni broj 02) za kratki i dugi
svjetlosni snop, konstruirano isključivo za promet desnom stranom i
homologirano u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 1471.

*Primjer 4*

![](dodatni/356045.gif)

Uređaj, označen s naviše prikazanom oznakom
homologacije tipa sastavnoga dijela, je glavno svjetlo opremljeno s lećom iz
plastičnoga materijala, koje zadovoljava zahtjeve priloga IV. (redoslijedni
broj 04) za dugi svjetlosni snop, konstruirano je isključivo za promet desnom
stranom i homologirano u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem
1471. Broj 30 označava da je najveća svjetlosna jakost dugoga svjetlosnog snopa
između 86 250 i 101 250 kandela.

*Primjer 5*

![](dodatni/356046.gif)

Uređaj, označen s naviše prikazanom oznakom
homologacije tipa sastavnoga dijela, je glavno svjetlo koje zadovoljava zahtjeve
priloga V. (redoslijedni broj 02) za kratki i dugi svjetlosni snop,
konstruirano isključivo za promet lijevom stranom i tipno homologirano u
Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 1471. Žarna nit za kratki
svjetlosni snop ne smije svijetliti istodobno sa žarnom niti za dugi svjetlosni
snop ili bilo kojega drugoga glavnoga svjetla, s kojim je uzajamno povezano. Za
značenje broja 30, vidi primjer 4.

*Primjer 6*

![](dodatni/356047.gif)

Uređaj, označen s naviše prikazanom oznakom
homologacije tipa sastavnoga dijela, je halogeno »sealed-beam« glavno svjetlo
opremljeno s lećom iz plastičnoga materijala, koje zadovoljava zahtjeve priloga
VI. (redoslijedni broj 02) za dugi svjetlosni snop, konstruirano isključivo za
promet desnom stranom i homologirano u Njemač­koj (e1) pod osnovnim
homologacijskim brojem 1471. Za značenje broja 30, vidi primjer 4.

*Primjer 7*

![](dodatni/356048.gif)

Uređaj, označen s naviše prikazanom oznakom
homologacije tipa sastavnoga dijela, je glavno svjetlo opremljeno s lećom iz
plastičnoga materijala, koje zadovoljava zahtjeve priloga VIII. (redoslijedni
broj 00) za kratki svjetlosni snop, konstruirano za oba prometna sustava i
homologirano u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 1471, koje je
udruženo, spojeno ili uzajamno povezano dugim svjetlom koje zadovoljava
zahtjeve priloga IV. (redoslijedni broj 04). Kratko svjetlo ne smije svijetliti
istodobno s dugim svjetlom. Za značenje broja 30, vidi primjer 4.

Slika 2.

POJEDNOSTAVNJENO
OZNAČIVANJE UDRUŽENIH, SPOJENIH ILI UZAJAMNO POVEZANIH SVJETALA KAD SU DVA ILI
VIŠE SVJETALA DIO ISTOGA SKLOPA

(Vertikalne i vodoravne
crte shematski prikazuju oblik uređaja za svjetlosnu signalizaciju. One nisu
dio homologacijske oznake.)

![](dodatni/356049.gif)

*Napomena:* četiri primjera
homologacijskih oznaka, uzorci A, B, C i D predstavljaju tri moguće inačice
označivanja uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju kad su dva ili
više svjetala dio istoga sklopa udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih
svjetala. Te homologacijske oznake pokazuju da je uređaj homologiran u
Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 1712 i da obuhvaća:

prednje pozicijsko svjetlo (A), homologirano u
skladu s prilogom II. Direktive 76/758/EEZ, redoslijedni broj 02, za ugradbu na
lijevoj strani;

glavno svjetlo (HCR) za kratki svjetlosni snop,
konstruirano za promet desnom i lijevom stranom i za dugi svjetlosni snopom s
najvećom svjetlosnom jakosti između 86 250 i 101 250 kandela (kao što je
prikazano s brojem 30), homologirano u skladu s prilogom V., redoslijedni broj
02, opremljeno s lećom iz plastičnoga materijala (PL);

prednje svjetlo za maglu (B) homologirano u
skladu s Direktivom 76/761/EEZ, redoslijedni broj 02, opremljeno s lećom iz
plastičnoga materijala (PL);

Prednji pokazivač smjera kategorije 1a
homologiran u skladu s Direktivom Vijeća 76/759/EEZ, redoslijedni broj 01.

*Slika 3.*

SVJETLA KOJA SU UZAJAMNO
POVEZANA ILI UDRUŽENA S GLAVNIM SVJETLOM

*Primjer 1*

![](dodatni/356050.gif)

Primjer naviše odgovara označivanju leće koja je
predviđena za uporabu na različitim tipovima glavnih svjetala, to jest:

za:

glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop
konstruirano za oba sustava prometa i za dugi svjetlosni snop s najvećom
svjetlosnom jakosti između 52 500 i 67 500 kandela (kao što je prikazano s
brojem 20), homologirano u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem
1471 u skladu s prilogom V., redoslijedni broj 04, koje je uzajamno povezano s
prednjim pozicijskim svjetlom koje je homologirano u skladu s prilogom II.
Direktive 76/758/EEC (redoslijedni broj 02),

ili:

glavno svjetlo s izbojem u plinu za kratki
svjetlosni snop konstruirano i za dugi svjetlosni snop s najvećom svjetlosnom
jakosti između 86 250 i 101 250 kandela (kao što je prikazano s brojem 30),
konstruirano za oba sustava prometa i homologirano u Njemačkoj (e1) pod
osnovnim homologacijskim brojem 7122 u skladu sa zahtjevima Priloga VI.,
redoslijedni broj 00, koje je uzajamno povezano sa istim prednjim pozicijskim
svjetlom kao naviše,

ili:

čak za jedno od naviše navedeni glavnih svjetala
koje je homologirano kao neovisno svjetlo.

Kućište glavnoga svjetla označava se jedino s
valjanim homologacijskim brojem, npr.:

![](dodatni/356051.gif)

Primjer naviše odgovara označivanju leće od
plastičnog materijala koja je upotrijebljena za sklop dvaju glavnih svjetala,
homologirana u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 1151, koji se
sastoji od:

– glavnoga svjetla koje emitira halogeni kratki
svjetlosni snop konstruiran za oba sustava prometa i halogeni dugi svjetlosni
snop s najvećom svjetlosnom jakosti između x i y kandela i koje zadovoljava
zahtjeve priloga IV., redoslijedni broj 04, i

– glavnoga svjetla za dugi svjetlosni snop, s
izbojem u plinu, s najvećom jakosti osvjetljenja između w i z kandela, koje
zadovoljava zahtjeve priloga VIII., redoslijedni broj 00, pri čemu je najveća
jakost osvjetljenja svih elemenata dugoga svjetlosnoga snopa između 86 250 i
101 250 kandela, što je prikazano brojem 30.

*Slika 4*

IZVORI SVJETLOSTI

![](dodatni/356062.gif)

Gornja homologacijska oznaka na izvoru
svjetlosti pokazuje da je izvor svjetlosti homologiran u Njemačkoj (e1) pod
osnovnom homologacijskom kodnom oznakom 2A1. Prvi znak pokazuje da izvor svjet­losti
zadovoljava zahtjeve priloga VII. za žarulje sa žarnom niti.

**PRILOG II.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA
GLAVNA SVJETLA ZA MOTORNA VOZILA KOJA EMITIRAJU ASIMETRIČNI KRATKI ILI DUGI
SVJETLOSNI SNOP, ILI OBA I KOJA SU OPREMLJENA ŽARULJAMA SA ŽARNOM NITI
KATEGORIJE R2(\*)

Prema ovom pravilniku mogu se homologirati samo
glavna svjetla koja emitiraju bijelu svjetlost.

1.
DEFINICIJE

Za svrhu ovoga pravilnika,

1.1.      »leća«
označava krajnji vanjski dio glavnog svjetla (jedinice, koji propušta svjetlost
kroz osvjetljavajuću površinu;

1.2.      »prevlaka«
označava proizvod ili proizvode koji su u jednom ili više slojeva naneseni na
vanjskoj strani leće.

1.3.      »glavna
svjetla različitih tipova« označavaju glavna svjetla koja se razlikuju u
sljedećim bitnim značajkama:

1.3.1.   trgovačkom nazivu ili oznaci;

1.3.2.   značajkama optičkoga sustava;

1.3.3.   dodavanju dodatnih dijelova
koji bi mogli mijenjati optičke učinke s refleksijom, lomom svjetlosti
(refrakcijom), ap­sorpcijom i/ili iskrivljenjem tijekom djelovanja;

1.3.4.   prikladnosti za promet desnom
ili lijevom stranom, ili za oba prometna sustava;

1.3.5.   sposobnosti da daje kratki
svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop, ili oba;

1.3.6.   materijalima, iz kojih je
izrađena leća i prevlaka, ako postoji;

1.3.7.   držaču (grlu) predviđenom za
ugradbu žarulje (žarulja) sa žarnom niti kategorija R2 i/ili HS 1.

(2.), (3.), (4.)

\_\_\_\_\_
(\*)Tekst ovoga priloga je u
biti tekst Pravilnika ECE R 1 s uključenim izmjenama i dopunama zaključno s
dopunom 7 uz 01 niz izmjen i dopuna, s tim da su »prilozi« toga pravilnika
preimenovani u »dodatke« ovoga priloga, a »dodaci« u »dopune dodataka«.
Ispuštene točke i prilozi Pravilnika ECE R 1 su radi preglednosti navedeni u
zagradama.

5.
OPĆI ZAHTJEVI

5.1.      Svaki uzorak
mora zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 6. i 7.

5.2.      Glavna
svjetla moraju biti izrađena tako, da zadrže propisane fotometrijske značajke i
ostanu u dobrom radnom stanju pri uobičajenoj uporabi, usprkos vibracijama
kojima mogu biti izložena.

5.3       Glavna
svjetla moraju biti opremljena napravom koja omogućava njihovo namještanje na
vozilu skladno s odgovarajućim propisima. Ugradba takve naprave nije potrebna
na glavnim svjetlima u kojima su reflektor i leća nerastavljivo povezani, pod
uvjetom da je uporaba takvih glavnih svjetala ograničena na vozila kod kojih je
namještanje glavnih svjetala moguće drugim sredstvima.

Kad su glavno svjetlo za dugi svjetlosni snop i glavno svjetlo za kratki
svjetlosni snop, koji su opremljeni svaki sa svojom žaruljom sa žarnom niti,
udruženi da čine jednu cjelinu, naprava za namještanje mora omogućavati
propisano namještanje svakoga optičkoga sustava posebno.

Međutim, te se odredbe ne primjenjuju za sklopove glavnih svjetala čiji su
reflektori nerazdvojivi. Za takav tip sklopa, primjenjuju se zahtjevi točke 6.
niže.

5.4. &nsp   Dijelovi s
kojima se žarulja sa žarnom niti pričvršćuje u reflektor moraju biti izrađeni
tako da se, čak i u mraku, žarulja sa žarnom može pričvrstiti samo u ispravni
položaj.

Držač žarulje sa žarnom niti treba biti u skladu s dimenzijama koje su navedene
u sljedećim listovima s podacima u Publikaciji IEC 61-1:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Žarulje sa žarnom niti | Držač | List s podacima |
| R 2 | P45-41 | 7005-95-1 |
| HS 1 | P45-41 | 7005-95-1 |

5.5.      Glavna se
svjetla, koja su konstruirana za promet desnom stranom i lijevom stranom, mogu
prilagoditi za promet po određenoj strani ceste odgovarajućim početnim
namještanjem pri ugradbi na vozilo ili da ih naknadno namješta korisnik. Takvo
je početno ili naknadno namještanje moguće, na primjer, pričvršćivanjem optičke
jedinice pod određenim kutom na vozilu ili žarulja sa žarnom niti pod određenim
kutom u odnosu na optičku jedinicu. U oba slučaja, moraju biti moguća samo dva
različita i jasno određena namještanja, jedno za promet desnom i drugo za
promet lijevom stranom, pri čemu konstrukcijski mora biti onemogućeno
nenamjerno prebacivanje iz jednoga namještanja u drugo, kao i namještanje u
međupoložaj. Kad su predviđena dva različita položaja namještanja za žarulja sa
žarnom niti, dijelovi za pričvršćenje žarulja sa žarnom niti na reflektor
moraju biti izrađeni tako, da se, u svakom od njegova dva položaja namještanja,
žarulja sa žarnom niti drži u položaju s preciznošću koja je potrebna za glavna
svjetla konstruirana za promet samo jednom stranom ceste.

5.6.      Treba
napraviti dodatna ispitivanja sukladno sa zahtjevima dodatka 4 radi
osiguravanja da u uporabi ne bude prevelike promjene fotometrijskih značajka.

5.7.
Zadovoljavanje zahtjeva iz točaka 5.2. do 5.5. treba provjeriti vizualno ili,
po potrebi, pokusnom ugradbom.

5.8.      Ako je leća
glavnoga svjetla iz plastičnoga materijala, ispitivanja se obavljaju u skladu
sa zahtjevima dodatka 7.

6.
OSVJETLJENJE

6.1.1    Glavna se svjetla
trebaju izraditi tako, da s odgovarajućom žaruljom (odgovarajućim žaruljama) sa
žarnom niti R2 i/ili HS1 daju s kratkim svjetlosnim snopom dovoljno
osvjetljenje, bez bliještanja, i dobro osvjetljenje kad emitiraju dugi
svjetlosni snop.

6.1.2    Osvjetljenje koje
proizvodi glavno svjetlorava se na uspravnom zaslonu postavljenom 25 m
ispred glavnoga svjetla pod pravim kutovima u odnosu na njegovu os (vidi
dodatak 6).

6.1.3    Provjera glavnih
svjetala obavlja se s (a) etalon žaruljom (žaruljama) sa žarnom niti
konstruiranom (konstruiranim) za nazivni napon 12 V, pri čemu treba postojeće
selektivno žute filtre(6) zamijeniti s bezbojnim geometrijski istim
filtrima sa stupnjem propuštanja svjetlosti najmanje 80%. Pri provjeri glavnoga
svjetla, napon na priključcima žarulje sa žarnom niti treba namjestiti tako da
se postignu sljedeće vrijednosti:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategorija žarulje sa žarnom niti | Približni napon žarulje za mjerenje (V) | Svjetlosni tok (lx) | |
| Dugi svjetlosni snop | Kratki svjetlosni snop |
| R 2 | 12 | 700 | 450 |
| HS 1 | 12 | 700 | 450 |

6.1.4    Dimenzije s kojima je
određen položaj žarne niti (žarnih niti) unutar etalon žarulje sa žarnom niti,
navedene su u odgovarajućem listu s podacima u prilogu VII. ovoga pravilnika.

6.1.5    Balon etalon žarulje sa
žarnom niti po obliku i optičkoj kvaliteti mora biti takav, da ne prouzroči
refleksiju ili refrakciju koji bi štetno djelovali na razdiobu svjetlosti.
Sukladnost s tim zahtjevom provjerava se mjerenjem razdiobe svjetlosti dobivene
pomoću etalon glavnog svjetla opremljenoga s etalon žaruljom sa žarnom niti.

6.2.   ;    Kratki
svjetlosni snop mora proizvesti dovoljno oštru grvijetlo-tamno da se
može odgovarajuće namjestiti sa svojom napravom. Granica svijetlo-tamno mora
biti vodoravna ravna crta na strani koja je nasuprotna strani prometa, za koju
je glavno svjetlo predviđeno. Na drugoj strani ona mora vodoravna ili s kutom
nagiba 15° iznad vodoravne crte.

Glavno svjetlo mora biti namješteno tako, da pri kratkom svjetlosnom snopu:

6.2.1.   u slučaju glavnih svjetala
konstruiranih da zadovoljavaju zahtjeve za promet desnom stranom, granica
»svijetlo-tamno« je vodoravna na lijevoj polovini zaslona(7), a u
slučaju glavnih svjetala konstruiranih da zadovoljavaju zahtjeve za promet
lijevom stranom, granica ‘svijetlo-tamno’ je vodoravna na desnoj polovini
zaslona;

6.2.2.   da se taj vodoravni dio
granice »svijetlo-tamno« nalazi na desnoj polovini zaslona 25 cm ispod razine
vodoravne ravnine, koja prolazi kroz žarište glavnoga svjetla (vidi dodatak 6
ovoga pravilnika);

6.2.3.   da je mjerni zaslon
postavljen u položaj naveden u dodatku 6.(8)

Pri takvom namještanju, glavno svjetlo mora zadovoljavati zahtjeve navedene u
točkama 6.3 i 6.5 ako je predviđeno da daje kratki i dugi svjetlosni snop. Ako
je ono u prvom redu predviđeno da daje kratki svjetlosni snop, mora
zadovoljavati samo zahtjeve navedene u točki 6.3.(9)

Kad je glavno svjetlo namiješteno tako da ne ispunjava zahtjeve navedene u
točkama 6.3 i 6.5., njegovo se namještanje može promijeniti, pod uvjetom da se
os svjetlosnoga snopa ili točka sjecišta HV navedena u dodatku 6 ovoga
pravilnika bočno ne pomakne za više od 1° (= 44 cm) u desno ili u lijevo(10).
Radi lakšeg usmjeravanja s pomoću granične crte »svijetlo-tamno«, glavno
svjetlo se može djelomično prekriti kako bi granica »svijetlo-tamno« bila
oštrija.

Ako je glavno svjetlo konstruirano da daje samo dugi svjetlosni snop, ono se
namješta tako se središte površine najveće osvijetljenosti nalazi u sjecištu
crta hh i vv. Takvo glavno svjetlo mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u
točki 6.5.

6.3
Osvijetljenost, koju proizvodi kratki svjetlosni snop na zaslonu, mora
zadovoljavati zahtjeve u sljedećoj tablici:(11)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Točka na mjernom zaslonu | | Zahtijevana osvijet­ljenost u luksima |
| Glavna svjetla za promet desnom stranom | Glavna svjetla za promet lijevom stranom |
| B 50 L | B 50 R | ≤ 0,4 |
| 75 R | 75 L | ≥ 6 |
| 50 R | 50 L | ≥ 6 |
| 25 L | 25 R | ≥ 1,5 |
| 25 R | 25 L | ≥ 1,5 |
| Sve točke u području III | | ≤ 0,7 |
| Sve točke u području IV | | ≥ 2 |
| Sve točke u području I | | ≤ 20 |

U slučaju mjerenja s etalon žaruljom sa žarnom niti čiji svjetlosni tok nije
450 lumena, razumijeva se da će se izmjerene vrijednosti ispraviti proporcionalno
razinama svjetlosnih tokova. U područjima I, II, III i IV ne smije biti bočnih
odstupanja osvijetljenosti, koja bi štetno djelovala na dobru vidljivost.

        &nbs
Glavna svjetla koja su konstruirana da zadovoljavaju zahtjeve za promet desnom
i lijevom stranom, moraju za svaki od oba položaja namještanja optičke jedinice
ili žarulje sa žarnom niti zadovoljavati naviše navedene zahtjeve koji se
odnose na odgovarajuću stranu prometa.

6.4
Vrijednosti osvijetljenosti u područjima »A« i »B«, kao što su prikazane na
slici P1C u dodatku 6 provjeravaju se mjerenjem fotometrijskih vrijednosti u
točkama 1 do 8 na toj slici(\*). Te se vrijednosti moraju nalaziti
unutar sljedećih granica:

1 + 2 + 3  ³ 0,3 lx, i

4 + 5 + 6 ³ 0,6 lx, i

0,7 lx  ³ 7
³
0,1 lx, i

0,7 lx  ³ 8
³
0,2 lx.

Te nove vrijednosti osvijetljenosti ne zahtijevaju se za glav­na svjetla koja
su bila homologirana prije početka primjene dopune 3 uz 01 niz izmjena i dopuna
ovoga pravilnika (2. prosinca 1992.) ni za proširenje takvih homololgacija.

6.5.      U slučaju
glavnih svjetala s namjestivim reflektorom, zahtjevi točaka 6.2. do 6.4.
primjenjuju se za svaki položaj ugradbe koji je naveden u skladu s točkom
1.4.2.3 u dodat­ku 1 priloga I. ovoga pravilnika. Za provjeru se upotrebljava
sljedeći postupak:

6.5.1    svaki mogući položaj
određuje se na mjernom goniometru s obzirom na crtu koja prolazi kroz središte
izvora svjetlosti i točku HV na mjernom zaslonu. Nakon toga se namjestivi
reflektor podstavlja u položaj u kojem razdioba svjetlosti na zaslonu odgovara
zahtjevima točaka 6.1., 6.2. i/ili 6.4.;

6.5.2.   s reflektorom, s postavljenim
u početni položaj u skladu s točkom 6.5.1., glavno svjetlo mora zadovoljavati
fotometrijske zahtjeve iz točaka 6.2., 6.3. i 6.4.;

6.5.3    dodatna ispitivanja
obavljaju se nakon što se reflektor pomoću naprave za namještanje glavnih
svjetala namjesti vertikalno za ± 2° iz njegova početnoga položaja ili, ako je
to manje od 2°, najmanje u najviši položaj. Pošto se glavno svjetlo ponovno
usmjeri kao cjelina (npr. s pomoću goniometra) u odgovarajući suprotni smjer,
osvijetljenost u sljedećim smjerovima se provjerava i treba se nalaziti u
propisanim granicama:

za kratki svjetlosni snop: točke HV i 75R (odnosno 75L),

za dugi svjetlosni snop: točka HV (postotak od Emax);

6.5.4    ako je podnositelj
zahtjeva predvidio više od jednog položaja za ugradbu, postupak u točkama
6.5.1. do 6.5.3. ponavlja se za sve ostale položaje;

6.5.5    ako podnositelj zahtjeva
nije u zahtjevu naveo posebne položaje za ugradbu, za mjerenja prema točkama
6.2. do 6.4. glavno svjetlo treba namjestiti u svoj središnji položaj pomoću
naprave za namještanje glavnih svjetala. Dodatna ispitivanja prema točki 6.5.3.
treba obaviti s reflektorom koji se postavi u svoje krajnje položaje (umjesto ±
2°) pomoću naprave za namještanje glavnih svjetala,

6.6.      Mjerenja
osvijetljenosti koju dugi svjetlosni snop proizvodi na zaslonu obavlja se istim
namještanjem glavnoga svjetla kao pri mjerenjima prema točki 6.3 naviše ili, u
slučaju glav­noga svjetla koje daje samo dugi svjetlosni snop, u skladu sa
zadnjim stavkom točke 6.2.3. U slučaju kad se se više izvora svjetlosti
upotrebljava za dugi svjetlosni snop, ukupni se učinak upotrebljava za
određivanje najveće vrijednosti osvijetljenosti (Emax).

Osvijetljenost, koju dugi svjetlosni snop proizvodi na zaslonu, mora
zadovoljavati sljedeće zahtjeve:

Točka sjecišta HV crta hh i vv mora se nalaziti unutar »izoluksa« koji
predstavlja 90% najveće osvijetljenosti. Ta najveća vrijednost ne smije biti
manja od 32 lx.

Polazeći iz točke sjecišta HV, vodoravno u desno i u lijevo, osvijetljenost ne
smije biti manja od 16 lx do udaljenosti 1,125 m, ni manja od 4 lx do udaljenosti
2,25 m. (Kad svjetlosni tok etalon žarulje sa žarnom niti koja se uptrebljava
za mjerenja nije 700 lumena, obavljena mjerenja se isprav­ljaju proporcionalno
omjeru svjetlosnih tokova)

6.7
Vrijednosti osvijetljenosti na zaslonu koje se navode u točkama 6.3ama 6.3. i 6.5.
naviše, treba mjeriti fotoprijamnikom čija se učinkovita povalazi u
kvadratu stranice 65 mm.

7.
OCJENA NEUGODNOSTI (OD ZASLJEPLJIVANJA)

Treba se ocijeniti neugodnost od zasljepljivanja prouzročene kratkim
svjetlosnim snopom glavnoga svjetla(12)

8.
ETALON GLAVNO SVJETLO

Glavno svjetlo smatra se etalon (refentnim) glavnim svjetlom ako:

8.1       ako
zadovoljava naviše navedene zahtjeve za homologaciju;

8.2       ima
efektivni promjer najmanje 160 mm;

8.3       s etalon
žaruljom sa žarnom niti proizvodi, u različitim toč­kama i na različitim
područjima navedenima u točki 6.3. naviše, osvijetljenost koja iznosi:

8.3.1    najviše 90% od najvećih
vrijednosti i

8.3.2    najmanje 120% od najmanjih
vrijednosti, propisanih u tablici u točki 6.3.

(9), (10), (11), (13)

(Dodatak 1), (Dodatak 2)

 \_\_\_\_\_\_
(6) Ti filtri su svi dijelovi koji mogu
obojiti svjetlost, uključujući leću.

(7)
Mjerni zaslon mora biti dovoljno širok da omogući provjeru granice »svjetlo-tamno«
u području koje se proteže najmanje 5° na obje strane crte vv.

(8) Ako
u slučaju glavnoga svjetla konstruiranoga da zadovoljava zahtjeve ovoga
pravilnika samo za kratki svjetlosni snop, os žarišta vidno odstupa od općega
smjera svjetlosnoga snopa, treba obaviti poprečno namještanje tako da najbolje
zadovoljava zahtjeve za osvijetljenost u točkama 75 i 50 R.

(9) Takvo
glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop može davati dugi svjetlosni snop, koji
ne podliježe tom zahtjevu.

(10) Granica
odstupanja od usmjerenosti od 1° u desno ili u lijevo nije nespojiva je s
vertikalnim odstupanjem od usmjerenosti koje je ograničeno samo zahtjevima
točke 8.9.

(11) Vidi
u dodatku 2 dio koji se odnosi na posebna glavna svjetla za trak­tore za
poljoprivredu i šumarstvo i druge spora vozila

(\*)
Vrijednost osvijetljenosti ne smije ni u jednoj točki područja  A i B, koja se također nalaze u području III,
prelaziti 0,7 lx.

(12)
Taj zahtjev bit će predmet preporuke tijelu za homologaciju.

DODATAK 3

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
POSTUPKE NADZORA NAD SUKLADNOŠĆU PROIZVODNJE

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjevi
sukladnosti smatraju se zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta,
ako razlike ne premašuju neizbježna proizvodna odstupanja unutar zahtjeva ovoga
pravilnika.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako su, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom:

1.2.1.   ako izmjerena vrijednost u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su
propisane u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III.,
najviše odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti sljedeće:

B 50 L (ili R): 0,20 lx ekvivalent 20%,

                      0,30 lx ekvivalent 30%;

Područje III:   0,30 lx ekvivalent 20%,

                      0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ali ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s
krugom polumjera 15 cm oko točaka B 50 L (ili R)(1) (s dopuštenim
odstupanjem + 0,1 lx), 75 R (ili L), 50 V, 25 R i 25 L, i u cijelom području IV
koje nije više od 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, dopušteno odstupanje + 20%
pri najvećim vrijednostima i – 20% pri najmanjim vrijednostima smatra se
fotometrijskim vrijednostima u svakoj mjernoj točki, navedenoj u točki 6.6.
ovoga pravilnika.

1.2.3    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahjeve, može se promijeniti usmjerenost
glavnoga svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za
više od 1° u desno ili u lijevo.(9).

1.2.4    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, ispitivanja glavnih svjetala
ponavljaju se s drugom etalon žaruljom sa žarnom niti.

1.3.      U odnosu na
provjeru promjene vertikalnog položaja crte »svijetlo-tamno« pod utjecajem
topline, primjenjuje sljedeći postupak:

Jedno od za uzorak određenih glavnih svjetala treba ispitati u skladu s
postupkom opisanim u točki 2.1. dodata 4 nakon što je tri puta uzastopno bilo
izloženo ciklusu opisanom u točki 2.2.2. dodata 4.

Glavno svjetlo smatra se prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad ali ne veća od 2,0 mrad, podvrgava se
ispitivanju drugo glavno svjetlo, nakon kojega srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

1.4
Kromatske koordinate moraju biti zadovoljene.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost su vrijednosti navedene u ovom pravilniku pomnožene s 0,84.

2.
NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

Za svaki tip glavnoga svjetla posjednik homologacijske oznake treba, u
primjerenim vremenskim razmacima, obaviti najmanje sljedeća ispitivanja.
Ispitivanja treba obaviti u skladu s odredbama ovoga pravilnika.

Ako bilo koji uzorak pokaže nesukladnost u odnosu na vrstu dotičnoga tipa
ispitivanja, treba odabrati i ispitati dodatne uzorke. Proizvođač treba
poduzeti korake za osiguranje sukladnosti dotične proizvodnje.

2.1.      Vrsta
ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovome pravilniku primjenjuju se na fotometrijske
značajke i provjeru promjene vertikalnoga položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline.

2.2.      Metode
upotrijebljene u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja se općenito
trebaju obavljati u skladu s metodama navedenim u ovome pravilniku.

2.2.2.   Pri svakom ispitivanju
sukladnosti proizvodnje koje obav­lja proizvođač smiju se, uz odobrenje
nadležne ustanove odgovorne za homologacijska ispitivanja, upotrebljavati
istovrijedne metode. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene
metode istovrijedne onima utvrđenim u ovome pravilniku.

2.2.3.   Primjena točaka 2.2.1 i 2.2.2
zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu korelaciju s
mjerenjima koja obavi nadležna ustanova.

2.2.4.   U svim slučajevima referentne
metode trebaju biti one iz ovoga pravilnika, posebno u svrhu upravnog nadzora i
uzorkovanja.

2.3.      Vrsta
uzorkovanja

Uzorke glavnih svjetala treba uzeti slučajnim odabirom iz proizvodnje
ujednačene partije. Ujednačena partija znači niz glavnih svjetala istoga tipa,
određen u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

&nbs"'>
Ocjenato obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. Međutim,
proizvođač smije objediniti zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica, koji
se odnose na isti tip, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav
kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

2.4
Izmjerene i zapisane fotometrijske značajke

Odabrano glavno svjetlo treba podvrgnuti fotometrijskim mjerenjima u točkama
predviđenim u ovom pravilniku pri čemu su očitavanja ograničena na točke Emax,
HV (1), HL i HR (2) u slučaju dugoga svjetlosnog snopa i na točke B
50 L (ili R), HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L 2 (ili R) u slučaju kratkoga
svjetlosnog snopa (vidi sliku u dodatku 6).

2.5.      Kriteriji
koji određuju prihvatljivost

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja
te za određivanje, u dogovoru s nadležnom ustanovom, kriterija koji određuju
prihvatljivost njegovih proizvoda radi zadovoljavanja zahtjeva utvrđenih za
provjeru sukladnosti proizvodnje u točki 2.1 priloga X. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.

Kriteriji koji određuju prihvatljivost trebaju biti takvi da, s vjerojatnošću
prihvaćanja od 95%, najmanja vjerojatnost prolaza provjere uzorkovanjem u
skladu s dodatkom 8 (prvo uzorkovanje) bude 0,95.

 \_\_\_\_\_
(1) Slova u zagradama odnose na glavna
svjetla za promet lijevom stranom.

(9) Vidi
odgovarajuću napomenu u tekstu ovoga pravilnika.

DODATAK 4.

ISPITIVANJA POSTOJANOSTI
FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI GLAVNIH SVJETALA U RADU

ISPITIVANJA NA POTPUNIM
GLAVNIM SVJETLIMA

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u
skladu s propisima ovoga pravilnika, u točki za Emax za dugi svjetlosni
snop i u točkama HV, 50 R i B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili HV, 50 L i B
50 R za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom), uzorak pot­punoga
glavnog svjetla treba ispitati na postojanost fotometrijskih značajka u radu.
»Potpuno glavno svjetlo« treba shvatiti kao potpuno svjetlo samo za sebe,
uključujući one okolne dijelove karoserije i okolna svjetla koji bi mogli
utjecati na njegovo odvođenje topline.

1.
ISPITIVANJE POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE

Ispitivanja se provodi u suhoj i mirnoj atmosferi pri okolnoj temperaturi od 23
°C ± 5 °C, pri čemu je pot­puno glavno svjetlo ugrađeno na napravu koja
odgovara ispravnoj ugradbi na vozilo.

1.1.      Čisto glavno
svjetlo

Glavno svjetlo treba raditi 12 sati kako je opisano u točki 1.1.1., a potom ga
provjeriti kako je propisano u točki 1.1.2.

1.1.1.   Postupak ispitivanja

Glavno svjetlo treba raditi određeno vrijeme tako da:

1.1.1.1.
(a) u slučaju kad se homologira samo svjetlosna funkcija (dugi ili kratki
svjetlosni snop), odgovarajući žarna nit svijetli propisano vrijeme(1),

(b) u slučaju uzajamno povezanoga kratkog svjetla i dugog svjetla (žarulja s
dvije žarne niti ili dvije žarulje sa žarnom niti):

Ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će glavno svjetlo biti upotrebljavano
samo s istodobno uključenom jednom žarnom niti(2), ispitivanje se provodi u
skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem(1) svake određene
funkcije u trajanju polovine vremena određenoga u točki 1.1.;

U svim ostalim slučajevima(1) (2) glavno svjetlo treba podvrgnuti
sljedećem ciklusu dok se ne dosegne propisano vrijeme:

15 minuta, svijetli žarna nit za kratki svjetlosni snop

       &nnbsp
5 minuta, svijetle obje žarne niti;

class=MsoPlainText style='text-align:justify'>
(c) u slučaju udruženih funkcija osvjetljavanja sve pojedinačne funkcije
trebaju biti uključene istodobno u trajanju vremena određenog za pojedinu
funkciju osvjetljavanja (a), pri čemu treba uzeti u obzir uporabu uzajamno
povezanih funkcija osvjetljavanja (b) u skladu sa specifikacijama proizvođača.*

1.1.1.2.
Napon ispitivanja

Napon treba namjestiti za napajanje sa snagom 15% većom od nazivne snage
navedene u pravilniku za žarulje sa žarnom niti (prilog VII. ovoga pravilnika)
s nazivnim naponom 6 V ili 12 V i snagom 26% većom od nazivne snage za žarulje
sa žarnom niti s nazivnim naponom 24 V.

Primijenjena snaga treba u svim slučajevima biti u skladu s odgovarajućom
vrijednosti žarulje sa žarnom niti s nazivnim naponom 12 V, osim ako
podnositelj zahtjeva za homologaciju navede da se glavno svjetlo može
upotrebljavati pri drugom naponu. U potonjem slučaju, ispitivanje se obavlja sa
žaruljom sa žarnom niti čija je snaga najveća koja se može upotrijebiti.

1.1.2.   Rezultati ispitivanja

1.1.2.1.
Vizualni pregled

Nakon što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leću glavnoga
svjetla i vanjsku leću, ako postoji, treba očistiti čistom, vlažnom pamučnom
tkaninom. Potom je treba vizualno pregledati; nikakvo izobličenje, deformacija,
pukotina ili promjena boje leće glav­noga svjetla ili vanjske leće, ako
postoji, ne smije se zamijetiti.

1.1.2.2.
Fotometrijsko ispitivanje

Za zadovoljavanje zahtjeva ovoga pravilnika, sljedeće fotometrijske vrijednosti
treba provjeriti u sljedećim točkama:

Kratki svjetlosni snop:

50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom,

50 L – B 50 R – HV za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom.

Dugi svjetlosni snop:

Točka Emax.

Može se obaviti novo namještanje da bi se uzelo u obzir bilo koja deformacija
nosača glavnoga svjetla zbog topline (promjena položaja crte »svijetlo-tamno«
obuhvaćena je u točki 2. ovoga dodatka). Dopušteno je 10%-tno neslaganje između
fotometrijskih značajki i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja uključujući
dopuštena odstupanja fotometrijskoga postupka.

1.2.      Prljavo
glavno svjetlo

Nakon što je ispitano kao što je određeno u točki 1.1. naviše, glavno svjetlo,
nakon što je pripremljeno kao što je propisano u točki 1.2.1., treba raditi
jedan sat kako je opisano u točki 1.1.1. i potom ga provjeriti kako je propisano
u točki 1.1.2.

1.2.1.   Priprema glavnoga svjetla

1.2.1.1.
Ispitna mješavina

1.2.1.1.1
Glavna svjetla s vanjskim staklenim lećama:

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo treba
se sastojati od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 do 100 µm,

jednog težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrnca od
0 do 100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.1.2
Glavna svjetla s vanjskim lećama iz plastičnog materijala:

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo treba
se sastojati od.

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 do 100 µm,

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrnca od 0 do
100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

13 težinskih dijelova destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

2 ± 1 težinskih dijelova sredstva za odstranjivanje površinske napetosti(4)

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.
Stavljanje ispitne mješavine na glavno svjetlo

Ispitnu mješavinu treba jednoliko nanijeti na cijelu površinu emitiranja
svjetla glavnoga svjetla i potom je ostaviti da se osuši. Ovaj se postupak
ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do 20% vrijednosti izmjerenih
za svaku sljedeću točku pod uvjetima opisanima u ovome dodatku:

Točka Emax pri dugom svjetlosnom snopu, za fotometrijsku razdiobu za
dugo/kratko svjetlo,

Točka Emax pri dugom svjetlosnom snopu, za fotometrijsku razdiobu
samo za dugo svjetlo,

50 R i 50 V(5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet desnom
stranom,

50 L i 50 V(5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet
lijevom stranom.

1.2.1.3 Mjerna oprema

Mjerna oprema mora biti istovrijedna onoj upotrijebljenoj tijekom
homologacijskih ispitivanja glavnoga svjetla. Etalon žarulja sa žarnom niti
upotrjebljava se za fotometrijsku provjeru.

2.
ISPITIVANJE PROMJENE VERTIKALNOG POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO-TAMNO« POD UTJECAJEM
TOPLINE

Ovo se ispitivanje sastoji od provjere da vertikalni pomak crte
»svijetlo-tamno« pod utjecajem topline nije prekoračio određenu vrijednost za
kratki svjetlosni snop kad je uključen.

Glavno svjetlo ispitano sukladno točki 1. treba podvrgnuti ispitivanju opisanom
u točki 2.1., bez skidanja s ispitne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu
na nju.

2.1
Ispitivanje

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23
°C ± 5 °C.

Na serijski proizvedenom SB glavnom svjetlu koje je već bilo ispitivano
starenjem najmanje jedan sat, treba uključiti kratki svjetlosni snop glavnoga
svjetla bez vađenja iz ispitne naprave ili ponovnog namještanja na njoj. (Za
potrebe ovoga ispitivanja, napon treba namjestiti kako je određeno u točki
1.1.1.2. ovoga dodatka). Položaj crte »svijetlo-tamno« u njezinu vodoravnom
dijelu (između crte vv i vertikalne crte koja prolazi kroz točku B 50 L za
promet desnom stranom ili B 50 R za promet lijevom stranom) treba provjeriti
redom tri minute (r3) i šezdeset minuta (r60) nakon
uključivanja.

Mjerenje promjene položaja crte »svijetlo-tamno« kako je opisano, obavlja se
bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive rezultate.

2.2.      Rezultati
ispitivanja

2.2.1.   Rezultat izražen u
miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim kad apsolutna vrijednost DrI = | r3 – r60
| utvrđena na ovom glavnom svjetlu nije veća od 1,0 mrad (D £ 1,0 mrad).

2.2.2.   Međutim, ako je ova
vrijednost veća od 1,0 mrad ali ne veća od 1,5 mrad (1,0 mrad < DrI £1,5 mrad) treba ispitati
drugo glavno svjetlo kako je opisano u točki 2.1. nakon što je tri puta
uzastopno bilo izloženo niže opisanom ciklusu, da bi se ustalio položaj
mehaničkih dijelova glavnoga svjetla na podnožju koje predstavlja ispravnu
ugradbu na vozilu:

Uključeno dugo svjetlo u trajanju od 1 sata (napon treba namjestiti u skladu s
točkom 1.1.1.2.),

Isključeno u trajanju od 1 sata.

Tip glavnoga svjetla smatra se prihvatljivim ako sred­nja vrijednost apsolutnih
vrijednosti DrI
izmjerenih na prvom uzorku i DrII
izmjerenih na drugom uzorku nije veća od 1,0 mrad:

![](dodatni/356073.gif)

 \_\_\_\_\_\_
(1) Ako je ispitivano glavno svjetlo
udruženo i/ili uzajamno povezana sa signalnim svjetlima, potonja trebaju
svijetliti tijekom cijelog trajanja ispitivanja. U slučaju pokazivača smjera,
on mora svijetliti žmigajući s omjerom vremena uključeno/isključeno približno
jedan prema jedan.

(2)
Trebaju li dvije žarnom niti svijetliti istodobno s glavnim svjetlom kad se ono
upotrebljava za žmiganje, to se neće smatrati kao uobičajena istodobna uporaba
obiju žarnih niti.

(3)
NaCMC predstavlja natrijevu sol karboksilmetilceluloze, koja se običajno
označava kao CMC. NaCMC koji se upotrebljava u mešavini za prljanje, mora imati
stupanj  supstitucije (DS) 0,6 - 0,7 i
viskozitet 200 - 300 cP u 2%-tnoj otopini pri 20 °C.

(4)
Dopušteno odstupanje za količinu potrebno je kako bi se postiglo onečišćenje
koje je pravilno razdijeljeno po cijeloj leći iz plastike.

(5)
Točka 50 V leži 375 mm ispod HV na vertikalnoj crti v-v na zaslonu koji je
udaljen 25 m.

DODATAK 6

MJERNI ZASLONI

Normirani europski
svjetlosni snop

*A. Glavno svjetlo za promet desnom stranom*

![](dodatni/356084.gif)

Normirani europski
svjetlosni snop

*A. Glavno svjetlo za promet lijevom trakom*

![](dodatni/356095.gif)

Slika C. MJERNE TOČKE ZA VRIJEDNOSTI
OSVIJETLJENOSTI

![](dodatni/356106.gif)

*Napomena*: Slika C prikazuje
mjerne točke za promet desnom stranom. Točke 7. i 8. nalaze se u odgovarajućem
položaju na desnoj strani slike za promet lijevom stranom.

DODATAK 7

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S
LEĆAMA ODPLASTIČNOG MATERIJALA – ISPITIVANJEUZORAKA LEĆE ILI MATERIJALA I
POTPUNIHSVJETALA

1.
OPĆI ZAHTJEVI

1.1.      Uzorci
dostavljeni u skladu s točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga pravilnika trebaju
zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 2.1. do 2.5. niže.

1.2.      Dva od pet
uzoraka potpunih svjetala dostavljena u skladu s točkom 2.1.2.1 priloga I.
ovoga pravilnika i koja sadržavaju leće od plastičnog materijala trebaju, s
obzirom na materijal leće, zadovoljavati zahtjeve navedene u točki 2.6. niže.

1.3.      Uzorke leća
od plastičnog materijala ili uzorke materijala treba podvrgnuti, zajedno s
reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo),
homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A. u
dopuni 1. ovoga dodatka.

1.4.      Međutim, ako
proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja
propisana u točkama 2.1. do 2.5. niže, ili istovrijedna ispitivanja sukladna
nekom drugom Pravilniku, takva ispitivanja ne treba ponavljati; obvezna su samo
ispitivanja propisana u tablici B. dodatka 1.

2.
ISPITIVANJA

2.1.      Otpornost na
promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

Tri nova uzorka (leća) treba podvrgnuti djelovanju pet ciklusa promjene
temperature i vlažnosti (RH = relativ­na vlažnost) u skladu sa sljedećim
programom:

3 sata pri 40 °C ± 2 °C i 85 – 95% RH;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

15 sati pri 30 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

3 sata pri 80 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

Prije ovoga ispitivanja uzorke treba najmanje četiri sata držati na temperaturi
23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

*Napomena*: Vremenska razdoblja od 1
sata pri 23 °C ± 5 °C trebaju uključivati razdoblja prijelaza s jedne
temperature na drugu koja su potrebna radi izbjegavanja učinaka toplinskog
udara.

2.1.2.   Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1.
Metoda

Fotometrijska se mjerenja obavljaju na uzorcima prije i poslije ispitivanja.

Ova se mjerenja obavljaju uporabom etalon žarulje na sljedećim točkama:

B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop žarulježarulje za kratko svjetlo ili žarulje
za kratko/dugo svjetlo (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala zt
lijevom stranom);

Emax za dugi svjetlosni snop žarulje za dugo svjetlo ili žarulje za kratko/dugo
svjetlo.

2.1.2.2.
Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i
poslije ispitivanja ne smiju prekoračiti 10% uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskog postupka.

2.2.      Otpornost na
atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost na atmosferske
utjecaje

Tri nova uzorka (leća ili uzoraka materijala) treba izložiti zračenju iz izvora
koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnoga tijela pri
temperaturi između 5500 K i 6000 K. Između izvora i uzoraka treba postaviti
prikladne filtre tako da se što je više moguće smanje zračenja valnih duljina
manjih od 295 nm i većih od 2500 nm. Uzorke treba izložiti energetskom
osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju da je
svjetlosna energija koju oni prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2.
Unutar obloge ispitne naprave, temperatura izmjerena na crnom zaslonu
postavljenom na razini s uzorcima treba biti 50 °C ± 5 °C. Da bi se osigurala
jednolika izloženost, uzorci se trebaju okretati oko izvora zračenja brzinom
između 1 i 5 min-1.

Uzorke treba prskati destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri
temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

prskanje: 5 minuta;

sušenje: 25 minuta.

2.2.2.   Otpornost na kemijska
sredstva

Nakon što je obavljeno ispitivanje opisano u točki 2.2.1. i mjerenje opisano u
točki 2.2.3.1., vanjsku površinu navedena tri uzorka treba premazati kako je
opisano u točki 2.2.2.2. s mješavinom određenom u točki 2.2.2.1.

2.2.2.1.
Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od 61,5% n-heptana, 12,5% toluena, 7,5%
etil-tetraklorida, 12,5% trikloretilena i 6% ksilena (obujamski postotak).

2.2.2.2.
Nanošenje ispitne mješavine

Komad pamučne tkanine (prema ISO 105) treba do zasićenja namočiti mješavinom
određenom u točki 2.2.2.1. i, unutar 10 sekunda, staviti na vanjsku površinu
uzorka i držati 10 minuta s pritiskom od 50 N/cm2 koji odgovara sili
od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

Tijekom ovoga 10-minutnog razdoblja, oblogu od pamučne tkanine treba ponovo
namočiti mješavinom tako da je sastav tekućine koji se stavlja neprekidno
istovjetan onom propisane ispitne mješavine.

Tijekom razdoblja stavljanja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na
uzorak radi sprječavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.
Čišćenje

Na kraju stavljanja ispitne mješavine, uzorke treba osušiti na otvorenom zraku
i potom oprati otopinom opisanom u točki 2.3. (otpornost na deterdžente) pri 23
°C ± 5 °C.

Nakon toga uzorke treba pažljivo isprati
destiliranom vodom koja ne sadrži više od 0,2% nečistoća pri 23 °C ± 5 °C, a
zatim obrisati mekanom tkaninom.

2.2.3.   Rezultati

2.2.3.1.
Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje, vanjske površine uzoraka
ne smiju imati pukotine, ogrebotine, krhotine i deformacija, a srednja
vrijednost promjene propuštanja Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti
0,020 (Dtm 0,020).

2.2.3.2.    &nsp
Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva, uzorci ne smiju imati bilo
kakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja
svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene Dd = (T5 – T4)/T2,
izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka
ne smije prekoračiti 0,020 (Ddm
0,020).

2.3.      Otpornost na
deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost na deterdžente

Vanjske površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) treba zagrijati na
50 °C ± 5 °C i potom pet minuta uroniti u mješavinu čija se temperatura održava
na23 °C ± 5 °C, a koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode koja ne
sadrži više od 0,02% nečistoća, i jednoga dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorke treba osušiti pri 50 °C ± 5 °C.Površine uzoraka
treba očistiti vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost na ugljikovodike

Vanjske površine ova tri uzorka treba potom jednu minutu lagano trljati
pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu sastavljenu od 70% n-heptana i 30%
toluena (obujamski postotak) i nakon toga ih treba osušiti na otvorenom zraku.

2.3.3.   Rezultati

Nakon što su gornja dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja
vrijednost promjene propuštanja Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti
0,010 (Dtm£  0,010).

2.4.      Otpornost na
mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda mehaničkog oštećivanja

            Vanjsku
površinu triju novih uzoraka (leća) treba pod­vrgnuti ispitivanju jednolikoga
mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u dopuni 3. ovoga dodatka.

2.4.2.   Rezultati

Nakon ovog ispitivanja, promjene:

propuštanja: Dt = (T2 – T3)/T2

i raspršivanja Dt = (T2 – T3)/T2

trebaju se izmjeriti u skladu s postupkom opisanim u dodatku 2. u području
određenom u točki 2.1.2.2.2 priloga I. ovoga pravilnika. Srednja vrijednost
triju uzoraka treba biti takva da je:

           Dtm £  0,100;

           Ddm £ 0,050.

2.5.      Ispitivanje
prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1.   Priprema uzorka

Površinu veličine 20 × 20 mm, u području premaza leće, treba nožićem za
brijanje ili iglom za šivanje narezati u obliku mreže s veličinom oka približno
2 × 2 mm. Pritisak na nožić ili iglu treba biti dovoljan da se prereže najmanje
prevlaka.

2.5.2.   Opis ispitivanja

Treba upotrijebiti ljepljivu vrpcu sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ±
20%, koja je izmjerena pod normiranim uvjetima određenim u dopuni 4 ovoga
dodatka. Ovu ljepljivu vrpcu, koja treba biti široka najmanje 25 mm, treba
najmanje 5 minuta držati pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano
u točki 2.5.1.

Zatim kraj ljepljive vrpce treba opteretiti na način da je sila prianjanja za
dotičnu površinu izjednačena sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U
ovoj fazi, vrpcu treba strgnuti konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

Na području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na
sjecištima između kvadrata ili na rubovima ogrebotina su dopuštena, pod uvjetom
da oštećeno područje ne prekoračuje 15% površine područja s mrežom.

2.6.      Ispitivanja
potpunoga glavnog svjetla koje sadržava leću od plastičnog materijala

2.6.1.   Otpornost na mehaničko
oštećivanje površine leće

2.6.1.1.
Ispitivanja

Leću uzorka svjetla broj 1 treba podvrgnuti
ispitivanju opisanom u točki 2.4.1. naviše.

2.6.1.2.
Rezultati

Nakon ispitivanja, rezultati fotometrijskih mjerenja obav­ljenih na glavnom
svjetlu u skladu s ovim pravilnikom ne smiju prekoračiti za više od 30% najveće
vrijednosti propisane za točke B 50 L i HV i ne smije biti za više od 10% manje
od najmanjih vrijednosti propisanih za točku 75 R (u slučaju glavnih svjetala
za promet po lijevoj strani, uzimaju se u obzir točke B 50 R, HV i 75 L).

2.6.2.   Ispitivanje prianjanja
prevlaka, ako postoje

Leću uzorka svjetla broj 2 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.5.

3
Provjera sukladnosti proizvodnje

3.1       Smatra
se da su glavna svjetla jedne proizvodne serije, s obzirom na upotrijebljene
materijale za izradu leća, sukladna s ovim pravilnikom ako se:

3.1.1    nakon ispitivanja
otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i
ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka ne pojave pukotine, odvajanje
dijelova ili deformacije vidljive golim okom (vidi točke 2.2.2., 2.3.1. i
2.3.2.);

3.1.2    nakon ispitivanja
opisanih u točki 2.6.1.1., fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama,
navedenim u točki 2.6.1.2., nalaze unutar graničnih vrijednosti koje su
propisane za sukladnost proizvodnje u ovom pravilniku.

3.2       Ako
rezultati ispitivanja ne zadovolje zahtjeve, ispitivanja se ponavljaju na
drugom nasumce odabranom uzorku glavnih svjetala.

DODATAK 7 – DOPUNA 1

VREMENSKI REDOSLIJED
HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVA>

A.
Ispitivanja na plastičnim materijalima (leće ili uzorci materijala dostavljeni
u skladu s točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga pravilnika).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzorci | | Leće ili uzorci materijala | | | | | | Leće | | | | | | |
| Ispitivanja | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 13 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | &n |  |
| (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
|

1.1.1

 Promjena temperature |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | n> |
| (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.2. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.1.2) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.2.1. | Mjerenje propuštanja | × | × | × | × | × | × | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.3. | Atmosferski utjecaji |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.2.1) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.3.1. | Mjerenje prijenosa | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4. | Kemijska sredstva |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.2.2) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4.1. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  |  |  |width=32 valign=top style='width:24.05pt;border-top:none;border-left:
none;border-bottom:solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;
mso-border-top-alt:solid black .25pt;mso-border-left-alt:solid black .25pt;
mso-border-alt:solid black .25pt;padding:2.85pt 4.0pt 2.85pt 4.0pt;
height:3.0pt'>

  |  |  |  |
| 1.5. | Deterdženti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.3.1) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6. | Ugljikovodici |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.3.2) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6.1. | Mjerenje propuštanja |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.7. | Oštećivanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.4.1) |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  | t'> |
| 1.7.1 | Mjerenje propuštanja |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.8. | Prijanjanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.5) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × |

B.
Ispitivanja na potpunim glavnim svjetlima (dostavljenim u skladu s točkom
2.1.2.1 priloga I. ovoga pravilnika).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ispitivanja | Potpuna glavna svjetla | |
| Uzorak broj | |
| 1 | 2 |
| 2.1. Oštećivanje (točka 2.6.1.1) | × |  |
| 2.2. Fotometrija (točka 2.6.1.2) | x |  |
| 2.3. Prianjanje (točka 2.6.2) |  | x |

DODATAK 7 – DOPUNA 2

METODA MJERENJA
RASPRŠIVANJA IPROPUŠTANJA SVJETLOSTI

1.
OPREMA (vidi sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovicom divergencije   ß/2 = 17,4 ×
10-4rd ograniči se s blendom DT s otvorom od 6 mm do koje je
smješten nosač uzorka.

Konvergentna akromatična leća L2, korigirana za sfernu aberaciju, spaja blendu
DT s prijamnikom R; promjer leće L2 treba biti takav da on ne zaslanja svjetlo
raspršeno od uzorka u stošcu s polovinom vršnoga kuta ß/2 = 14°.

Prstenasta blenda DD s kutovima

![](dodatni/356117.gif)

      &nbp
smještena je u ravnini žarišne slike leće L2.

Neprozirni središnji dio blende je potreban da bi se isključilo svjetlo koje
dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Treba biti moguće ukloniti središnji dio
blende iz svjetlosnog snopa na takav način da se on vraća točno u svoj prvotni
položaj.

Udaljenost L2 DT i žarišna duljina F2 (1)
leće L2 trebaju se odabrati tako da slika DT potpuno pokriva
prijamnik R.

Ako je početni upadni svjetlosni tok pretpostavljeno 1 000 jedinica, apsolutna
točnost svakoga očitavanja treba biti bolja od jedne jedinice.

2.
MJERENJA

Obavljaju se sljedeća očitavanja:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Očitavanje | s uzorkom | sa središnjim dijelom od DD | Predstavljena veličina |
| T1 | ne | ne | Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju |
| T2 | da  (prije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok propušten novim materijalom u području od 24 °C |
| T3 | da  (nakon ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok propušten ispitanim materijalom u području od 24 °C |
| T4 | da  (prije ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen novim materijalom |
| T5 | da  (nakon ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen ispitanim materijalom |

![](dodatni/356128.gif)

\_\_\_\_\_
(1) Za L2 preporučuje se
upotrijebiti žarišnu duljinu od oko 80 mm.

DODATAK 7 – DOPUNA 3

METODA ISPITIVANJA
PRSKANJEM

1.
Ispitna oprema

1.1.      Prskalica

Upotrijebljena prskalica treba biti opremljena sapnicom promjera 1,3 mm koja
dopušta količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min pri radnom tlaku od 6,0
bar  0, + 0,5 bar.

Pod ovim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz treba biti promjera od 170 ±
50 mm na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 ± 10 mm
od sapnice.

1.2.      Ispitna
mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od:

– kremenog pijeska tvrdoće 7 na Mohrovoj ljestvici s veličinom zrnca između 0 i
0,2 mm i gotovo normalnom raspodjelom, s kutnim faktorom od 1,8 do 2;

– vode tvrdoće koja n koja ne prekoračuje 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g
pijeska po litri vode.

2.
Ispitivanje

Vanjsku površinu leća svjetla treba podvrgnuti jednom ili više puta djelovanju
mlaza pijeska dobivenog kako je opisano naviše. Mlaz treba prskati gotovo
okomito na površinu koja se ispituje.

Oštećivanje se treba provjeriti pomoću jednoga ili više uzoraka stakla
smještenih kao referencija blizu leća koje se ispituju. Mješavinu treba prskati
sve dok promjena u raspršivanju svjetla na uzorku ili uzorcima izmjerena
metodom opisanom u dodatku 2. ne bude takva da je:

 ![](dodatni/356135.gif)

Nekoliko se referentnih uzoraka može
upotrijebiti da bi se provjerilo je li cijela površina koja se ispituje
oštećena jed­noliko.

DODATAK 7 – DOPUNA 4

ISPITIVANJE PRIANJANJA
LJEPLJIVE VRPCE

1.
SVRHA

Ova metoda omogućuje određivanje pod normiranim uvjetima linearne sile
prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču.

2.
NAČELO

Mjerenje sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod
kutom od 90°.

3.
UTVRĐENI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline trebaju biti 23 °C ± 5 °C i 65 ± 15% relativna vlažnost (RH).

4.
ISPITNI KOMADI

Prije ispitivanja uzorak svitka ljepljive vrpce treba 24 sata držati u
utvrđenoj atmosferi (vidi točku 3. naviše).

Iz svakoga svitka treba ispitati pet ispitnih komada duljine 400 mm svaki. Ove
ispitne komade treba uzeti iz svitka nakon što su prva tri namotaja skinuta i
odbačena.

5.
POSTUPAK

Ispitivanje se obavlja pod utvrđenim uvjetima okoline navedenim u točki 3.

Pet ispitnih komada treba uzeti iz role tijekom odmatanja vrpce radijalno
brzinom od približno 300 mm/s, a potom ih, unutar 15 sekunda, treba
upotrijebiti na sljedeći način:

Vrpcu treba staviti na staklenu ploču postupno laganim trljanjem po duljini
pomicanjem prsta bez pretjerana pritiska, na način da između vrpce i staklene
ploče ne ostane ni jedan zračni mjehurić.

Staklenu ploču s postavljenom vrpcom treba ostaviti 10 minuta u utvrđenim
atmosferskim uvjetima.

Približno 25 mm ispitnog komada treba odlijepiti sa staklene ploče u ravnini
okomitoj na os ispitnog komada.

Ploču treba učvrstiti, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom
od 90°. Silu treba primijeniti na način da je crta odvajanja između vrpce i
staklene ploče okomita na tu silu i okomita na ploču.

Vrpcu treba povući da ju se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom
zahtijevanu silu treba zapisati.

6.
REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti treba poredati u niz i srednju vrijednost uzeti kao
rezultat mjerenja. Ova se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine
vrpce.

&nbn"'>

DODATAK 8

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
UZORKOVANJE ODSTRANE OSOBE KOJA OBAVLJA NADZOR

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjeve
sukladnosti treba smatrati zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga
stajališta, u skladu sa zahtjevima ovoga pravilnika, ako ih ima, ako razlike ne
premašuju neizbježna proizvodna odstupanja.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom koje je opremljeno etalon
žaruljom sa žarnom niti:

1.2.1    izmjerena vrijednost u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su
propisane u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i područje III
najviše najnepovoljnije odstupanje smije biti sljedeće:

|  |  |
| --- | --- |
| B 50 L (iliR): | 0,20 lx ekvivalent 20%, |
|  | 0,30 lx ekvivalent 30%; |
| područje III: | 0,30 lx ekvivalent 20%, |
|  | 0,45 lx ekvivalent 30%; |

1.2.2    ili ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti, koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s
krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem + 0,1
lx), 75 R (ili L), 25 R i 25 L, i u cijeloj površini područja IV, ali koje je
najviše 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, za fotometrijske
vrijednosti u svakoj mjernoj točki, navedenoj u točki 6.6. ovoga pravilnika
dopušteno je odstupanje + 20% pri najvećim vrijednostima i – 20% pri najmanjim
vrijednostima. Referentna oznaka se ne uzima u obzir.

1.2.3.   Ako rezultati naviše opisanih
ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost glavnoga
svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za više od 1°
u desno ili u lijevo(9).

1.2.4.   Ako rezultati naviše opisanih
ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, ispitivanja glavnih svjetala ponavljaju
se s drugom etalon žaruljom sa žarnom niti.

1.2.5.   Glavna svjetla s očitim
greškama se ne uzimaju u obzir.

1.2.6.   Referentna oznaka se ne uzima
u obzir.

1.3.      Kromatske
koordinate trebaju biti zadovoljene.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost, vrijednosti iz ovoga pravilnika treba pomnožiti s 0,84.

\_\_\_\_\_\_
(9) Vidi odgovarajuću napomenu u tekstu
ovoga pravilnika.

2.
PRVO UZORKOVANJE

U prvom uzorkovanju četiri se glavna svjetla odaberu slučajnim odabirom. Prvi
uzorak od dva uređaja označen je s A, drugi uzorak od dva uređaja označen je s
B.

2.1.      Sukladnost
nije sporna

2.1.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih
svjetala u najnepovoljnijim smjerovima iznose:

2.1.1.1.
uzorak A

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A1: | jedno glavno svjetlo | 0% |
|  | jedno glavno svjetlo ne više od | 20% |
| A2: | oba glavna svjetla više od | 0% |
|  | ali ne više od | 20% |
|  | prijelaz na uzorak B |  |

2.1.1.2.
uzorak B

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| B1: | oba glavna svjetla | 0% |

2.1.2.   ili
ako su ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.2.      Sukladnost
jest sporna

2.2.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom Dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala treba osporavati i od proizvođača treba
treba
zahtijevati da svoju proizvodnju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako
odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjnose:

2.2.1.1.
uzorak A

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A3: | jedno glavno svjetlo ne više od | 20% |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 20% |
|  | ali ne više od | 30% |

2.2.1.2.
uzorak B

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| B2: | u slučaju A2 |  |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 0% |
|  | ali ne više od | 20% |
|  | jedno glavno svjetlo ne više od | 20% |
| B3: | u slučaju A2 |  |
|  | jedno glavno svjetlo | . 0% |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 20% |
|  | ali ne više od | 30% |

2.2.2.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i članak 31. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila primijeniti ako, Slijedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u
ovome dodatku, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.3.1.   uzorak A

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A4: | jedno glavno svjetlo ne više od | 20% |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 30% |
| A5: | oba glavna svjetla više od | 20% |

2.3.2.   uzorak B

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| B4: | u slučaju A2 |  |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 0% |
|  | ali ne više od | 20% |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 20% |
| B5: | u slučaju> |  |
|  | oba glavna svjetla više od | 20% |
| B6: | u slučaju A2 |  |
|  | jedno glavno svjetlo | 0% |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 30% |

2.3.3.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorke A. i B.

3.
PONOVLJENO UZORKOVANJE

U slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje unutar razdoblja
od dva mjeseca nakon obavijesti, pri čemu se treći uzorak C od dva glavna
svjetla i četvrti uzorak D od dva glavna svjetla odabiru iz zalihe proizvedene
nakon uspostave sukladnosti.

3.1.      Sukladnost
nije sporna

3.1.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti glavnih svjetala iznose:

3.1.1.1.
uzorak C

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| C1: | jedno glavno svjetlo | 0% |
|  | jedno glavno svjetlo ne više od | 20% |
| C2: | oba glavna svjetla više od | 0% |
|  | ali ne više od | 20% |
|  | prijelaz na uzorak D |  |

3.1.1.2.
uzorak D

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| D1: | u slučaju C2 |  |
|  | oba glavna svjetla | 0% |

3.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.2.      Sukladnost
jest sporna

3.2.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala treba osporavati i od proizvođača treba
zahtijevati da svoju proizvodnju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako
odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

uzorak D

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| D2: | u slučaju C2 |  |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 0% |
|  | ali ne više od | 20% |
|  | jedno glavno svjetlo ne više od | 20% |

3.2.1.2.
ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.3.      Povlačenje
homologacije

        &nbssp
Sukladnost treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila akedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome
dodatku, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

3.3.1.   uzorak C

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| C3: | jedno glavno svjetlo ne više od | 20% |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 20% |
| C4: | oba glavna svjetla više od | 20% |

3.3.2.   uzorak D

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| D3: | u slučaju C2 |  |
|  | jedno glavno svjetlo 0% ili više od | 0% |
|  | jedno glavno svjetlo više od | 20% |

3.3.3.   ili ako nisu ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorke C. i D.

4.
PROMJENA VETIKALNOGA POLOŽAJA GRANICE »SVIJETLO-TAMNO«

U odnosu na provjeru promjene vertikalnih položaja granice »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline, treba primijeniti sljedeći postupak:

Jedno od glavnih svjetala iz uzorka A, poslije postupka uzorkovanja prema slici
1 u ovome dodatku, treba se ispitati u skladu s postupkom opisanim u točki 2.1.
iz dodatka 4 nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u
točki 2.2.2. iz dodatka 4.

Glavno svjetlo treba smatrati prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo iz uzorka A treba podvrgnuti ispitivanju, poslije kojega srednja
vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti
1,5 mrad.

          ;
Međutim, ako ova vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A nije zadovoljena, dva
glavna svjetla iz uzorka B treba podi istom postupku i vrijednost r ni
za jednog od njih ne smije prekoračiti 3,0 mrad.

Slika 1.

![](dodatni/356136.gif)

**PRILOG III.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA
»SEALED BEAM« GLAVNA SVJETLA ZA MOTORNA VOZILA KOJA EMITIRAJU EUROPSKI
ASIMETRIČNI KRATKI ILI DUGI SVJETLOSNI SNOP ILI OBA(\*)

Prema ovom pravilniku mogu se homologirati samo
glavna svjetla koja emitiraju bijelu svjetlost.

(1.)

2.
DEFINICIJE

U svrhu ovoga pravilnika,

2.1.      *»sealed-beam« jedinica glavnoga svjetla*
(u daljnjemu tekstu: »SB-jedinica«) označava jedinicu glavnoga svjetla čiji
sastavni dijelovi, uključujući reflektor, optički sustav i jedan ili više
izvora svjetlosti, čine potpuno zatvorenu cjelinu zabrtvljenu pri proizvodnji i
koja se ne može rastaviti, a da se pri tom ne učini potpuno neupotrebljivom.

2.2*.
»leća«* označava krajnji vanjski dio glavnog svjetla (jedinice), koji prenosi
svjetlo kroz osvjetljavajuću površinu;

2.3.      *»prevlaka«* označava proizvod ili
proizvode koji su u jednom ili više slojeva naneseni na vanjskoj strani leće.

2.4.      Smatra se da
su SB-jedinice različnih tipova kada se razlikuju u jednom ili više sljedećih
bitnih elemenata oblika ili značajka:

2.4.1.   trgovačkom nazivu ili oznaci;

2.4.2.   značajkama optičkoga sustava;

2.4.3.   dodavanju dodatnih dijelova
koji bi mogli mijenjati optičke učinke s refleksijom, lomom svjetlosti,
apsorpcijom i/ili iskrivljenjem tijekom djelovanja;

2.4.4    nazivnom naponu (može se
dodijeliti isti homologacijski broj ako je promijenjen samo nazivni napon);

2.4.5    nazivnoj snazi:

2.4.6.   obliku žarne ili žarnih niti;

2.4.7.   vrsti proizvedenoga
svjetlosnog snopa (kratki svjetlosni snop, dugi svjetlosni snop ili oba);

2.4.8.   prikladnosti za promet desnom
ili lijevom stranom, ili za oba prometna sustava;

2.4.9    boji emitirane
svjetlosti;

2.4.10. materijalima, iz kojih je izrađena leća
i prevlaka, ako postoji;

(3.), (4.), (5.)

6.
OPĆI ZAHTJEVI

6.1.      Svaki uzorak
mora zadovoljavati zahtjeve navedene u ovoj točki 6., točkama 7. i 8. i, po
potrebi, točki 9.

6.2.      SB-jedinice
moraju biti izrađena tako da zadrže propisane fotometrijske značajke i ispravne
radne funkcije pri uobičajenoj uporabi, usprkos vibracijama kojima mogu biti
izložene.

6.2.1    Glavna svjetla moraju
biti opremljena napravom koja omogućava njihovo namještanje na vozilu u skladu
s odgovarajućim propisima. Ugradba takve naprave nije potrebna za SB-jedinice
ako je uporaba takvih jedinica ograničena na vozila kod kojih je namještanje
glavnih svjetala moguće na druge načine.

Kad su SB glavno svjetlo za dugi svjetlosni snop i SB glav­no svjetlo za kratki
svjetlosni snop ugrađeni kao izmjenjive jedinice koje čine složenu cjelinu,
naprava za namještanje mora omogućavati propisno namještanje svake SB jedinice
posebno.<>

nbsp;  Međutim, te se odredbe ne
primjenjuju za sklopove glav­nih svjetala čiji su reflektori nerazdvojivi. Za
takav tip sklopa, primjenjuju se zahtjevi točke 8. ovoga pravilnika. Kad se za
dugi svjetlosni snop upotrebljava više od jednoga izvora svjetlosti, za
određivanje najveće vrijednosti osvijetljenosti (EM) treba uključiti sve izvore
svjetlosti za dugi svjetlosni snop.

6.3.      Priključci
moraju biti električno povezani samo s odgovarajućom žarnom niti ili žarnim
nitima i moraju biti čvrsto i trajno pričvršćeni na SB jedinicu.

6.4.      Ako su
jedinice okrugle, moraju imati fizičke značajke i električne priključke
prikazane na crtežima SB2 do SB7 u prilogu 4 i biti izrađene s dimenzijama
navedenim u tim crtežima.

6.5.      SB-jedinice koje
su konstruirane da zadovoljavaju zahtjeve zemalja s prometom desnom stranom i
zemalja s prometom lijevom stranom mogu se prilagoditi za promet po određenoj
strani ceste odgovarajućim početnim namještanjem pri ugradbi na vozilo ili da
ih naknadno namješta korisnik. Takvo početno ili naknadno namještanje može biti
moguće npr. postavljanjem SB-jedinice na vozilu pod određenim kutom. U oba
slučaja moraju biti moguća samo dva različita i jasno određena položaja
namještanja, jedan za promet desnom i drugi za promet lijevom stranom, pri čemu
konstrukcijski mora biti onemogućeno nenamjerno prebacivanje iz jednoga
položaja namještanja SB-jedinice u drugi, kao i njegovo namještanje u neki
međupoložaj. Sukladnost sa zahtjevima ove točke provjerava se vizualnim
pregledom i, po potrebi, s pokusnom ugradbom.

6.6.      Treba
napraviti dodatna ispitivanja sukladno sa zahtjevima priloga 5. radi osiguravanja
da u uporabi ne bude prevelike promjene fotometrijskih značajka.

6.7.      Ako je leća
glavnoga svjetla iz plastičnoga materijala, ispitivanja se obavljaju u skladu
sa zahtjevima priloga 6.

7.
NAZIVNE VRIJEDNOSTI

7.1
Vrijednosti nazivnih napona su: 6, 12 i 24 V(4).

7.2
Potrošnja snage dostavljenih SB-jedinica pri ispitnom naponu ne smije biti veća
od nazivne snage označene na SB-jedinici više od postotka navedena u tablici 1.
Donje granične vrijednosti za dopušteno odstupanje snage nisu navedene, ali se
najmanje vrijednosti osvijetljenosti navedene u tablici 2. točke 8.8.

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | Okrugle SB-jedinice promjera 180 mm | | Okrugle SB-jedinice promjera 145 mm | |
| Nazivni napon | | 6 | 12 | 6 | 12 |
| Ispitni napon | | 6 | 12 | 6 | 12 |
|  | | Nazivna snaga i dopušteno odstupanje | | | |
| Dvije žarne niti(5) | Dugi svjetlos­ni snop | 60 + 0% | | 37,5 + 0% | |
| Kratki svjet­losni snop | 50 + 0% | | 50 + 0% | |
| Žarna nit samo za dugi svjetlosni snop | | 75 + 0% | | 50 + 0% | |
| Žarna nit samo za kratki svjetlosni snop | | 50 + 0% | | 50 + 0% | |

8.
OSVJETLJENJE(6)

8.1.      SB-jedinice
treba izraditi tako, da s kratkim svjetlosnim snopom daju dovoljno osvjetljenje
bez bliještanja i dobro osvjetljenje kad emitiraju dugi svjetlosni snop.

8.2.
Osvijetljenost koju proizvodi SB-jedinica određuje se na vertikalnom zaslonu,
postavljenom 25 m ispred nje i pod pravim kutovima u odnosu na njezine osi
(vidi crteže SB8a i SB8b prilogu 4).

8.3.      Kratki
svjetlosni snop mora proizvesti dovoljno oštru granicu svijetlo-tamno da se
može odgovarajuće namjestiti sa svojom napravom. Granica svijetlo-tamno mora
biti vodoravna ravna crta na strani koja je nasuprotna strani prometa, za koju
je SB-jedinica predviđena. Na suprotnoj strani ona mora biti  vodoravna
ili s kutom nagiba 15° iznad vodoravne crte.

8.4.      SB jedinica
mora biti usmjerena tako, da pri kratkom svjetlosnom snopu:

8.4.1.   u slučaju jedinica
konstruiranih da zadovoljavaju zahtjeve za promet desnom stranom, granica
»svijetlo-tamno« je vodorav­na na lijevoj polovici zaslona(7), a
slučaju jedinica konstruiranih da zadovoljavaju zahtjeve za promet lijevom
stranom, granica »svijetlo-tamno« je vodoravna na desnoj polovici zaslona;

8.4.2.   da se vodoravni dio granice
»svijetlo-tamno« nalazi na desnoj polovici zaslona 25 cm ispod razine vodoravne
ravnine, koja prolazi kroz žarište jedinice (vidi crteže SB8a i SB8b
prilogu 4).

8.4.3.   da je mjerni zaslon
postavljen u skladu s crtežima SB8a i SB8b(8)
u prilogu 4.

8.5.      Pri takvom
namještanju, jedinica za koju se zahtijeva homologacija samo za kratki
svjetlosni snop(9), mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u
točki 8.8.; ako je predviđeno da daje kratki i dugi svjetlosni snop, ona mora
zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 8.8. i 8.9.

8.6.      Kad je
SB-jedinica namještena tako da ne ispunjava zahtjeve navedene u točkama 8.8. i
8.9., njezino namještanje može se promijeniti, pod uvjetom da se os
svjetlosnoga snopa bočno ne pomakne za više od 1° (= 44 cm) u desno ili u
lijevo(10). Radi lakšeg usmjeravanja s pomoću granične crte
»svijetlo-tamno«, jedinica se može djelomično prekriti kako bi granica
»svijetlo-tamno« bila oštrija.

8.7.      U slučaju
SB-jedinice koja daje samo dugi svjetlosni snop, ona se namješta tako se
središte površine najveće osvijetljenosti nalazi u sjecištu HV crta hh i vv.
Takva SB-jedinica mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u točki 8.9.

8.8.
Osvijetljenost koju proizvodi kratki svjetlosni snop na zaslonu mora
zadovoljavati sljedeće zahtjeve:

*Tablica 2.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Točka na mjernom zaslonu | | Zahtijevana osvijetljenost u luksima | |
| SB-glavna svjetla za promet desnom stranom | SB-glavna svjetla za promet lijevom stranom | Najmanja | Najveća |
| B 50 L |  | B 50 R | – | 0,3 |
| 75 R | 75 L | 6 | – |
| 50 R | 50 L | 6 | – |
| 25 L | 25 R | 1,5 | – |
| 25 R | 25 L | 1,5 | – |
| Sve točke u području III | | – | 0,7 |
| Sve točke u području IV | | 2 | – |
| Sve točke u području I | | – | 20 |

8.8.1.   U područjima I, II, III i IV
ne smije biti bočnih odstupanja osvijetljenosti, koja bi štetno djelovala na
dobru vidljivost.

8.8.2.   SB-jedinice koje su
konstruirane da zadovoljavaju zahtjeve za promet desnom i lijevim stranom
moraju u oba položaja namještanja zadovoljavati naviše navedene zahtjeve za
odgovarajući smjer prometa.

8.9.      U slučaju
SB-jedinice koja je konstruirana da daje dugi svjetlosni snop i kratki
svjetlosni snop, mjerenja osvijetljenosti koji dugi svjetlosni snop proizvodi
na zaslonu obavlja se istim usmjerenjem SB-jedinice i istim naponom kao pri
mjerenjima prema točkama 8.8.

8.10.    Osvijetljenost koju dugi
svjetlosni snop proizvodi na zaslonu mora zadovoljavati sljedeće zahtjeve:

8.10.1. Točka sjecišta HV crta hh i vv mora se
nalaziti unutar »izoluksa« koji predstavlja 90% najveće osvijetljenosti. Ta
najveća vrijednost ne smije biti manja od 32 lx.

8.10.2. Polazeći iz točke HV, vodoravno u desno
i u lijevo, osvijetljenost ne smije biti manja od 16 lx do udaljenosti 1,125 m,
niti manja od 4 lx do udaljenosti 2,25 m.

8.11.    Vrijednosti
osvijetljenosti na zaslonu koje se navode u točkama 8.8. i 8.9. naviše, treba
mjeriti s fotoprijamnikom čija se učinkovita površina nalazi u kvadratu
stranice 65 mm.

(9.), (10.)

11.       OCJENA
NEUGODNOSTI (ZASLJEPLJIVANJA)

Treba se ocijeniti neugodnost od zasljepljivanja prouzročena kratkim
svjetlosnim snopom SB jedinica(12).

(12), (13.), (14), (15), (16.), (17.)

(Dodatak 1), (Dodatak 2)

 \_\_\_\_\_\_
(\*) Tekst ovoga priloga je u
biti teksti tekst Pravilnika ECE R 5 s uključenim izmjenama i dopunama zaključno s
dopunom 3 uz 02 niz izmjena i dopuna, s tim da su »prilozipravilnika
preimenovani u »dodatke« ovoga priloga, a »dodaci« u »dopune dodataka«.
Ispuštene točke i prilozi Pravilnika ECE R 5 su radi preglednosti navedeni u
zagradama.

(4) Zahtjevi za HSB
jedinicu s nazivnim naponom 24 V su u pripremi.

(5) U
slučaju SB-jedinica s dvije žarne niti uzrci se mogu dostaviti za homologaciju
oba svjetlosna snopa ili samo za kratki svjetlosni snop.

(6)
Sva se fotometrijska mjerenja provode pri nazivnom naponu koji je naveden u
točki 7.

(7)
Mjerni zaslon mora biti dovoljno širok da omogući provjeru granice
svijetlo-tamno u području koje se proteže najmanje 5° na obje strane crte vv.

(8)
Ako u slučaju SB jedinice konstruirane da zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika
samo za kratki svjetlosni snop os žarišta vidno odstupa od općega smjera
svjetlosnoga snopa, treba obaviti poprečno namještanje tako da najbolje
zadovoljava zahtjeve za osvijetljenost u točkama 75 R i 50 R za promet desnom
stranom i u točkama 75 R i 50 R za promet lijevom stranom.

(9)
Takva posebna SB jedinica za kratki svjetlosni snop može davati dugi svjetlosni
snop, koji ne podliježe tom zahtjevu.

(10)
Granica ponovnog usmjeravanja od 1° u desno ili u lijevo nije nespojiva  s vertikalnim ponovnim usmjeravanjem prema
gore i prema dolje koje je ograničeno samo zahtjevima točke 8.9.

(12) Taj zahtjev bit će predmet preporuke
tijelu za homologaciju.

DODATAK 3

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
POSTUPKE NADZORA NAD SUKLADNOŠĆU PROIZVODNJE

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjevi
sukladnosti smatraju se zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta,
ako razlike ne premašuju neizbježna proizvodna odstupanja unutar zahtjeva ovoga
pravilnika.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako je, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom:

1.2.1.   izmjerena vrijednost koja u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su
propisane u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III.,
najviše odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti sljedeće:

B 50 L (ili R):   0,20 lx ekvivalent 20%,

0,30 lx ekvivalent
30%;

Područje III:    0,30 lx ekvivalent 20%,

0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ali ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s
krugom polumjera 15 cm oko točaka B 50 L (ili R)(1) (s dopuštenim
odstupanjem + 0,1 lx), 75 R (ili L), 50 V,25 R i 25 L, i u cijelom području IV
koje nije više od 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, dopušteno je odstupanje
+20% pri najvećim i -20% pri najmanjim fotometrijskim vrijednostima u svakoj
mjernoj točki navedenoj u točki 8.10. ovoga pravilnika.

1.2.3    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost
glavnoga svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za
više od 1° u desno ili u lijevo.(10).

1.3.      Za provjeru
promjene vertikalnog položaja crte »svtamno« pod utjecajem topline,
primjenjuje se sljedeći postupak:

Jedno od uzorkovanih glavnih svjetala treba ispitati u skladu s postupkom
opisanim u točki 2.1. priloga 5. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo
ciklusu opisanom u točki 2.2.2. priloga 5.

Glavno svjetlo smatra se prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo podvrgava se ispitivanju, nakon kojega srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

1.4
Kromatske koordinate moraju biti zadovoljene.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost su vrijednosti navedene u ovom pravilniku pomnožene s 0,84.

2.
NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

Za svaki tip glavnoga svjetla posjednik homologacijske oznake treba, u
primjerenim vremenskim razmacima, obaviti najmanje sljedeća ispitivanja.
Ispitivanja treba obaviti u skladu s odredbama ovoga pravilnika.

Ako bilo koji uzorak pokaže nesukladnost u odnosu na vrstu dotičnoga tipa
ispitivanja, treba odabrati i ispitati dodatne uzorke. Proizvođač treba
poduzeti korake za osiguranje sukladnosti dotične proizvodnje.

2.1.      Vrsta
ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovome pravilniku primjenjuju se na fotometrijske
značajke i provjeru promjene vertikalnoga položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline.

2.2.      Metode
upotrijebljene u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja se općenito
trebaju obavljati u skladu s metodama navedenim u ovome pravilniku.

2.2.2.   Pri svakom ispitivanju
sukladnosti proizvodnje koje obavlja proizvođač smiju se, uz odobrenje nadležne
usta­nove odgovorne za homologacijska ispitivanja, upotrebljavati istovrijedne
metode. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode
istovrijedne onima utvrđenim u ovome pravilniku.

2.2.3.   Primjena točaka 2.2.1 i 2.2.2
zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu korelaciju s
mjerenjima koja obavi nadležna ustanova.

2.2.4.   U svim slučajevima referentne
metode trebaju biti one iz ovoga pravilnika, posebno u svrhu upravnog nadzora i
uzorkovanja.

2.3.      Vrsta
uzorkovanja

Uzorke glavnih svjetala treba uzeti slučajnim odabirom iz proizvodnje
ujednačene partije. Ujednačena partija znači skupinu glavnih svjetala istoga
tipa, određenog u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

Ocjena općenito obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. Međutim,
proizvođač smije grupirati zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica, koji
se odnose na isti tip, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav
kvalitete i isto upravljanje kvalitetom

2.4
Izmjerene i zapisane fotometrijske značajke

Odabrano glavno svjetlo treba podvrgnuti fotometrijskim mjerenjima u točkama
predviđenim u ovom pravilniku pri čemu su očitavanja ograničena na točke Emax,
HV(1),

HL i HR(2) u slučaju dugog svjetlosnog snopa i na točke B 50 L (ili
R), HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L 2 (ili R) u slučaju dugog svjetlosnog snopa
(vidi sliku u prilogu 4.).

2.5.      Kriteriji
koji određuju prihvatljivost

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja
te za određivanje, u dogovoru s nadležnom ustanovom, kriterija koji određuju
prihvatljivost njegovih proizvoda radi zadovoljavanja zahtjeva utvrđenih za
provjeru sukladnosti proizvodnje u točki 2.1 priloga X. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.

Kriteriji koji određuju prihvatljivost trebaju biti takvi da, s razinom
povjerenja od 95%, najmanja vjerojatnost prolaza provjere nasumičnim
uzorkovanjem u skladu s prilogom 7 (prvo uzorkovanje) bude 0,95.

 \_\_\_\_\_\_\_
(1) Slova u zagradama odnose na glavna
svjetla za promet lijevom starnom.

(10)
Vidi odgovarajuću napomenu u tekstu ovoga pravilnika.

(1) Kad je dugi svjetlosni snop uzajamno
povezan s kratkim svjetlosnim snopom, mjerna točka HV za dugi svjetlosni snop
mora biti ista kao i za kratki svjetlosni snop.

(2)
HL i HR: točke na crti »hh«, koje su postavljene 1,125 m lijevo odnosno desno
od točke HV.

DODATAK 4

CRTEŽ SB2 – SB –
JEDINICA GLAVNOG SVJETLA, promjer 180 mm – Tip 2 s dva svjetlosna snopa
(kratkim i dugim)

![](dodatni/356137.gif)

CRTEŽ SB3 – SB-JEDINICA
GLAVNOG SVJETLA, promjer 180 mm – Tip 1 s jednim svjetlosnim snopom (samo dugi)

Sve su dimenzije u
milimetrima

![](dodatni/356138.gif)

Napomena: iste dimenzije i značajke kao na
crtežu SB2 (SB-glavno svjetlo promjera 180 mm), osim naviše prikazanih

CRTEŽ SB4 – SB-JEDINICA
GLAVNOG SVJETLA, promjer 180 mm – Tip 2 s jednim svjetlosnim snopom (samo
kratki)

Sve su dimenzije u
milimetrima

![](dodatni/356139.gif)

Napomena: iste dimenzije i značajke kao na
crtežu SB2 (SB-glavno svjetlo promjera 180 mm), osim naviše prikazanih

CRTEŽ SB5-SB – JEDINICA
GLAVNOG SVJETLA, promjer 145 mm – Tip 1 s jednim svjetlosnim snopom (samo dugi)

![](dodatni/356140.gif)

CRTEŽ SB6 – SB-JEDINICA
GLAVNOG SVJETLA, promjer 145 mm  – Tip 2 s dva svjetlosna snopa (kratki i
dugi)

![](dodatni/356141.gif)

CRTEŽ SB7 – SB-JEDINICA
GLAVNOG SVJETLA, promjer 145 mm – Tip 2 s jednim svjetlosnim snopom (samo
kratki)

![](dodatni/356142.gif)

NORMIRANI EUROPSKI
SVJETLOSNI SNOP

![](dodatni/356143.gif)

NORMIRANI EUROPSKI
SVJETLOSNI SNOP

![](dodatni/356144.gif)

DODATAK 5.

ISPITIVANJA POSTOJANOSTI
FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE GLAVNIH SVJETALA U RADU

ISPITIVANJA NA POTPUNIM
GLAVNIM SVJETLIMA

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u
skladu s propisima ovoga pravilnika, u točki za Emax za dugi
svjetlosni snop i u točkama HV, 50 R i B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili
HV, 50 L i B 50 R za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom),
uzorak pot­punoga glavnog svjetla treba ispitati na postojanost fotometrijskih
značajka u radu. »Potpuno glavno svjetlo« treba shvatiti kao potpuno svjetlo
samo za sebe, uključujući one okolne dijelove karoserije i okolna svjetla koji
bi mogli utjecati na njegovo odvođenje topline.

1.
ISPITIVANJE POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE

Ispitivanja se provode u suhoj i mirnoj atmosferi pri okolnoj temperaturi od 23
°C ± 5 °C, pri čemu je pot­puno glavno svjetlo ugrađeno na napravu koja
odgovara ispravnoj ugradbi na vozilo.

1.1.      Čisto glavno
svjetlo

Glavno svjetlo treba raditi 12 sati kako je opisano u točki 1.1.1., a potom ga
provjeriti kako je propisano u točki 1.1.2.

1.1.1.   Postupak ispitivanja

Glavno svjetlo treba raditi određeno vrijeme
tako da:

1.1.1.1.
(a) u slučaju kad se homologira samo svjetlosna funkcija (dugi ili kratki
svjetlosni snop), odgovarajuća žarna nit svijetli propisano vrijeme(2),

(b) u slučaju uzajamno povezanog kratkog svjetla i dugog svjetla (SB glavno
svjetlo s dvije žarne niti):

Ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će glavno svjetlo biti upotrebljavano
samo s istovremeno uključenom jednom žarnom niti(1), ispitivanje se provodi u
skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem(2) svake određene
funkcije u trajanju polovine vremena određenoga u točki 1.1.;

U svim ostalim slučajevima(1) (2) glavno svjetlo treba podvrgnuti
sljedećem ciklusu dok se ne dosegne propisano vrijeme:

15 minuta, svijetli žarna nit za kratki svjetlosni snop

5 minuta, svijetle obje žarne niti;

(c) u slučaju udruženih funkcija osvjetljavanja sve pojedinačne funkcije
trebaju biti uključene istodobno u trajanju vremena određenog za pojedinu
funkciju osvjetljavanja (a), pri čemu treba uzeti u obzir uporabu uzajamno
povezanih funkcija osvjetljavanja (b) u skladu sa specifikacijama proizvođača.

1.1.1.2.
Napon ispitivanja

Napon treba namjestiti za napajanje sa snagom 15% (26% za tipove s 24 V) većom
od nazivne snage navedene u ovome pravilniku za odgovarajući tip (tipove) SB
glavnog svjetla (glavnih svjetala).

1.1.2.   Rezultati ispitivanja

1.1.2.1.
Vizualni pregled

Nakon što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leću glavnoga
svjetla i vanjsku leću, ako postoji, treba očistiti čistom, vlažnom pamučnom
tkaninom. Potom je treba vizualno pregledati; nikakvo izobličenje, deformacija,
pukotina ili promjena boje leće glavnoga svjetla ili vanjske leće, ako postoji,
ne smije se zamijetiti.

1.1.2.2.
Fotometrijsko ispitivanje

Za zadovoljavanje zahtjeva ovoga pravilnika, sljedeće fotometrijske vrijednosti
treba provjeriti u sljedećim točkama:

Kratki svjetlosni snop:

50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom,

50 L – B 50 R – HV za glavnoga svjetla konstruirana za promet lijevom stranom.

Dugi svjetlosni snop:

Točka Emax.

Može se obaviti novo namještanje da bi se uzela u obzir bilo kakva deformacija
nosača glavnoga svjetla zbog topline (promjena položaja crte »svijetlo-tamno«
obuhvaćena je u točki 2. ovoga priloga);

dopušteno je 10%-tno neslaganje između fotometrijskih značajki i prije
ispitivanja izmjerenih vrijednosti uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskoga postupka.

1.2.      Prljavo
glavno svjetlo

Nakon što je ispitano kao što je određeno u točki 1.1. naviše, glavno svjetlo,
nakon što je pripremljeno kao što je propisano u točki 1.2.1, treba raditi
jedan sat kako je opisano u točki 1.1.1. i potom se provjerava kako je
propisano u točki 1.1.2.

1.2.1.   Priprema glavnoga svjetla

1.2.1.1.
Ispitna mješavina

1.2.1.1.1
Glavna svjetla s vanjskim staklenim lećama

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glav­no svjetlo za
svrhu ovoga ispitivanja treba se sastojati od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do
100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost £1 mS/m.

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.1.2
Glavna svjetla s vanjskim plastičnim lećama

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glav­no svjetlo za
svrhu ovoga ispitivanja treba se sastojati od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do
100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

13 težinskih dijelova destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

2 ± 1 težinskih dijelova sredstva za smanjivanje površinske napetosti(4)

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.
Stavljanje ispitne mješavine na glavno svjetlo

Ispitnu mješavinu treba jednoliko nanijeti na cijelu površinu emitiranja
svjetla glavnoga svjetla i potom je ostaviti da se osuši. Ovaj se postupak
ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do 20% vrijednosti
izmjerenih za svaku sljedeću točku pod uvjetima opisanima u točki 1. naviše:

Točka Emax pri dugom svjetlosnom snopu, za razdiobu za dugo/kratko
svjetlo,

Točka Emax pri dugom svjetlosnom snopu, za razdiobu samo za dugo
svjetlo,

50 R i 50 V(5) samo za kratko svjetlo konstruirano za promet desnom
stranom,

50 L i 50 V(5) samo za kratko svjetlo konstruirano za promet lijevom
stranom.

1.2.1.3 Mjerna oprema

Mjerna oprema mora biti istovrijedna onoj upotrijebljenoj tijekom
homologacijskih ispitivanja glavnoga svjetla.

2.
ISPITIVANJE PROMJENE VERTIKALNOG POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO-TAMNO« POD UTJECAJEM
TOPLINE

Ovo se ispitivanje sastoji od provjere da vertikalni pomak crte
»svijetlo-tamno« pod utjecajem topline nije prekoračio određenu vrijednost za
kratki svjetlosni snop kad je uključen.

Glavno svjetlo ispitano sukladno točki 1. treba podvrgnuti ispitivanju opisanom
u točki 2.1., bez skidanja s ispitne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu
na nju.

2.1
Ispitivanje

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23
°C ± 5 °C.

Na serijski proizvedenom SB glavnom svjetlu koje je već bilo ispitivano
starenjem najmanje jedan sat, treba uključiti kratki svjetlosni snop glavnoga
svjetla bez vađenja iz ispitne naprave ili ponovnog namještanja na njoj. (Za
potrebe ovoga ispitivanja, napon treba namjestiti kako je određeno u točki
1.1.1.2.). Položaj crte »svijetlo-tamno« u njezinu vodoravnom dijelu (između
crte vv i vertikalne crte koja prolazi kroz točku B 50 L za promet desnom stranom
ili B 50 R za promet lijevom stranom) treba provjeriti redom tri minute (r3)
i šezdeset minuta (r60) nakon uključivanja.

Mjerenje promjene položaja crte »svijetlo-tamno« kako je opisano naviše,
obavlja se bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive
rezultate.

2.2.      Rezultati
ispitivanja

2.2.1.   Rezultat izražen u
miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim kad apsolutna vrijednost DrI = | r3 – r60|
utvrđena na ovom glavnom svjetlu nije veća od 1,0 mrad (DrI £ 1,0 mrad).

2.2.1.   Međutim, ako je ova
vrijednost veća od 1,0 mrad ali ne veća od 1,5 mrad (1,0 mrad < DrI £ 1,5 mrad) treba
ispitati drugo glavno svjetlo kako je opisano u točki 2.1. nakon što je tri
puta uzastopno bilo izloženo niže opisanom ciklusu, da bi se ustalio položaj
mehaničkih dijelova glavnoga svjetla na podnožju koje predstavlja ispravnu
ugradbu na vozilu:

Uključeno kratko svjetlo u trajanju od 1 sata (napon treba namjestiti u skladu
s točkom 1.1.1.2.),

Isključeno u trajanju od 1 sata.

Tip glavnoga svjetla smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti rI izmjerenih na prvom uzorku i rII izmjerenih na drugom uzorku
nije veća od 1,0 mrad:

![](dodatni/356145.gif)

 \_\_\_\_\_\_
(1) Trebaju
li istodobno svijetliti dvije žarne niti kada se glavnim svjetlom bljesne, to se
neće smatrati kao uobičajena istodobna uporaba obiju žarnih niti.

(2)
Ako je ispitivano glavno svjetlo udruženo i/ili uzajamno povezano sa signalnim
svjetlima, potonja trebaju svijetliti tijekom cijelog trajanja ispitivanja. U
slučaju pokazivača smjera, on mora svijetliti žmigajući s omjerom vremena
uključeno/isključeno pribno približno jedan prema jedan.

(3)
NaCMC predstavlja natrijevu sol karboksilmetilceluloze, koja se običajno
označava kao CMC. NaCMC koji se upotrebljava u mješavini za prljanje, mora
imati stupanj  supstitucije (DS) 0,6-0,7
i viskozitet 200-300 cP u 2%-tnoj otopini pri 20 °C.

(4)
Dopušteno odstupanje za količinu potrebno je kako bi se postiglo onečišćenje
koje je pravilno razdijeljeno po cijeloj leći iz plastike.

(5)
Točka 50 V leži 375 mm ispod HV na vertikalnoj crti v-v na zaslonu koji je
udaljen 25 m.

DODATAK 6.

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S
LEĆAMA OD PLASTIČNOG MATERIJALA – ISPITIVANJE UZORAKA LEĆE ILI MATERIJALA I
POTPUNIH SVJETALA

1.
OPĆI ZAHTJEVI

1.1.      Uzorci
dostavljeni u skladu s točkom 2.1.2.2. priloga I. ovoga pravilnika trebaju
zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 2.1. do 2.5. niže.

1.2.      Dva od pet
uzoraka potpunih svjetala dostavljena u skladu s točkom 2.1.2.1. priloga I.
ovoga pravilnika i koja sadržavaju leće od plastičnog materijala trebaju, s
obzirom na materijal leće, zadovoljavati zahtjeve navedene u točki 2.6. niže.

1.3.      Uzorke leća
od plastičnog materijala ili uzorke materijala treba podvrgnuti, zajedno s
reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo),
homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A. u
dopuni 1. ovoga dodatka.

1.4.      Međutim, ako
proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja
propisana u točkama 2.1. do 2.5. niže, ili istovrijedna ispitivanja sukladna
nekom drugom Pravilniku, takva ispitivanja ne treba ponavljati; obvezna su samo
ispitivanja propisana u tablici B. dopune 1.

2.
ISPITIVANJA

2.1.      Otpornost na
promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

Tri nova uzorka (leća) treba izložiti djelovanju pet ciklusa promjene
temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim
programom:

3 sata pri 40 °C ± 2 °C i 85 – 95% RH;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

15 sati pri 30 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

3 sata pri 80 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

Prije ovoga ispitivanja uzorke treba najmanje četiri sata držati na temperaturi
23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

Napomena: Vremenska razdoblja od 1 sata pri 23 °C ± 5 °C trebaju uključivati
razdoblja prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi
izbjegavanja učinaka toplinskog udara.

2.1.2.   Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1.
Metoda

Fotometrijska se mjerenja obavljaju na uzorcima prije i poslije ispitivanja.

Ova se mjerenja obavljaju uporabom etalon žarulje na sljedećim točkama:

B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop žarulje za kratko svjetlo ili žarulje
za kratko/dugo svjetlo (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za promet
lijevom stranom);

 &nbspp
Emax za dugi svjetlosni snop žarulje za dugo svjetlo ili žarulje za kratko/dugo
svjetlo.

2.1.2.2.
Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i
poslije ispitivanja ne smiju prekoračiti 10% uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskog postupka.

2.2.      Otpornost na
atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost na atmosferske
utjecaje

Tri nova uzorka (leća ili uzoraka materijala) treba izložiti zračenju iz izvora
koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnoga tijela pri
temperaturi između 5500 K i 6000 K. Između izvora i uzoraka treba postaviti
prikladne filtre tako da se što je više moguće smanje zračenja valnih duljina
manjih od 295 nm i većih od 2500 nm. Uzorke treba izložiti energetskom
osvjetljenju od 1200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju
da je svjetlosna energija koju oni prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200
MJ/m2. Unutar obloge ispitne naprave, temperatura izmjerena na crnom
zaslonu postavljenom na razini s uzorcima treba biti 50 °C ± 5 °C. Da bi se
osigurala jednolika izloženost, uzorci se trebaju okretati oko izvora zračenja
brzinom između 1 i 5 min-1.

Uzorke treba prskati destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri
temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

prskanje: 5 minuta;

sušenje: 25 minuta.

2.2.2.   Otpornost na kemijska
sredstva

Nakon što je obavljeno ispitivanje opisano u točki 2.2.1. naviše i mjerenje opisano
u točki 2.2.3.1. niže, vanjsku površinu navedena tri uzorka treba premazati
kako je opisano u točki 2.2.2.2. s mješavinom određenom u točki 2.2.2.1. niže.

2.2.2.1.
Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od 61,5% n-heptana, 12,5% toluena, 7,5%
etil-tetraklorida, 12,5% trikloretilena i 6% ksilena (obujamski postotak).

2.2.2.2.
Nanošenje ispitne mješavine

Komad pamučne tkanine (prema ISO 105) treba do zasićenja namočiti mješavinom
određenom u točki 2.2.2.1. naviše i, unutar 10 sekunda, staviti na vanjsku
površinu uzorka i držati 10 minuta s pritiskom od 50 N/cm2 koji odgovara sili
od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

Tijekom ovoga 10-minutnog razdoblja, oblogu od pamučne tkanine treba ponovo
namočiti mješavinom tako da je sastav tekućine koji se stavlja neprekidno
istovjetan onom propisane ispitne mješavine.

Tijekom razdoblja stavljanja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na
uzorak radi sprječavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.
Čišćenje

Na kraju stavljanja ispitne mješavine, uzorke treba osušiti na otvorenom zraku
i potom oprati otopinom opisanom u točki 2.3. (otpornost na deterdžente) pri 23
°C ± 5 °C.

Nakon toga uzorke treba pažljivo isprati destiliranom vodom koja ne sadrži više
od 0,2% nečistoća pri 23 °C ±5 °C, a zatim obrisati mekanom tkaninom.

2.2.3.   Rezultati

2.2.3.1.
Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje, vanjske površine uzoraka
ne smiju imati pukotine, ogrebotine, krhotine i deformacija, a srednja
vrijednost promjene propuštanja svjetla Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti 0,020
(Dtm £ 0,020).

2.2.3.2.
Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva, uzorci ne smiju imati bilo
kakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja
svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene Dt = (T5 – T4)/T2,
izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka
ne smije prekoračiti 0,020 (Ddm £ 0,020).

2.3.      Otpornost na
deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost na deterdžente

Vanjske površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) treba zagrijati na
50 °C ± 5 °C i potom pet minuta uroniti u mješavinu čija se temperatura održava
na23 °C ± 5 °C, a koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode koja ne
sadrži više od 0,02% nečistoća, i jednoga dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorke treba osušiti pri 50 °C ± 5 °C. Površine uzoraka
treba očistiti vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost na ugljikovodike

Vanjske površine ova tri uzorka treba potom jednu minutu lagano trljati
pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu sastavljenu od 70% n-heptana i 30%
toluena (obujamski postotak) i nakon toga ih treba osušiti na otvorenom zraku.

2.3.3.   Rezultati

Nakon što su gornja dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja
vrijednost promjene propuštanja svjetla Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti
0,010 (Dtm £ 0,010).

2.4.      Otpornost na
mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda mehaničkog oštećivanja

Vanjsku površinu triju novih uzoraka (leća) treba pod­vrgnuti ispitivanju
jednolikoga mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u dopuni 3. ovoga dodatka.

2.4.1.   Rezultati

Nakon ovog ispitivanja, promjene:

u propuštanju svjetla: Dt = (T2 – T3)/T2

i raspršivanju: Dt = (T2 – T3)/T2

trebaju se izmjeriti u skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. u području
određenom u točki 2.1.2.2.2. p.2.2. priloga I. ovoga pravilnika. Srednja vrijednost
triju uzoraka treba biti takva da je:

           Dtm £0,100;

           Ddm £ 0,050.

2.5.      Ispitivanje
prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1.   Priprema uzorka

Površinu veličine 20 × 20 mm, u području prevlake leće treba narezati nožićem
za brijanje ili iglom za šivanje u obliku mreže s veličinom oka približno 2 × 2
mm. Pritisak na nožić ili iglu treba biti dovoljan da se prereže najmanje
prevlaka.

2.5.2.   Opis ispitivanja

Treba upotrijebiti ljepljivu vrpcu sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ±
20%, koja je izmjerena pod normiranim uvjetima određenim u dopuni 4 ovoga
dodatka. Ovu ljepljivu vrpcu, koja treba biti široka najmanje 25 mm, treba
najmanje 5 minuta držati pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano
u točki 2.5.1.

Zatim kraj ljepljive vrpce treba opteretiti na način da je sila prianjanja za
dotičnu površinu izjednačena sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U
ovoj fazi, vrpcu treba strgnuti konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

Na području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na
sjecištima između kvadrata ili na rubovima ogrebotina su dopuštena, pod uvjetom
da oštećeno područje ne prekoračuje 15% površine područja s mrežom.

2.6.      Ispitivanja
potpunoga glavnog svjetla koje ima leću od plastičnog materijala

2.6.1.   Otpornost na mehaničko
oštećivanje površine leće

2.6.1.1.
Ispitivanja

Leću uzorka svjetla broj 1 treba podvrgnuti
ispitivanju opisanom u točki 2.4.1. naviše.

2.6.1.2.
Rezultati

Nakon ispitivanja, rezultati fotometrijskih mjerenja obav­ljenih na glavnom
svjetlu u skladu s ovim pravilnikom ne smiju prekoračiti za više od 30% najveće
vrijednosti propisane za točke B 50 L i HV i ne smiju biti za više od 10% manji
od najmanjih vrijednosti propisanih za točku 75 R (u slučaju glavnih svjetala
za promet po lijevoj strani uzimaju se u obzir točke B 50 R, HV i 75 L).

2.6.2.   Ispitivanje prianjanja
prevlaka, ako postoje

Leću uzorka svjetla broj 2 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.5.
naviše.

3.
Provjera sukladnosti proizvodnje

3.1       Smatra
se da su glavna svjetla jedne proizvodne serije, s obzirom na upotrijebljene
materijale za izradu leća, sukladna s ovim pravilnikom ako se:

3.1.1    nakon ispitivanja
otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i
ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka ne pojave pukotine, odvajanje
dijelova ili deformacije vidljive golim okom (vidi točke 2.2.2., 2.3.1. i
2.3.2.);

3.1.2    nakon ispitivanja
opisanih u točki 2.6.1.1., fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama,
navedenim u točki 2.6.1.2., nalaze unutar graničnih vrijednosti koje su
propisane za sukladnost proizvodnje u ovom pravilniku.

3.2       Ako
p; Ako
rezultati ispitivanja ne zadovolje zahtjeve, ispitivanja se ponavljaju na
drugom nasumice odabranom uzorku glavnih svjetala.

DODATAK 6. – DOPUNA 1

VREMENSKI REDOSLIJED
HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

if !supportListsA.
endifIspitivanja
na plastičnim materijalima (leće ili uzorci materijala dostavljeni u skladu s
točkom 2.1.2.2. priloga I. ovoga pravilnika).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzorci     Ispitivanja | | Leće ili uzorci materijala | | | | | | Leće | | | | | | |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.1 | Promjena temperature |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.2. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.2) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.2.1. | Mjerenje propuštanja svjetla | × | × | × | × | × | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.3. | Atmosferski utjecaji |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.2.1) | × | × | × | '> |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.3.1. | Mjerenje propuštanja svjetla | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4. | Kemijska sredstva |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.2.2) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4.1. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.5. | Deterdženti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.3.1) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6. | Ugljikovodici |  |  |  |  |  | lass=MsoNormal style='mso-layout-grid-align:none;text-autospace:none'> |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.3.2) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6.1. | Mjerenje propuštanja svjetla |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.7. | Oštećivanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.4.1) |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.1 | Mjerenje propuštanja svjetla |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.8. | Prianjanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.5) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × |

if !supportListsB.
endifIspitivanja
na potpunim glavnim svjetlima (dostavljenim u skladu s točkom 2.1.2.1. priloga
I. ovoga pravilnika).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ispitivanja | Potpuna glavna svjetla | |
| Uzorak broj | |
| 1 | 2 |
| 2.1. Oštećivanje (točka 2.6.1.1) | × |  |
| 2.2. Fotometrija (točka 2.6.1.2) | x |  |
| 2.3. Prijanjanje (točka 2.6.2) |  | x |

DODATAK 6. – DOPUNA 2

METODA MJERENJA
RASPRŠIVANJAI PROPUŠTANJA SVJETLA

if !supportLists2.
endifOPREMA
(vidi sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovicom divergencije ß/2 = 17,4 × 10-4
rd ograniči se blendom DT s otvorom od 6 mm do koje je smješten nosač uzorka.

Konvergentna akromatična leća L2, korigirana za sfernu aberaciju, spaja blendu
DT s prijamnikom R; promjer leće L2 treba biti takav da on ne zaslanja svjetlo
raspršeno od uzorka u stoš­cu s polovinom vršnoga kuta ß/2 = 14°.

Prstenasta blenda DD s kutovima

 ![](dodatni/356146.gif)

smještena je u ravnini žarišne slike leće L2.

Neprozirni središnji dio blende je potreban da bi se isključilo svjetlo koje
dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Treba biti moguće ukloniti središnji dio
blende iz svjetlosnog snopa na takav način da se on vraća točno u svoj prvotni
položaj.

Udaljenost L2 DT i žarišna duljina F2(1) leće L2
trebaju se odabrati tako da slika DT potpuno pokriva prijamnik R.

  ;
Ako je početni upadni svjetlosni tok pretpostavljeno 1 000 jedinica, apsolutna
točnost svakoga očitavanja treba biti bolja od jedne jedinicn>

if !supportLists2.
endifMJERENJA

Obavljaju se sljedeća očitavanja:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Očitavanje | s uzorkom | sa središnjim dijelom od DD | Predstavljena veličina |
| T1 | ne | ne | Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju |
| T2 | da  (prije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen novim materijalom u polju od 24 °C |
| T3 | da  (nakon ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen ispitanim materijalom u polju od 24 °C |
| T4 | da  (prije ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen novim materijalom |
| T5 | da  (nakon ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen ispitanim materijalom |

![](dodatni/356147.gif)

\_\_\_\_\_
(1) Za L2 preporučuje se
upotrijebiti žarišnu duljinu od oko 80 mm.

DODATAK 6. – DOPUNA 3

METODA ISPITIVANJA
PRSKANJEM

1.
Ispitna oprema

1.1.      Prskalica

Upotrijebljena prskalica treba biti opremljena sapnicom promjera 1,3 mm koja
dopušta količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min pri radnom tlaku od 6,0
bar – 0, + 0,5 bar.

Pod ovim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz treba biti promjera od 170 ±
50 mm na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 ± 10 mm
od sapnice.

1.2.      Ispitna
mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od:

– kremenog pijeska tvrdoće 7 na Mohrovoj ljestvici s veličinom zrna između 0 i
0,2 mm i gotovo normalnom raspodjelom, s kutnim faktorom od 1,8 do 2;

– vode tvrdoće koja ne prekoračuje 205 g/m3 za mješavinu koja
sadržava 25 g pijeska po litri vode.

2.
Ispitivanje

Vanjsku površinu leća svjetla treba podvrgnuti jednom ili više puta djelovanju
mlaza pijeska dobivenog kako je opisano naviše. Mlaz treba prskati gotovo
okomito na površinu koja se ispituje.

Oštećivanje se treba provjeriti pomoću jednoga ili više uzoraka stakla
smještenih kao referencija blizu leća koja se ispituju. Mješavinu treba prskati
sve dok promjena u raspršivanju svjetla na uzorku ili uzorcima izmjerena
metodom opisanom u dodatku 2. ne bude takva da je:

![](dodatni/356148.gif)

Nekoliko se referentnih uzoraka može
upotrijebiti da bi se provjerilo je li cijela površina koja se ispituje
oštećena jednoliko.

DODATAK 6. – DOPUNA 4

ISPITIVANJE PRIANJANJA
LJEPLJIVE VRPCE

1.
SVRHA

Ova metoda omogućuje određivanje pod normiranim uvjetima linearne sile
prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču.

2.
NAČELO

          &nnbsp
Mjerenje sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod
kutom od 90°.

3.
UTVRĐENI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline trebaju biti 23 °C ± 5 °C i 65 ± 15% relativna vlažnost (RH).

4.
ISPITNI KOMADI

Prije ispitivanja uzorak svitka ljepljive vrpce treba 24 sata držati u
utvrđenoj atmosferi (vidi točku 3. naviše).

Iz svakoga svitka treba ispitati pet ispitnih komada duljine 400 mm svaki. Ove
ispitne komade treba uzeti iz svitka nakon što su prva tri namotaja skinuta i
odbačena.

5.
POSTUPAK

Ispitivanje se obavlja pod utvrđenim uvjetima okoline navedenim u točki 3.

Pet ispitnih komada treba uzeti iz role tijekom odmatanja vrpce radijalno
brzinom od približno 300 mm/s, a potom ih, unutar 15 sekunda, treba
upotrijebiti na sljedeći način:

Vrpcu treba staviti na staklenu ploču postupno laganim trljanjem po duljini
pomicanjem prsta bez pretjerana pritiska, na način da između vrpce i staklene
ploče ne ostane ni jedan zračni mjehurić.

Staklenu ploču s postavljenom vrpcom treba ostaviti 10 minuta u utvrđenim
atmosferskim uvjetima.

Približno 25 mm ispitnog komada treba odlijepiti sa staklene ploče u ravnini
okomitoj na os ispitnog komada.

Ploču treba učvrstiti, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom
od 90°. Silu treba primijeniti na način da je crta odvajanja između vrpce i
staklene ploče okomita na tu silu i okomita na ploču.

Vrpcu treba povući da ju se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom
zahtijevanu silu treba zapisati.

6.
REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti treba poredati u niz i srednju vrijednost uzeti kao
rezultat mjerenja. Ova se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine
vrpce.

DODATAK 7.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
UZORKOVANJE OD STRANE OSOBE KOJA OBAVLJA NADZOR

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjeve
sukladnosti treba smatrati zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga
stajališta, u skladu sa zahtjevima ovoga pravilnika, ako ih ima, ako razlike ne
premašuju neizbježna proizvodna odstupanja.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom, koje je opremljeno s etalon
žaruljom sa žarnom niti:

1.2.1    izmjerena vrijednost u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su propisane
u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i područje III najveće
odstupanje smije biti kako slijedi:

B 50 L (ili R):   0,20 lx ekvivalent 20%,

                       0,30 lx ekvivalent
30%;

područje III:     0,30 lx ekvivalent 20%,

                       0,45 lx ekvivalent
30%;

1.2.2    ili ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti, koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s
krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem + 0,1
lx), 75 R (ili L), 25 R i 25 L, i u cijeloj površini područja IV, ali koje je
najviše 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, za fotometrijske
vrijednosti u svakoj mjernoj točki, navedenoj u točki 8.10. ovoga pravilnika
dopušteno je odstupanje +20% pri najvećim vrijednostima i -20% pri najmanjim
vrijednostima. Referentna oznaka se ne uzima u obzir.

1.2.3    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost
glavnoga svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za
više od 1° u desno ili u lijevo(10).

1.2.4    Glavna svjetla s očitim
greškama treba zanemariti.

1.2.5    Referentna oznaka se ne
uzima u obzir.

1.3
Kromatske koordinate trebaju biti zadovoljene.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost, vrijednosti iz ovoga pravilnika treba pomnožiti s 0,84.

2.
PRVO UZORKOVANJE

U prvom uzorkovanju četiri se glavna svjetla odaberu slučajnim odabirom. Prvi
uzorak od dva uređaja označen je s A, drugi uzorak od dva uređaja označen je s
B.

2.1.      Sukladnost
nije sporna

2.1.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom prilogu, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih
svjetala u najnepovoljnijim smjerovima iznose:

2.1.1.1.
uzorak A

A1: jedno glavno
svjetlo                              0%

     jedno glavno svjetlo ne više
od             20%

A2: oba glavna svjetla više
od
0%

      ali ne više
od                                       20%

      prijelaz na uzorak B

2.1.1.2.
uzorak B

B1: oba glavna svjetla                                  0%

2.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.2.      Sukladnost
jest sporna

2.2.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom Prilogu, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala treba osporavati i od proizvođača treba
zahtijevati da svoju proizvodnju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako
odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.2.1.1.
uzorak A

A3: jedno glavno svjetlo ne više
od            20%

     jedno glavno svjetlo više
od                  20%

     ali ne više od 30%

2.2.1.2.
uzorak B

B2: u slučaju A2

     jedno glavno svjetlo više
od                   0%

     ali ne više
od
                    20%

     jedno glavno svjetlo ne više
od             20%

B3: u slučaju A2

     jedno glavno svjetlo 0%

     jedno glavno svjetlo više
od
20%

     ali ne više od                                        30%

2.2.2.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila ako, slijedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome
prilogu, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.3.1.   uzorak A

A4: jedno glavno svjetlo ne više
od            20%

     jedno glavno svjetlo više od
30%

A5: oba glavna svjetla više
od
20%

2.3.2.   uzorak B

B4: u slučaju A2

     jedno glavno svjetlo više
od
0%

     ali ne više
od
20%

     jedno glavno svjetlo više
od
20%

B5: u slučaju A2

     oba glavna svjetla više
od
      20%

B6: u slučaju A2

      jedno glavno
svjetlo
0%

      jedno glavno svjetlo više
od             &nnbsp
30%

2.3.3.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke za uzorke A. i B.

3.
PONOVLJENO UZORKOVANJE

U slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje unutar razdoblja
od dva mjeseca nakon obavijesti, pri čemu se treći uzorak C od dva glavna
svjetla i četvrti uzorak D od dva glavna svjetla odabiru iz zalihe proizvedene
nakon uspostave sukladnosti.

3.1.      Sukladnost
nije sporna

3.1.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom prilogu, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti glavnih svjetala iznose:

3.1.1.1.
uzorak C

C1: jedno glavno svjetlo
0%

jedno glavno svjetlo ne više
od
20%

C2: oba glavna svjetla više
od                    0%

ali ne više
od                                            20%

prijelaz na uzorak D

3.1.1.2.
uzorak D

D1: u slučaju C2

oba glavna
svjetla                                      0%

3.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.2.      Sukladnost
jest sporna

3.2.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom prilogu, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala treba osporavati i od proizvođača treba
zahtijevati da svoju proizvodnju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako
odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

uzorak D

D2: u slučaju C2

jedno glavno svjetlo više
od
0%

ali ne više
od                                             20%

jedno glavno svjetlo ne više
od
20%

3.2.1.2.
ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila ako, Slijedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome
prilogu, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

3.3.1.   uzorak C

C3: jedno glavno svjetlo ne više
od
20%

jedno glavno svjetlo više
od                        20%

C4: oba glavna svjetla više
od
20%

3.3.2.   uzorak D

D3: u slučaju C2

jedno glavno svjetlo 0% ili više
od
 0%

jedno glavno svjetlo više
od
20%

3.3.3.   ili ako nisu ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorke C. i D.

4.
PROMJENA VETIKALNOGA POLOŽAJA GRANICE »SVIJETLO-TAMNO«

U odnosu na provjeru promjene vertikalnih položaja granice »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline, treba primijeniti sljedeći postupak:

Jedno od glavnih svjetala iz uzorka A, poslije postupka uzorkovanja prema slici
1 u ovome prilogu, treba se ispitati u skladu s postupkom opisanim u točki 2.1.
iz priloga 5 nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u
točki 2.2.2. iz priloga 5.

Glavno svjetlo treba smatrati prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo iz uzorka A treba podvrgnuti ispitivanju, poslije kojega srednja
vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti
1,5 mrad.

Međutim, ako ova vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A nije zadovoljena, dva
glavna svjetla iz uzorka B treba pod­vrgnuti istom postupku i vrijednost r ni
za jednog od njih ne smije prekoračiti 3,0 mrad.

*Slika 1.*

![](dodatni/356149.gif)

\_\_\_\_\_\_
(10) Vidi odgovarajuću napomenu u tekstu
ovoga pravilnika.

**PRILOG IV.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA
HALOGENA »SEALED BEAM« GLAVNA SVJETLA ZA MOTORNA VOZILA KOJA EMITIRAJU
ASIMETRIČNI KRATKI ILI DUGI SVJETLOSNI SNOP ILI OBA I KOJA SU OPREMLJENA
HALOGENIM ŽARULJAMA SA ŽARNOM NITI (H1, H2, H3,
HB3, HB4, H7, H8, H9,
HIR1, HIR2 I/ILI H11)(\*)

1.
DEFINICIJE

U svrhu ovoga pravilnika,

1.1.      *»leća«* označava krajnji vanjski dio glavnog
svjetla (jedinice), koji propušta svjetlost kroz osvjetljavajuću površinu;

1.2.      *»prevlaka«* označava proizvod ili
proizvode koji su u jednom ili više slojeva naneseni na vanjskoj strani leće;

1.3.      *Glavna svjetla različnih »tipova«* su
glavna svjetla koja se međusobno razlikuju sljedećim bitnim obilježjima:

1.3.1.   trgovačkom nazivu ili oznaci;

1.3.2.   značajkama optičkoga sustava;

1.3.3.   dodanim ili ispuštenim
dijelovima koji mogu mijegu mijenjati optičke učinke s refleksijom, lomom svjetlosti
(refrakcijom), apsorpcijom i/ili iskrivljenjem tijekom djelovanja. Međutim,
ugradba ili odstranjivanje filtra, koji su namijenjeni isključivo za promjenu
boje svoga snopa, a ne razdiobe svjetlosti, ne utječu na promjenu tipa;

1.3.4.   prikladnosti za promet desnom
ili lijevom stranom, ili za oba prometna sustava;

1.3.5.   vrsti svjetlosnoga snopa
(kratki svjetlosni snop, dugi svjetlosni snop ili oba);

1.3.6.   držaču (grlu) predviđenom za
ugradbu žarulje (žarulja) sa žarnom niti jedne od kategorija H1, H2,
H3, HB3, HB4, H7, H8, H9,
HIR1, HIR2 i/ili H11 (2)(\*\*);

1.3.7.   materijalima, upotrijebljenih
za leće i prevlaku, ako postoji;

(2.), (3.), (4.)

5.
OPĆI ZAHTJEVI

5.1.      Svaki uzorak
mora zadovoljavati zahtjeve navedene u toč­kama 6. do 8. niže.

5.2.      Glavna
svjetla moraju biti izrađena tako da pri uobičajenoj uporabi zadrže propisane
fotometrijske značajke i ispravne radne funkcije, usprkos vibracijama kojima
mogu biti izloženi.

5.2.1.   Glavna svjetla moraju biti
opremljena napravom koja omogućava njihovo namještanje na vozilu sukladno
odgovarajućim propisima. Ugradba takve naprave nije potrebna na glavnim
svjetlima u kojima su reflektor i leća nerastavljivo povezani, pod uvjetom da
je uporaba takvih glavnih svjetlala ograničena na vozila kod kojih je
namještanje glavnih svjetala moguće drugim sredstvima. Kad su glavno svjetlo za
kratki svjetlosni snop i glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop, koji su
opremljeni svaki sa svojom žaruljom sa žarnom niti, udruženi da čine jednu
cjelinu, naprava za namještanje mora omogućavati propisano namještanje svakoga
optičkoga sustava posebno. Međutim, te se odredbe ne primjenjuju za sklopove
glavnih svjetala čiji su reflektori nerazdvojivi. Za takav tip sklopa,
primjenjuju se zahtjevi točke 6.

5.3.      Dijelovi s
kojima se žarulja (žarulje) sa žarnom niti pričvršćuje (pričvršćuju) u
reflektor moraju biti izrađeni tako, da se čak i u mraku, žarulja (žarulje) sa
žarnom može (mogu) pričvrstiti samo u propisani položaj(8).

Držač žarulja sa žarnom mora odgovarati dimenzijskim značajkama navedenima u
listu s podacima IEC Publikacije 61-2.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Žarulje sa žarnom niti | Držač | Listovi s podacima |
| H1 | P 14.5s | 7005 – 46-3 |
| H2 | X 5111 | 7005 – 99-2 |
| H3 | PK 22s | 7005 – 47-1 |
| HB3 | P 20d | 7005 – 31-1 |
| HB4 | P 22d | 7005 – 32-1 |
| H7 | PX 26d | 7005 – 5-1 |
| H8 | PG 17 | 7005 – 110-1 |
| H9 | PGJ 19-5 | 7005 – 110-1 |
| HIR1 | PX 20d | 7005 – ... -1 |
| HIR2 | PX 22d | 7005 – ... -1 |
| H11 | PGJ 19-2 | 7005 – 110-1 |

5.4.      Glavna se
svjetla, koja su konstruirana za promet desnom stranom i lijevom stranom, mogu
prilagoditi za promet po određenoj strani ceste odgovarajućim početnim
namještanjem pri ugradbi na vozilo ili da ih naknadno namješta korisnik. Takvo
je početno ili naknadno namještanje moguće, na primjer, pričvršćivanjem optičke
jedinice pod određenim kutom na vozilu ili žarulje sa žarnom niti pod određenim
kutom u odnosu na optičku jedinicu. U oba slučaja, moraju biti moguća samo dva
jasno određena položaja namještanja, jedno za promet desnom i drugo za promet
lijevom stranom, pri čemu konstrukcijski mora biti onemogućeno nenamjerno
prebacivanje iz jednoga namještanja u drugo, niti namještanje u međupoložaj.
Kad su predviđena dva različita položaja namještanja za žarulju sa žarnom niti,
dijelovi za pričvršćenje žarulje sa žarnom niti na reflektor moraju biti
konstruirani i izrađeni tako, da se, u svakom od njegova dva položaja
namještanja, žarulja sa žarnom niti drži u položaju s preciznošću koja je
potrebna za glavna svjetla konstruirana za promet samo jednom stranom ceste.
Sukladnost sa zahtjevima ove točke provjerava se vizualnim pregledom i, po
potrebi, s pokusnom ugradbom.

5.5       Na
glavnim svjetlima konstruiranima za dugi i kratki svjetlosni snop, mehanička,
elektromehanička ili neka druga naprava za prekopčavanje s jednoga na drugi
svjetlosni snop(9) mora biti proizvedena tako da:

5.5.1    je dovoljno čvrsta, da izdrži
50 000 uključivanja bez oštećenja, usprkos trešnji kojoj može biti izložena pri
uobičajenoj uporabi;

5.5.2    se u slučaju kvara
automatski preklopi na kratki svjetlosni snop;

5.5.3    je uvijek moguće dobiti
kratki ili dulgi svjetlosni snop bez ikakve mogućnosti da se mehanizam zaustavi
imeđu ta dva položaja;

5.5.4    korisnik ne može, bez
uporabe običnog alata, promijeniti oblik ili položaj pomičnih dijelova.

5.5.      Treba napraviti
dodatna ispitivanja u sladu sa zahtjevima dodatka 5 radi osiguravanja da u
uporabi ne bude prevelike promjene fotometrijskih značajka.

5.6       Ako je
leća glavnoga svjetla iz plastičnoga materijala, ispitivanja se obavljaju u
skladu sa zahtjevama dodatka 6.

6
OSVJETLJENJE

6.1       Opći
zahtjevi

6.1.1    Glavna se svjetla
trebaju izraditi tako, da s odgovarajućim žaruljama sa žarnom niti H1,
H2, H3, HB3, HB4, H7, H8,
H9, HIR1, HIR2 i/ili H11 daju s kratkim svjetlosnim
snopom daju dovoljno osvjetljenje, bez bliještanja, i dobro osvjetljenje s
dugim svjetlosnim snopom.

6.1.2    Za određivanje
osvijetljenosti koju proizvodi glavno svjetlo upotrebljava se uspravni zaslon
postavljen 25 m ispred glav­noga svjetla pod pravim kutovima u odnosu na njegove
osi (vidi dodatk 4).

6.1.3    Provjera glavnih
svjetala obavlja se bezbojnom (bezbojnim) etalon žaruljom (žaruljama) sa žarnom
niti konstruiranom (konstruiranima) za nazivni napon 12 V, pri čemu treba
selektivno žute filtre(10) zamijeniti bezbojnim, geometrijski istim,
filtrima sa stupnjem propuštanja svjetlosti najmanje 80%. Pri provjeri glavnoga
svjetla, napon na priključcima žarulje sa žarnom niti treba namjestiti tako, da
se postignu sljedeće vrijednosti:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Žarulje sa žarnom niti | Približni napon napajanja (u V) za mjerenja | Svjetlosni tok (u lumenima) |
| H1 | 12 | 1150 |
| H2 | 12 | 1300 |
| H3 | 12 | 1100 |
| HB3 | 12 | 1300 |
| HB4 | 12 | 825 |
| H7 | 12 | 1100 |
| H8 | 12 | 600 |
| H9 | 12 | 1500 |
| HIR1 | 12 | 1840 |
| HIR2 | 12 | 1355 |
| H11 | 12 | 1000 |

Glavno svjetlo smatra se prihvatljivim ako zadovoljava fotometrijske zahtjeve s
barem jednom etalon žaruljom sa žarnom niti za 12 V, koja se može dostaviti s
glavnim svjetlom.

6.1.4    Dimenzije kojima je
određen položaj žarnih niti unutar etalon žarulje sa žarnom niti, navedene su u
odgovarajućem listu s podacima u prilogu VII. ovoga pravilnika.

6.1.5    Balon etalon žarulje sa
žarnom niti po obliku i optičkom kvalitetu mora biti takav, da ne prouzroči
refleksiju ili refrakciju koji bi štetno djelovali na razdiobu svjetlosti.
Sukladnost s tim zahtjevom mora se provjeravati mjerenjem razdiobe svjetlosti,
koja se dobije kad se s etalon glavnim svjetlom opremljenim s etalon žaruljom
sa žarnom niti.

6.2.      Odredbe koje
se odnose na kratki svjetlosni snop

6.2.1    Kratki svjetlosni snop
mora proizvesti dovoljno oštru granicu »svijetlo-tamno« da se može oduće
namjestiti sa svojom napravom. Granica »svijetlo-tamno« mora biti vodoravna
ravna crta na strani koja je nasuprotna strani prometa, za koju je glavno
svjetlo predviđeno; na suprotnoj strani ona mora ležati ispod izlomljene crte
HV H1 H4, koju tvori ravna crta HV H1 s kutom
nagiba 45° u odnosu na vodoravnu ravninu i ravna crta H1 H4, koja leži 25 cm
iznad vodoravne crte hh, ili ispod ravne crte HV H3 s kutom nagiba
15° iznad vodoravne ravnine (vidi dodatak 4).

Granica »svijetlo-tamno« koja se proteže iznad crta HV-H2 i H2 H4 i predstavlja
kombinaciju tih dviju mogućnosti, ni u kojem slučaju nije dopuštena.

6.2.2    Glavno svjetlo mora biti
namješteno tako da:

6.2.2.1 u slučaju glavnih svjetala konstruiranih
da zadovoljavaju zahtjeve za promet desnom stranom, granica »svijetlo-tamno« je
vodoravna na lijevoj polovini zaslona(11), a slučaju glavnih svjetala
konstruiranih da zadovoljavaju zahtjeve za promet lijevom stranom, granica
‘svijetlo-tamno’ je vodoravna na desnoj polovini zaslona;

6.2.2.2 se vodoravni dio granice
»svijetlo-tamno« nalazi na zaslonu 25 cm ispod crte hh (vidi dodatak 4).

6.2.2.3 se »prijelom« granice »svijetlo-tamno«
nalazi na crti vv(12).

6.2.3    Pri takvom namještanju,
glavno svjetlo za koje se zahtijeva homologacija samo za kratki svjetlosni
snop,(13) mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u točkama 6.2.5.
do 6.2.7. niže; ako je predviđeno da daje kratki i dugi svjetlosni snop, ono
mora zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 6.2.5. do 6.2.7. i točki 6.3.

6.2.4    Kad je glavno svjetlo
namješteno tako da ne ispunjava zahtjeve navedene u točkama 6.2.5. do 6.2.7. i
točki 6.3., njegova usmjerenost može se promijeniti, pod uvjetom da se os
svjetlosnoga snopa bočno ne pomakne za više od 1° (= 44 cm) u desno ili u
lijevo(14). Radi lakšeg namještanja s pomoću granice
»svijetlo-tamno«, glavno svjetlo može se djelomično prekriti kako bi granica
»svijetlo-tamno« bila oštrija.

6.2.5    Osvijetljenost, koju
proizvodi kratki svetlosni snop na zaslonu, mora zadovoljavati sljedeće
zahtjeve:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Točka na mjernom zaslonu | | Osvijetljenost u luksima |
| Glavno svjetlo za promet desnom stranom | Glavno svjetlo za promet lijevom stranom |
| Točka B 50 L | Točka B 50 R | ≤ 0,4 |
| Točka 75 L | ≥ 12 |
| Točka 75 L | Točka 75 R | ≤ 12 |
| Točka 50 L | Točka 50 R | ≤ 15 |
| Točka 50 R | Točka 50 L | ≥ 12 |
| Točka 50 V | Točka 50 V | ≥ 6 |
| Točka 25 L | Točka 25 R | ≥ 2 |
| Točka 25 R | Točka 25 L | ≥ 2 |
| Sve točke u području III | | ≤ 0,7 |
| Sve točke u području IV | | ≤ 3 |
| Sve točke u području I | | ≤ 2 x (E50R ili E50L)(\*) |

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

(\*)
E50R i E50L su stvarno izmjerene vrijednosti osvijetljenosti.

6.2.6&nbsp.6    U područjima I, II, III
i IV ne smije biti bočnih odstupanja osvijetljenosti, koja bi štetno djelovala
na dobru vidljivost.

6.2.7    Vrijednosti osvijetljenosti u
područjima »A« i »B«, kao što su prikazane na slici C u dodatku 4, provjeravaju
se mjerenjem fotometrijskih vrijednosti u točkama 1 do 8 na toj slici(\*).
Te se vrijednosti moraju nalaziti unutar sljedećih granica:

1 + 2 + 3 ³ 0,3 lx, i

4 + 5 + 6 ³ 0,6 lx, i

0,7 lx ³ 7 ³ 0,1 lx, i

0,7 lx ³ 8 ³ 0,2 lx

6.2.8    Glavna svjetla koja su
konstruirana da zadovoljavaju zahtjeve za promet desnom i lijevom stranom,
moraju za svaki od oba položaja namještanja optičke jedinice ili žarulje sa
žarnom niti zadovoljavati naviše navedene zahtjeve koji se odnose na određenu
stranu prometa.

6.3.      Odredbe koje
se odnose na dugi svjetlosni snop

6.3.1    U slučaju glavnoga
svjetla koje je konstruirano da daje dugi i kratki svjetlosni snop, mjerenja
osvijetljenosti koju dugi svjetlosni snop proizvodi na zaslonu obavlja se istim
namještanjem glavnoga svjetla kao pri mjerenjima prema točkama 6.2.5 do 6.2.7
naviše; u slučaju glavnoga svjetla koje daje samo dugi svjetlosni snop; ono se
namješta tako da se središte površine najveće osvijetljenosti nalazi u sjecištu
crta hh i vv; takvo glavno svjetlo mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u
točki 6.3.

6.3.2    Osvijetljenost, koju na
zaslonu proizvodi dugi svjetlosni snop, mora zadovoljavati sljedeće zahtjeve:

6.3.2.1 Točka sjecišta (HV) crta hh i vv mora se
nalaziti unutar »izoluksa« koji predstavlja 80% najveće osvijetljenosti. Ta
najveća vrijednost s (EM) ne smije biti manja od 48 lx. Najveća vrijednost ni u
kojem slučaju ne smije biti veća od 240 lx; dodatno, u slučaju kobiniranoga
glavnoga svjetla za kratki i dugi svjetlosni snop ta najveća vrijednost ne
smije prekoračiti više od 16 puta vrijednosti osvijetljenosti izmjerene za
kratki svjetlosni snop u točki 75 R (ili 75 L).

6.3.2.1.1
Najveća svjetlosna jakost (IM) za dugi svjetlosni snop, izražena u tisućama
kandela, izračunava se pomoću formule

Im = 0,625EM

6.3.2.1.2
Referentna oznaka (I’M) za tu najveću jakost, na koju se upućuje u točki
5.2.3.8 priloga I. ovoga pravilnika, izračuna se prema formuli:

![](dodatni/356150.gif)

Ta se vrijednost zaokružuje na najbližu od sljedećih vrijednosti: 7,5; 10;
12,5; 17,5; 20; 25; 27,5; 30; 37,5; 40; 45; 50.

6.3.2.2 Polazeći iz točke HV, vodoravno u desno
i u lijevo, osvijetljenost ne smije biti manja od 24 lx do udaljenosti 1,125 m,
niti manja od 6 lx do udaljenosti 2,25 m.

6.4.      U slučaju
glavnih svjetala s namjestivim reflektorom, zahtjevi točaka 6.2. do 6.3.
primjenjuju se za svaki položaj ugradbe koji je naveden u skladu s točkom
1.4.2.3 priloga I. ovoga pravilnika. Za provjeru se upotrebljava sljedeći
postupak:

6.4.1    svaki mogući položaj
određuje se na mjernom goniometru s obzirom na crtu koja prolazi kroz središte
izvora svjetlosti i točku HV na mjernom zaslonu. Nakon toga se namjestivi
reflektor podstavlja u položaj u kojem raz­dioba svjetlosti na zaslonu odgovara
zahtjevima točaka 6.2.1. do 6.2.2.3 i/ili 6.3.1.;

6.4.2.   s reflektorom, postavljenim u
početni položaj u skladu s točkom 6.4.1., glavno svjetlo mora zadovoljavati
fotometrijske zahtjeve iz točaka 6.2. i 6.3;

6.4.3    dodatna ispitivanja
obavljaju se nakon što se reflektor pomoću naprave za namještanje glavnih
svjetala namjesti vertikalno za ± 2° iz njegova početnoga položaja ili, ako je
to manje od 2° najmanje u najviši položaj. Pošto se glavno svjetlo ponovno
usmjeri kao cjelina (npr. pomoću goniometra) u odgovarajući suprotni smjer,
osvijetljenost u sljedećim smjerovima se provjerava i treba se nalaziti u
propisanim granicama:

kratki svjetlosni snop: točke HV i 75R (odnosno 75L)

dugi svjetlosni snop: IM i točka HV (postotak od IM).

6.4.4    ako je podnositelj
zahtjeva predvidio više položaja za ugradbu, postupak u točkama 6.4.1. do
6.4.3. ponavlja se za sve ostale položaje;

6.4.5    ako podnositelj zahtjeva
nije u zahtjevu naveo posebne položaje za ugradbu, za mjerenja prema točkama
6.2. i 6.3. glavno svjetlo treba namjestiti u središnji položaj s pomoću naprave
za namještanje glavnih svjetala. Dodatna ispitivanja prema točki 6.4.3. treba
obaviti s reflektorom koji se postavi u svoje krajnje položaje (umjesto ± 2°)
pomoću naprave za namještanje glavnih svjetala,

6.5.      Vrijednosti
osvijetljenosti na zaslonu, koje su navedene u točkama 6.2.5. do 6.3.2.3. i
točki 6.3. naviše, treba mjeriti fotoosjetilom, čija se djelujuća površina
nalazi u kvadratu stranice 65 mm.

(7)

8.
OCJENA NEUGODNOSTI (ZASLJEPLJIVANJA)

Treba se ocijeniti neugodnost od zasljepljivanja izazvana kratkim svjetlosnim
snopom glavnoga svjetla.(16)

9.
ETALON GLAVNO SVJETLO(17)

Glavno svjetlo smatra se etalon (referentnim) glavnim svjetlom ako:

9.1
zadovoljava naviše navedene zahtjeve za homologaciju;

9.2       ima
efektivni promjer najmanje 160 mm;

9.3       s etalon
žaruljom sa žarnom niti proizvodi, u različitim točkama i na različitim
područjima navedenima u točki 6.2.5., osvijetljenost koja iznosi:

9.3.1    najviše 90% od najvećih
vrijednosti i

9.3.2    najmanje 120% od
najmanjih vrijednosti, propisanih u tablici u točki 6.2.5.

(10), (11), (12), (13), (14), (15), (Dodatak 1)

 \_\_\_\_\_\_
(\*) Tekst ovoga priloga je u biti tekst
Pravilnika ECE R 8 s uključenim izmjenama i dopunama zaključno s dopunom 10 uz
04 niz izmjena i dopuna, s tim da su »prilozi« toga pravilnika preimenovani u
»dodatke« ovoga priloga, a »dodaci« u »dopune dodataka«. Ispuštene točke i
prilozi Pravilnika ECE R 8 su radi preglednosti navedeni u zagradama.

(2)
Naziv »tip žarulje« ne smije se zanijeniti s nazivom »kategorija žarulje«. Ovaj
pravilnik odnosi se na  glavna svjetla s
halogenimi žaruljama (H-žarulje) kategorija H1, H2, H3,
HB3, HB4, H7, H8, H9,
HIR1, HIR2 i/ili H11. Te kategorije žarulja sa žarnom niti medusobno
se bitno razlikuju po konstrukciji i, posebno, po podnožju. Te kategorije nisu
zamjenjive, ali u jednoj kategoriji žarulje uobičajeno može biti više tipova.

(\*\*)
Žarulje HIR1 i/ili H9 su dopuštene samo za kratki svjetlosni snop
povezano s ugradbom naprave (naprava) za čišćenje glavna svjetla koja su u
skladu s Pravilnikom TPV 135. Dodatno, zahtjevi točke 6.2.6.2.2. priloga II.
Pravilnika TPV 120 (izdanje 00), za vertikalni nagib ne primjenjuju se kad nisu
ugrađena takva glavna svjetla.

To
će se ograničenja primjenjivati se tako dugo dok se ne postigne opći dovor o
uporabi naprava za namještanje nagiba i naprava za čiščenje glavnih svjetala s
obzirom na stupanj učinkovitosti glavnih svjetala.

(8)
Smatra se da glavno svjetlo zadovoljava zahtjeve te točke ako se žarulja
(žarulje) sa žarnom niti može (mogu) lako ugraditi u to glavno svjetlo i da se
krilca mogu ispravno postaviti u odgovarajuće otvore, čak i u mraku.

(9)
Ti se zahtjevi ne primjenjuju za glavnu sklopku svjetala.

(10)
Ti se filtri sastoje od sastavnih dijelova, uključujući leću, koji su
predviđeni da oboje svjetlo.

(11)
Širina zaslona mora biti dovoljna da omogući provjeru crte »svjetlo-tamno« u
području koje se proteže najmanje 5° na svakoj strani crte vv.

(12)
Ako u slučaju glavnoga svjetla koje je konstruirano da zadovoljava zahtjeve
ovoga pravilnika samo za kratki svjetlosni snop, os fokusa bitno odstupa od
općeg smjera svjetlosnoga snopa,  ili
ako, bez obzira na tip glavnoga svjetla (samo za kratki ili kombinirani kratki
i dugi svjetlosni snopni snop), granica »svijetlo-tamno« svjetlosnoga snopa nema jasan
prijelom, obavlja se bočno namještanje tako da su u čim većoj mjeri ispunjeni
zahtjevi za osvijetljenost u točkama 75 R i 50 R za promet desnom stranom,
odnosno u 75 L i 50 L za promet lijevom stranom.

(13)
Takvo posebno glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop može davati dugi
svjetlosni snop, koji ne podliježe tim zahtjevima.

(14)
Granica ponovnog usmjeravanja od 1° na desno ili na lijevo nije nespojiva s
vertikalnim ponovnim usmjeravanjem prema gore i prema dolje. Ova druga je
ograničena samo uvjetima propisanima u točki 6.3. Međutim, vodoravni dio
granice »svijetlo-tamno« ne smije prelaziti crtu hh (odredbe točke 6.3 ne
primjenjuju se na glavna svjetla koja su predviđena da zadovoljavaju zahtjeve
ovoga pravilnika samo za kratki svjetlosni snop.

(\*)
Vrijednost osvijetljenosti ne smije ni u jednoj točki područja  A i B, koje se također nalaze u području III,
prelaziti 0,7 lx.

(16)
Taj je zahtjev predmet preporuke tijelu za homologaciju.

(17)
Privremeno se mogu upotrijebiti druge vrijednosti. Dok još nema konačnih
zahtjeva, preporučuje se uporaba homologiranoga glavnoga svjetla.

DODATAK 2

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
POSTUPKE NADZORA NAD SUKLADNOŠĆU PROIZVODNJE

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjevi
sukladnosti smatraju se zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta,
ako razlike ne premašuju neizbježna proizvodna odstupanja unutar zahtjeva ovoga
pravilnika.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako je, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom i opremljenoga etalon žaruljom:

1.2.1.   ako izmjerena vrijednost u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su
propisane u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III.,
najviše odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti sljedeće:

B 50 L (ili
R):  0,20 lx ekvivalent 20%,

                0,30 lx ekvivalent 30%;

            Područje III:    0,30 lx ekvivalent 20%,

                                   0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ali ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno
krugom polumjera 15 cm oko točaka B 50 L (ili R)(1) (s dopuštenim
odstupanjem + 0,1 lx), 75 R (ili L), 50 V, 25 R i 25 L, i u cijelom području IV
koje nije više od 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, dopušteno je odstupanje +
20% pri najvećim vrijednostima i – 20% pri najmanjim fotometrijskim vrijednostima
u svakoj mjernoj točki, navedenoj u točki 6.3.2. ovoga pravilnika.

1.2.3    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost
glavnoga svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za
više od 1° u desno ili u lijevo.(14)

1.2.4    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, ispitivanja glavnog svjetla
ponavljaju se s drugom etalon žaruljom sa žarnom niti.

1.3.      U odnosu na
provjeru promjene vertikalnog položaja crte »svijetlo-tamno« pod utjecajem
topline, primjenjuje sljedeći postupak:

Jedno od, za uzorak određenih glavnih svjetala, treba ispitati u skladu skladu s
postupkom opisanim u točki 2.1. dodatka 5 nakon što je tri puta uzastopno bilo
izloženo ciklusu opisanom u točki 2.2.2. dodatka 5.

Glavno svjetlo smatra se prihvatljivim ako
Dr ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo podvrgava se ispitivanju, nakon kojega srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

1.4
Kromatske koordinate moraju biti zadovoljene kad je glav­no svjetlo opremljeno
žaruljom sa žarnom niti temperature boje etalona A.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost, kad je opremljeno s bezbojnom žaruljom sa žarnom niti, su
vrijednosti u ovom pravilniku pomnožene s 0,84.

2.
NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

Za svaki tip glavnoga svjetla, posjednik homologacijske oznake treba, u
primjerenim vremenskim razmacima, obaviti najmanje sljedeća ispitivanja.
Ispitivanja treba obaviti u skladu s odredbama ovoga pravilnika.

Ako bilo koji uzorak pokaže nesukladnost u odnosu na vrstu dotičnoga
ispitivanja, treba odabrati i ispitati dodat­ne uzorke. Proizvođač treba
poduzeti korake za osiguranje sukladnosti dotične proizvodnje.

2.1.      Vrsta
ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovome pravilniku primjenjuju se na fotometrijske
značajke i provjeru promjene vertikalnoga položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline.

2.2.      Metode
upotrijebljene u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja se općenito
obavljaju u skladu s metodama navedenim u ovome pravilniku.

2.2.2.   Pri svakom ispitivanju
sukladnosti proizvodnje koje obav­lja proizvođač smiju se, uz odobrenje
nadležne ustanove odgovorne za homologacijska ispitivanja, upotrebljavati
istovrijedne metode. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene
metode istovrijedne onima utvrđenim u ovome pravilniku.

2.2.3.   Primjena točaka 2.2.1 i 2.2.2
zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu korelaciju s
mjerenjima koja obavi nadležna ustanova.

2.2.4.   U svim slučajevima referentne
metode trebaju biti one iz ovoga pravilnika, posebno u svrhu upravnog nadzora i
uzorkovanja.

2.3.      Vrsta
uzorkovanja

Uzorke glavnih svjetala treba uzeti slučajnim odabirom iz proizvodnje
ujednačene partije. Ujednačena partija znači skupinu glavnih svjetala istoga
tipa, određenu u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

Ocjena općenito obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. Međutim,
proizvođač smije grupirati zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica, koji
se odnose na isti tip, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav
kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

2.4
Izmjerene i zapisane fotometrijske značajke

Odabrano glavno svjetlo treba podvrgnuti fotometrijskim mjerenjima u točkama
predviđenim u ovom pravilniku; pri čemu su očitavanja ograničena na točke Emax,
HV(1), HL i HR(2) u slučaju dugoga svijetlosnog snopa i
na točke B 50 L (ili R), HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L 2 (ili R) u slučaju
dugoga svjetlosnog snopa (vidi sliku u dodatku 4.).

2.5.      Kriteriji
koji određuju prihvatljivost

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja
te za određivanje, u dogovoru s nadležnom ustanovom, kriterija koji određuju
prihvatljivost njegovih proizvoda radi zadovoljavanja zahtjeva utvrđenih za
provjeru sukladnosti proizvodnje u točki 2.1 priloga X. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.

Kriteriji koji određuju prihvatljivost trebaju biti takvi da, s razinom
povjerenja od 95%, najmanja vjerojatnost prolaza provjere nasumičnim
uzorkovanjem u skladu s dodatkom 7. (prvo uzorkovanje) bude 0,95.

 \_\_\_\_\_
(1) Slova u zagradama odnose na glavna
svjetla za promet lijevom stranom.

(14)
Vidi odgovarajuću napomenu u tekstu pravilnika.

(1)
Kad je dugi svjetlosni snop uzajamno povezan s kratkim svjetlosnim snopom,
mjerna točka HV za dugi svjetlosni snop mora biti ista kao i za kratki
svjetlosni snop.

(2)
HL i HR: točke na crti »hh«, koje su postavljene 1,125 m lijevo odnosno desno
od točke HV.

DODATAK 4.

MJERNI ZASLON

*A. Glavno svjetlo za promet desnom stranom*

![](dodatni/356151.gif)

*B. Glavno svjetlo za promet lijevom stranom*

![](dodatni/356152.gif)

*C. Mjerne točke za osvijetljenost*

![](dodatni/356153.gif)

*Napomena*: Slika C prikazuje
mjerne točke za promet desnom stranom. Točke 7 i 8 nalaze se u odgovarajućem
položaju na desnoj strani slike za promet lijevom stranom.

DODATAK 5.

ISPITIVANJA POSTOJANOSTI
FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI GLAVNIH SVJETALA U RADU

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u
skladu sa zahtjevima ovoga pravilnika, u točki za Emaks za dugi svjetlosni snop
i u točkama HV, 50 R i B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili HV, 50 L i B 50 R
za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom), uzorak potpunoga
glavnog svjetla treba ispitati na postojanost fotometrijskih značajkih u radu.
»Potpuno glavno svjetlo« treba shvatiti kao potpuno svjetlo samo za sebe, uključujući
one okolne dijelove karoserije i okolna svjetla koji bi mogli utjecati na
njegovo odvođenje topline.

1.
ISPITIVANJE POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKIH ZNA­ČAJKI

Ispitivanja se provode u suhoj i mirnoj atmosferi pri okolnoj temperaturi od 23
°C ± 5 °C, pri čemu je potpuno glavno svjetlo ugrađeno na napravu koja odgovara
ispravnoj ugradbi na vozilo.

1.1.      Čisto glavno
svjetlo

Glavno svjetlo treba raditi 12 sati kako je opisano u točki 1.1.1., a potom ga
provjeriti kako je propisano u točki 1.1.2.

1.1.1.   Postupak ispitivanja

Glavno svjetlo treba raditi određeno vrijeme tako da:

1.1.1.1.
(a) u slučaju kad se homologira samo svjetlosna funkcija (dugi ili kratki
svjetlosni snop), odgovarajuća žarna nit svijetli propisano vrijeme(2)

(b) u slučaju uzajamno povezanoga kratkog svjetla i dugog svjetla (žarulja s
dvije žarne niti ili dvije žarulje sa žarnom niti):

Ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će glavno svjetlo biti upotrebljavano
samo s istovremeno uključenom jednom žarnom niti(1), ispitivanje se
provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem(2) svake
određene funkcije u trajanju polovine vremena određenoga u točki 1.1.,

 &nbssp
U svim ostalim slučajevima(1) (2) glavno svjetlo treba podvrgnuti
sljedećem ciklusu dok se ne dosegne propisano vrijeme:

15 minuta, svijetli žarna nit za kratki svjetlosni snop

5 minuta, svijetle obje žarne niti;

(c) u slučaju udruženih funkcija osvjetljavanja sve pojedinačne funkcije
trebaju svijetliti istodobno u trajanju vremena određenog za pojedinu funkciju
osvjetljavanja (a), pri čemu treba uzeti u obzir uporabu uzajamno povezanih
funkcija osvjetljavanja (b) u skladu sa specifikacijama proizvođača.

1.1.1.2.
Napon ispitivanja

Napon treba namjestiti za napajanje s 90% najveće snage navedene u pravilniku
za žarulje sa žarnom niti (prilog VII. ovoga pravilnika).

Dobavljena snaga treba u svim slučajevima biti u skladu s odgovarajućom
vrijednosti žarulje sa žarnom niti s nazivnim naponom 12 V, osim ako
podnositelj zahtjeva za homologaciju navede da se glavno svjetlo može
upotrebljavati pri drugom naponu. U potonjem slučaju, ispitivanje se obavlja sa
žaruljom sa žarnom niti čija je snaga najveća koja se može upotrijebiti.

1.1.2.   Rezultati ispitivanja

1.1.2.1.
Vizualni pregled

Nakon što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leću glavnoga
svjetla i vanjsku leću, ako postoji, treba očistiti čistom, vlažnom pamučnom
tkaninom. Potom je treba vizualno pregledati; nikakvo izobličenje, deformacija,
pukotina ili promjena boje leće glavnoga svjetla ili vanjske leće, ako postoji,
ne smije se zamijetiti.

1.1.2.2.
Fotometrijsko ispitivanje

Za zadovoljavanje zahtjeva ovoga pravilnika, fotometrijske vrijednosti treba
provjeriti u sljedećim točkama:

Kratki svjetlosni snop:

50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom,

50 L – B 50 R – HV za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom.

Dugi svjetlosni snop:

Točka Emax.

Može se obaviti novo namještanje da bi se uzela u obzir bilo koja deformacija
nosača glavnoga svjetla zbog topline (promjena položaja crte »svijetlo-tamno«
obuhvaćena je u točki 2. ovoga dodatka).

10%-tno neslaganje između fotometrijskih značajki i prije ispitivanja
izmjerenih vrijednosti je dopušteno uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskoga postupka.

1.2.      Prljavo
glavno svjetlo

Nakon što je ispitano kao što je određeno u točki 1.1. naviše, glavno svjetlo,
nakon što je pripremljeno kao što je propisano u točki 1.2.1, treba raditi
jedan sat kako je opisano u točki 1.1.1. i potom ga provjeriti kako je
propisano u točki 1.1.2.

1.2.1.   Priprema glavnoga svjetla

1.2.1.1.
Ispitna mješavina

1.2.1.1.1
Glavna svjetla s vanjskim staklenim lećama

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo treba
se sastojati od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do
100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

 &
primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.1.2
Glavna svjetla s vanjskim lećama od plastike

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo treba
se sastojati od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do
100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

2 ± 1 težinskih dijelova sredstva za smanjivanje površinske napetosti(4)

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.
Stavljanje ispitne mješavine na glavno svjetlo

Ispitnu mješavinu treba jednoliko nanijeti na
cijelu površinu emitiranja svjetla glavnoga svjetla i potom je ostaviti da se
osuši. Ovaj se postupak ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do
20% vrijednosti izmjerenih za svaku sljedeću točku pod uvjetima opisanima u
točki 1. naviše:

Emax za kratki/dugi svjetlosni snop i samo za dugi svjetlosni snop,

50 R i 50 V(5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet desnom
stranom,

50 L i 50 V(5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet
lijevom stranom,

1.2.1.3 Mjerna oprema

Mjerna oprema mora biti istovrijedna onoj upotrijebljenoj tijekom
homologacijskih ispitivanja glavnoga svjetla. Etalon žarulja sa žarnom niti
upotrjebljava se za fotometrijsku provjeru.

2.
ISPITIVANJE PROMJENE VERTIKALNOG POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO-TAMNO« POD UTJECAJEM
TOPLINE

Ovo se ispitivanje sastoji od provjere da vertikalni pomak crte
»svijetlo-tamno« pod utjecajem topline nije prekoračio određenu vrijednost za
kratki svjetlosni snop kad je uključen.

Glavno svjetlo ispitano sukladno točki 1. treba podvrgnuti ispitivanju opisanom
u točki 2.1., bez skidanja s ispitne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu
na nju.

2.1
Ispitivanje

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23
°C ± 5 °C.

Uporabom serijski proizvedene žarulje sa žarnom niti koja je već bila
ispitivana starenjem najmanje jedan sat, treba uključiti kratki svjetlosni snop
glavnoga svjetla bez vađenja iz ispitne naprave ili ponovnog namještanja na
njoj. (Za potrebe ovoga ispitivanja, napon treba namjestiti kako je određeno u
točki 1.1.1.2.). Položaj crte »svijetlo-tamno« u njezinu vodoravnom dijelu
(između crte vv i vertikalne crte koja prolazi kroz točku B 50 L za promet
desnom stranom ili B 50 R za promet lijevom stranom) treba provjeriti redom tri
minute (r3) i šezdeset minuta (r60) nakon uključivanja.

Mjerenje promjene položaja crte »svijetlo-tamno« kako je opisano naviše,
obavlja se bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive
rezultate.

2.2.      Rezultati
ispitivanja

2.2.1.   Rezultat izražen u
miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim kad apsolutna vrijednost DrI = | r3 – r60
| utvrđena na ovom glavnom svjetlu nije veća od 1,0 mrad (DrI £ 1,0 mrad).

2.2.2.   Međutim, ako je ova
vrijednost veća od 1,0 mrad ali ne veća od 1,5 mrad (1,0 mrad < rI £ 1,5 mrad) treba
ispitati drugo glavno svjetlo kako je opisano u točki 2.1. nakon što je tri
puta uzastopno bilo izloženo niže opisanom ciklusu, da bi se ustalio položaj
mehaničkih dijelova glavnoga svjetla na podnožju koje predstavlja ispravnu
ugradbu na vozilu:

Uključen kratki svjetlosti snop u trajanju od 1 sata (napon treba namjestiti u
skladu s točkom 1.1.1.2.),

Isključeno u trajanju od 1 sata.

Tip glavnoga svjetla smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti DrI izmjerenih
na prvom uzorku i DrII izmjerenih
na drugom uzorku nije veća od 1,0 mrad:

 \_\_\_\_\_\_
(1) Trebaju li
istodobno svijetliti dvije žarne niti kada se glavnim svjetlom bljesne, to se
neće smatrati kao uobičajena istodobna uporaba obiju žarnih niti.

(2)
Ako su ispitivana glavna svjetla udružena i/ili uzajamno povezana sa signalnim
svjetlima, potonja trebaju svijetliti tijekom cijelog trajanja ispitivanja. U
slučaju pokazivača smjera, on mora svijetliti žmigajući s omjerom vremena
uključeno/isključeno približno jedan prema jedan.

(3)
NaCMC predstavlja natrijevu sol karboksilmetilceluloze, koja se običajno
označava kao CMC. NaCMC koji se upotrebljava u mešavini za prljanje, mora imati
stupanj  supstitucije (DS) 0,6 do 0,7 i
viskozitet 200 – 300 cP u 2%-tnoj otopini pri 20° C.

(4)
Dopušteno odstupanje za količinu potrebno je kako bi se postiglo onečišćenje
koje je pravilno razdijeljeno po cijeloj leći iz plastike.

(5)
Točka 50 V leži 375 mm ispod HV na vertikalnoj crti v-v na zaslonu koji je
udaljen 25 m.

![](dodatni/356154.gif)

DODATAK 6

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S
LEĆAMA OD PLASTIČNOG MATERIJALA – ISPITIVANJE UZORAKA LEĆE ILI MATERIJALA I
POTPUNIH SVJETALA

1.
OPĆI ZAHTJEVI

1.1.      Uzorci
dostavljeni u skladu s točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga pravilnika trebaju
zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 2.1. do 2.5. niže.

1.2.      Dva uzorka
potpunih svjetala dostavljena u skladu s točkom 2.1.2.1 priloga I. ovoga
pravilnika i koja sadržavaju leće od plastičnog materijala trebaju, s obzirom
na materijal leće, zadovoljavati zahtjeve navedene u točki 2.6. niže.

1.3.      Uzorke leća
od plastičnog materijala ili uzorke materijala treba podvrgnuti, zajedno s
reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo),
homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A. u
dopuni 1 ovoga dodatka.

1.4.      Međutim, ako
proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja
propisana u točkama 2.1. do 2.5. niže, ili istovrijedna ispitivanja sukladna
nekom drugom pravilniku, takva ispitivanja ne treba ponavljati; obvezna su samo
ispitivanja propisana u tablici B. dopune 1.

2.
ISPITIVANJA

2.1.      Otpornost na
promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

Tri nova uzoća) treba izložiti djelovanju pet ciklusa promjene
temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim
programom:

3 sata pri 40 °C ± 2 °C i 85 – 95% RH;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

15 sati pri 30 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

3 sata pri 80 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

Prije ovoga ispitivanja uzorke treba najmanje četiri sata držati na temperaturi
23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

Napomena: Vremenska razdoblja od 1 sata pri 23 °C ± 5 °Ctrebaju uključivati
razdoblja prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi
izbjegavanja učinaka toplinskog udara.

2.1.2.   Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1.
Metoda

Fotometrijska se mjerenja obavljaju na uzorcima prije i poslije ispitivanja.

Ova se mjerenja obavljaju uporabom etalon žarulje na sljedećim točkama:

B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop žarulje za kratko svjetlo ili žarulje za
kratko/dugo svjetlo (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za promet lijevom
stranom);

Emax za dugi svjetlosni snop žarulje za dugo svjetlo ili žarulje za
kratko/dugo svjetlo.

2.1.2.2.
Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i
poslije ispitivanja ne smiju prekoračiti 10% uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskog postupka.

2.2.      Otpornost na
atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost na atmosferske
utjecaje

Tri nova uzorka (leća ili uzoraka materijala) treba izložiti zračenju iz izvora
koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnoga tijela pri
temperaturi između 5500 K i 6000 K. Između izvora i uzoraka treba postaviti
prikladne filtre tako da se što je više moguće smanje zračenja valnih duljina
manjih od 295 nm i većih od 2500 nm. Uzorke treba izložiti energetskom
osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju
da je svjetlosna energija koju oni prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200
MJ/m2. Unutar obloge ispitne naprave, temperatura izmjerena na crnom
zaslonu postavljenom na razini s uzorcima treba biti 50 °C ± 5 °C. Da bi se
osigurala jednolika izloženost, uzorci se trebaju okretati oko izvora zračenja
brzinom između 1 i 5 min-1.

Uzorke treba prskati destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri
temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

prskanje: 5 minuta;

sušenje: 25 minuta.

2.2.2.   Otpornost na kemijska
sredstva

Nakon što je obavljeno ispitivanje opisano u točki 2.2.1. naviše i mjerenje
opisano u točki 2.2.3.1. niže, vanjsku površinu navedena tri uzorka treba
premazati kako je opisano u točki 2.2.2.2. s mješavinom određenom u točki
2.2.2.1. niže.

2.2.2.1.
Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od 61,5% n-heptana, 12,5% toluena, 7,5%
etil-tetraklorida, 12,5% trikloretilena i 6% ksilena (obujamski postotak).

2.2.2.2.      ;
Nanošenje ispitne mješavine

            pamučne tkanine (prema ISO 105) treba do zasićenja namočiti mješavinom
određenom u točki 2.2.2.1. naviše i, unutar 10 sekunda, staviti na vanjsku
površinu uzorka i držati 10 minuta s pritiskom od 50 N/cm2 koji
odgovara sili od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

Tijekom ovoga 10-minutnog razdoblja, oblogu od pamučne tkanine treba ponovo
namočiti mješavinom tako da je sastav tekućine koji se stavlja neprekidno
istovjetan onom propisane ispitne mješavine.

Tijekom razdoblja stavljanja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na
uzorak radi sprječavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.
Čišćenje

Na kraju stavljanja ispitne mješavine, uzorke treba osušiti na otvorenom zraku
i potom oprati otopinom opisanom u točki 2.3. (otpornost na deterdžente) pri 23
°C ± 5 °C.

Nakon toga uzorke treba pažljivo isprati destiliranom vodom koja ne sadrži više
od 0,2% nečistoća pri 23 °C ± 5 °C,a zatim obrisati mekanom tkaninom.

2.2.3.   Rezultati

2.2.3.1.
Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje, vanjske površine uzoraka
ne smiju imati pukotine, ogrebotine, krhotine i deformacija, a srednja
vrijednost promjene propuštanja svjetlosti Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. dodatka ne smije prekoračiti 0,020 (Dtm £
0,020).

2.2.3.2.
Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva, uzorci ne smiju imati bilo
kakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja
svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene Dt =(T5 – T4)/T2,
izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka
ne smije prekoračiti 0,020 (Ddm £ 0,020).

2.2.4    Otpornost na zračenja
izvora svjetlosti

Treba provesti sljedeće ispitivanje:

Ravni uzorci svakoga plastičnoga dijela glavnoga svjetla koji propušta
svjetlost izlažu se svjetlosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Parametri
tih uzoraka, kao što su kutovi i razmaci, moraju biti isti kao u glavnom
svjetlu. Ti uzorci moraju biti iste boje i imati iste površinske obrade, ako
postoji, kao dijelovi glavnoga svjetla.

Nakon neprekinutog izlaganja 1500 sati, kolorimetrijske vrijednosti propuštene
svjetlosti s novim etalonom izvora svjetlosti s izbojem u plinu moraju
zadovoljavati, a površine uzoraka biti bez pukotina, ogrebotina, ljuštenja ili
izobličenja.

2.3.      Otpornost na
deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost na deterdžente

Vanjske površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) treba zagrijati na
50 °C ± 5 °C i potom pet minuta uroniti u mješavinu čija se temperatura održava
na 23 °C ± 5 °C, a koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode koja ne
sadrži više od 0,02% nečistoća, i jednoga dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorke treba osušiti pri 50 °C ± 5 °C. Površine uzoraka treba
očistiti vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost na ugljikovodike

Vanjske površine ova tri uzorka treba potom jednu minutu lagano trljati
pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu sastavljenu od 70% n-heptana i 30%
toluena (obujamski postotak) i nakon toga ih treba osušiti na otvorenom zraku.

2.3.3.   Rezultati

Nakon što su gornja dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja
vrijednost promjene propuštanja svjetlosti Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti
0,010 (Dtm £ 0,010).

2.4.      Otpornost na
mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda mehaničkog oštećivanja

Vanjsku površinu triju novih uzoraka (leća) treba pod­vrgnuti ispitivanju
jednolikoga mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u dopuni 3. ovoga Dodatka.

2.4.2.   Rezultati

Nakon ovog ispitivanja, promjene:

u propuštanju svjetla: Dt = (T2 – T3)/T2

i raspršivanju: Dt = (T2 – T3)/T2

trebaju se izmjeriti u skladu s postupkom opisanim u dopuni 2 u području
određenom u točki 2.1.2.2.2 priloga I. ovoga pravilnika. Srednja vrijednost
triju uzoraka treba biti takva da je:

           Dtm £ 0,100;

           Ddm £ 0,050.

2.5.      Ispitivanje
prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1.   Priprema uzorka

Površinu veličine 20 × 20 mm, u području prevlake leće, treba narezati nožićem
za brijanje ili iglom za šivanje u obliku mreže s veličinom oka približno 2×2
mm. Pritisak na nožić ili iglu treba biti dovoljan da se prereže najmanje
manje
prevlaka.

2.5.2.   Opis ispitivanja

Treba upotrijebiti ljepljivu vrpcu sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ±
20%, koja je izmjerena pod normiranim uvjetima određenim u dopuni 4 ovoga
dodatka. Ovu ljepljivu vrpcu, koja treba biti široka najmanje 25 mm, treba
najmanje 5 minuta držati pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano
u točki 2.5.1.

Zatim kraj ljepljive vrpce treba opteretiti na način da je sila prianjanja za
dotičnu površinu izjednačena sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U
ovoj fazi, vrpcu treba strgnuti konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

Na području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na
sjecištima između kvadrata ili na rubovima ogrebotina su dopuštena, pod uvjetom
da oštećeno područje ne prekoračuje 15% površine područja s mrežom.

2.6.      Ispitivanja
potpunoga glavnog svjetla koje sadržava leću od plastičnog materijala

2.6.1.   Otpornost na mehaničko
oštećivanje površine leće

2.6.1.1.
Ispitivanja

Leću uzorka svjetla broj 1 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.4.1.
naviše.

2.6.1.2.
Rezultati

Nakon ispitivanja, rezultati fotometrijskih mjerenja obav­ljenih na glavnom
svjetlu u skladu s ovim pravilnikom ne smiju prekoračiti za više od 30% najveće
vrijednosti propisane za točke B 50 L i HV i ne smiju biti za više od 10% manje
od najmanjih vrijednosti propisanih za točku

75 R (u slučaju glavnih svjetala za promet po lijevoj strani, uzimaju se u
obzir točke B 50 R, HV i 75 L).

2.6.2.   Ispitivanje prianjanja
prevlaka, ako postoje

Leću uzorka svjetla broj 2 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.5.
naviše.

3
Provjera sukladnosti proizvodnje

3.1       Smatra
se da su glavna svjetla jedne proizvodne serije, s obzirom na upotrijebljene
materijale za izradu leća, sukladna s ovim pravilnikom ako:

3.1.1    se poslije ispitivanja
otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i
ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka ne pojave pukotine, odvajanje
dijelova ili deformacije vidljive golim okom (vidi točke 2.2.2., 2.3.1. i
2.3.2.);

3.1.2    se poslije ispitivanja
opisanih u točki 2.6.1.1., fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama,
navedenim u točki 2.6.1.2., nalaze unutar graničnih vrijednosti koje su
propisane za sukladnost proizvodnje u ovom pravilniku.

3.2       Ako
rezultati ispitivanja ne zadovolje zahtjeve, ispitivanja se ponavljaju na
drugom nasumce odabranom uzorku glavnih svjetala.

DODATAK 6 – DOPUNA 1

VREMENSKI REDOSLIJED
HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

A.
Ispitivanja na plastičnim materijalima (leće ili uzorci materijala dostavljeni
u skladu s točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga pravilnika)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzorci  Ispitivanja | | Leće ili materijala | | | | | | Leće | | | | | | |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.1 | Promjena temperature |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.2. | Ograničena fotometrija |idth=28 style='width:21.35pt;border:none;border-right:solid black 1.0pt;
mso-border-top-alt:solid black .5pt;mso-border-left-alt:solid black .5pt;
mso-border-top-alt:solid black .5pt;mso-border-left-alt:solid black .5pt;
mso-border-right-alt:solid black .5pt;padding:2.55pt 2.85pt 2.85pt 2.85pt;
height:3.0pt'>

  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.2) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.2.1. | Mjerenje propuštanja svjetla | × | × | × | × | × | × | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.3. | Atmosferski utjecaji |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.2.1) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.3.1. | Mjerenje propuštanja svjetla | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4. | Kemijska sredstva |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.2.2) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4.1. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.5. | Deterdženti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.3.1) |  |  |  | × | × | × |  | 1.0pt'> |  |  |  |  |  |
| 1.6. | Ugljikovodici |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.3.2) |  |  |  | × | × | × |  |  |  | < style='font-size:11.0pt'> |  |  |  |
| 1.6.1. | Mjerenje propuštanja svjetla |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.7. | Oštećivanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.4.1) |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.1 | Mjerenje propuštanja svjetla |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.8. | Prijanjanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.5) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × |

B.
Ispitivanja na potpunim svjetlima dostavljenima u skladu s točkom 2.1.2.1
priloga I. ovoga pravilnika)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ispitivanja | Potpuna glavna svjetla | |
| Uzorak broj | |
| 1 | 2 |
| 2.1. Oštećivanje (točka 2.6.1.1) | x |  |
| 2.2. Fotometrija (točka 2.6.1.2) | x |  |
| 2.3. Prianjanje (točka 2.6.2) |  | x |

DODATAK 6 – DOPUNA 2

METODA MJERENJA DIFUZIJE
I PROPUŠTANJA SVJETLA

1.
OPREMA (vidi sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovinom divergencije ograniči se blendom DT
s otvorom od 6 mm do koje je smješten nosač uzorka.

Konvergentna akromatična leća L2, korigirana za sfernu aberaciju, spaja blendu
DT s prijamnikom R; promjer leće L2 treba biti takav da
onlanja svjetlo raspršeno od uzorka u stoš­cu s polovinom vršnoga
polukuta ß/2 = 14°.

Prstenasta blenda DD s kutovima

![](dodatni/356155.gif)

smještena je u ravnini žarišne slike leće L2.

Neprozirni središnji dio blende je potreban da bi se isključilo svjetlo koje
dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Treba biti moguće ukloniti središnji dio
blende iz svjetlosnog snopa na takav način da se on vraća točno u svoj prvotni
položaj.

Udaljenost L2DT i žarišna duljina F2(1) leće
L2 trebaju se odabrati tako da slika DT potpuno pokriva prijamnik R.

Ako je početni upadni svjetlosni tok pretpostavljeno 1 000 jedinica, apsolutna
točnost svakoga očitavanja treba biti bolja od jedne jedinice.

2.
MJERENJA

Obavljaju se sljedeća očitavanja:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Očitavanje | s uzorkom | sa središnjim dijelom od DD | Predstavljena veličina |
| T1 | ne | ne | Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju |
| T2 | da(prije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen novim materijalom u polju od 24 °C |
| T3 | da(poslije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen ispitanim materijalom u polju od 24 °C |
| T4 | da  (prije ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen novim materijalom |
| T5 | da  (poslije ispitivanja) |dth=84 style='width:63.0pt;border-top:none;border-left:none;border-bottom:
solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:solid black .5pt;
mso-border-left-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:2.85pt 2.85pt 2.85pt 2.85pt;height:30.9pt'>

da

 Svjetlosni tok raspršen ispitanim materijalom |

![](dodatni/356156.gif)

\_\_\_\_\_
(1) Za L2 preporučuje se
upotrijebiti žarišnu duljinu od oko 80 mm.

DODATAK 6 – DOPUNA 3

METODA ISPITIVANJA
PRSKANJEM

1.
Ispitna oprema

1.1.      Prskalica

Upotrijebljena prskalica treba biti opremljena sapnicom promjera 1,3 mm koja
dopušta količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min pri radnom tlaku od 6,0
bar – 0, + 0,5 bar.

Pod ovim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz treba biti promjera od 170 ±
50 mm na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 ± 10 mm
od sapnice.

1.2.      Ispitna
mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od:

– kremenog pijeska tvrdoće 7 na Mohrovoj ljestvici s veličinom zrnca između 0 i
0,2 mm i gotovo normalnom raspodjelom, s kutnim faktorom od 1,8 do 2;

– vode tvrdoće koja ne prekoračuje 205 g/m3 za mješavinu koja
sadržava 25 g pijeska po litri vode.

2.
Ispitivanje

Vanjsku površinu leća svjetla treba podvrgnuti jednom ili više puta djelovanju
mlaza pijeska dobivenog kako je opisano naviše. Mlaz treba prskati gotovo
okomito na površinu koja se ispituje.

Oštećivanje se treba provjeriti pomoću jednoga ili više uzoraka stakla
smještenih kao referencija blizu leća koje se ispituju. Mješavinu treba prskati
sve dok promjena u raspršenju svjetla na uzorku ili uzorcima izmjerena metodom
opisanom u dopuni 2 ne bude takva da je:

![](dodatni/356157.gif)

            Nekoliko
se referentnih uzoraka može upotrijebiti da bi se provjerilo je li cijela
površina koja se ispituje oštećena jednoliko.

DODATAK 6 – DOPUNA 4

ISPITIVANJE PRIANJANJA
LJEPLJIVE VRPCE

1.
SVRHA

stify'>
Ova metoda omogućuje određivanje pod normiranim uvjetima linearne sile
prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču.

2.
NAČELO

Mjerenje sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod
kutom od 90°.

3.
UTVRĐENI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline trebaju biti 23 °C ± 5 °C i 65 ± 15% relativna vlažnost (RH).

4.
ISPITNI KOMADI

Prije ispitivanja uzorak svitka ljepljive vrpce treba 24 sata držati u
utvrđenoj atmosferi (vidi točku 3. naviše).

Iz svakoga svitka treba ispitati pet ispitnih komada duljine 400 mm svaki. Ove
ispitne komade treba uzeti iz svitka nakon što su prva tri namotaja skinuta i
odbačena.

5.
POSTUPAK

Ispitivanje se obavlja pod utvrđenim uvjetima okoline navedenim u točki 3.

Pet ispitnih komada treba uzeti iz role tijekom odmatanja vrpce radijalno
brzinom od približno 300 mm/s, a potom ih, unutar 15 sekunda, treba
upotrijebiti na sljedeći način:

Vrpcu treba staviti na staklenu ploču postupno laganim trljanjem po duljini
pomicanjem prsta bez pretjerana pritiska, na način da između vrpce i staklene
ploče ne ostane ni jedan zračni mjehurić.

Sklop (staklenu ploču s postavljenom vrpcom) treba ostaviti 10 minuta u
utvrđenim atmosferskim uvjetima.

Približno 25 mm ispitnog komada treba odlijepiti sa staklene ploče u ravnini
okomitoj na os ispitnog komada.

Ploču treba učvrstiti, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom
od 90°. Silu treba primijeniti na način da je crta odvajanja između vrpce i
staklene ploče okomita na tu silu i okomita na ploču.

Vrpcu treba povući da ju se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom
upotrijebljenu silu treba zapisati.

6.
REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti treba poredati u niz i srednju vrijednost uzeti kao
rezultat mjerenja. Ova se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine
vrpce.

DODATAK 7

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
UZORKOVANJE OD STRANE OSOBE KOJA OBAVLJA NADZOR

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjeve
sukladnosti treba smatrati zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga
stajališta, u skladu sa zahtjevima ovoga pravilnika, ako ih ima, ako razlike ne
premašuju neizbježna proizvodna odstupanja.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom koje je opremljeno etalon
žaruljom sa žarnom niti:

1.2.1    nijedna vrijednost
osvijetljenosti u najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od
vrijednosti koje su propisane u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R)
i područje III najviše odstupanje smije biti sljedeće:

B 50 L (ili R): 0,20 lx ekvivalent 20%,

                      0,30 lx ekvivalent 30%;

područ
područje III:   0,30 lx ekvivalent 20%,

 &bsp                   0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ili ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti, koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i, povezano s tim namještanjem, najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s
krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R)(1) (s dopuštenim
odstupanjem + 0,1 lx), 75 R (ili L), 50 V,25 R i 25 L, i u cijeloj površini
područja IV, ali koje je najviše 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, za fotometrijske vrijednosti u svakoj
mjernoj točki, navedenoj u točki 6.3.2. ovoga pravilnika dopušteno je
odstupanje +20% pri najvećim vrijednostima i -20% pri najmanjim vrijednostima.
Referentna oznaka se ne uzima u obzir.

1.2.3    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost
glavnoga svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za
više od 1° na desno ili na lijevo.(14).

1.2.4    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, ispitivanje glavnih svjetala
ponavlja se s drugom etalon žaruljom sa žarnom niti.

1.2.5    Glavna svjetla s očitim
greškama ne uzimaju se u obzir.

1.2.6    Referentna oznaka se ne
uzima u obzir.

1.3
Kromatske koordinate trebaju biti zadovoljene kad je glav­no svjetlo opremljeno
žaruljom sa žarnom niti temperature boje etalona A.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost, kad je opremljeno s bezbojnom žaruljom sa žarnom niti, treba
pomnožiti s 0,84.

2.
PRVO UZORKOVANJE

U prvom uzorkovanju četiri se glavna svjetla odaberu slučajnim odabirom. Prvi
uzorak od dva uređaja označen je s A, drugi uzorak od dva uređaja označen je s
B.

2.1.      Sukladnost
nije sporna

2.1.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala se ne osporava ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti za glavna svjetla u najnepovoljnijim smjerovima iznose:

2.1.1.1.
uzorak A

A1: jedno glavno
svjetlo                                  0%

     jedno glavno svjetli ne više
od                   20%

A2: oba glavna svjetla više
od                          0%

      ali ne više
od                                            20%

      prijelaz na uzorak B

2.1.1.2.
uzorak B

B1: oba glavna
svjetla                                       0%

2.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.2.      Sukladnost
jest sporna

2.2.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala se osporava i od proizvođača treba zahtijevati da
svoju proizvodnju dovnju dovede u sukladnost sa zahtjevima, ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.2.1.1.       nbsp;
uzorak A

A3: jedno glavno svjetlo ne više
od                 20%

     jedno glavno svjetlo više
od                       20%

     ali ne više od                                             30%

2.2.1.2.
uzorak B

B2: u slučaju A2

     jedno glavno svjetlo više
od                        0%

      ali ne više
od                                            20%

     jedno jedno glavno svjetlo ne više
od         20%

B3: u slučaju A2

      jedno glavno
svjetlo                                    0%

     jedno glavno svjetlo više
od                        20%

ali ne više
od                                                    30%

2.2.2.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila ako, Slijedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome
dodatku, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.3.1.   uzorak A

A4: jedno glavno svjetlo ne više
od                    0%

     jedno glavno svjetlo više
od                        30%

A5: oba glavna svjetla više
od                          20%

2.3.2.   uzorak B

B4: u slučaju A2

      jedno glavno svjetlo više
od                         0%

      ali ne više
od                                &nnbsp             20%

 &nbs   jedno glavno svjetlo više
od                       20%

B5: u slučaju A2

     oba glavna svjetla više
od                           20%

B6: u slučaju A2

     jedno glavno
svjetlo                                     0%

     jedno glavno svjetlo više
od                        30%

2.3.3.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorke A. i B.

3.
PONOVLJENO UZORKOVANJE

U slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje unutar razdoblja
od dva mjeseca nakon obavijesti, pri čemu se treći uzorak C od dva glavna
svjetla i četvrti uzorak D od dva glavna svjetla odabiru iz zalihe proizvedene
nakon uspostave sukladnosti.

3.1.      Sukladnost
nije sporna

3.1.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala se ne osporava ako odstupanja izmjerenih vrijednosti
za glavna svjetla iznose:

3.1.1.1.
uzorak C

C1: jedno glavno
svjetlo
                 0%

     jedno glavno svjetlo ne više
od                  20%

C2: oba glavna svjetla više od                          0%

      ali ne više
od                                           20%

     prijelaz na uzorak D

3.1.1.2.
uzorak D

D1: u slučaju C2

      oba glavna
svjetla                                     0%

3.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.2.      Sukladnost
jest sporna

3.2.1.   Slijedeći postupak
uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala se osporava i od proizvođača treba zahtijevati da
svoju proizvodnju dovede u sukladnost zahtjevima ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti za glavna svjetla iznose:

uzorak D

D2: u slučaju C2

      jedno glavno svjetlo više
od             &nbspp      0%

      više
od                                        20%

      jedno glavno svjetlo ne više
od              20%

3.2.1.2.
ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila ako, Slijedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome
dodatku, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

3.3.1.   uzorak C

C3: jedno glavno svjetlo ne više
od            20%

     jedno glavno svjetlo više
od                  20%

C4: oba glavna svjetla više
od
20%

3.3.2.   uzorak D

D3: u slučaju C2

      jedno glavno svjetlo 0% ili više
od        0%

      jedno glavno svjetlo više
od                20%

3.3.3.   ili ako nisu ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorke C. i D.

4.
PROMJENA VETIKALNOGA POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO – TAMNO«

U odnosu na provjeru promjene vertikalnih položaja granice »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline, treba primijeniti sljedeći postupak:

Jedno od glavnih svjetala iz uzorka A, poslije postupka uzorkovanja prema slici
1 u ovome dodatku, treba se ispitati u skladu s postupkom opisanim u točki 2.1.
iz dodatka 5 nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u
točki 2.2.2. iz dodatka 5.

Glavno svjetlo se smatra prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo iz uzorka A treba podvrgnuti ispitivanju, nakon kojega srednja
vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti
1,5 mrad.

Međutim, ako ova vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A nije zadovoljena, dva
glavna svjetla iz uzorka B treba pod­vrgnuti istom postupku i vrijednost r ni
za jednog od njih ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

*Slika 1.*

![](dodatni/356158.gif)

\_\_\_\_\_\_\_
(1) Slova u zagradama odnose se na glavna
svjetla koja se upotrebljavaju za promet desnom stranom.

(14) Vidi odgovarajuću napomenu u tekstu
ovoga pravilnika.

**PRILOG V.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA
GLAVNA SVJETLA ZA MOTORNA VOZILA KOJA EMITIRAJU ASIMETRIČNI KRATKI ILI DUGI
SVJETLOSNI SNOP, ILI OBA I KOJA SU OPREMLJENA HALOGENIM ŽARULJ ŽARULJAMA SA ŽARNOM
NITI KATEGORIJE H4(\*)

1.     &bsp
DEFINICIJE

U svrhu ovoga pravilnika,

1.1.      *»leća«* označava krajnji vanjski dio
glavnog svjetla (sklopa) koji prenosi svjetlo kroz osvjetljavajuću površinu;

1.2.      *»prevlaka«* označava proizvod ili
proizvode koji su u jednom ili više slojeva naneseni na vanjskoj strani leće;

1.3.      Glavna
svjetla različnih »tipova« su glavna svjetla koja se međusobno razlikuju
sljedećim bitnim značajkama:

1.3.1.   trgovačkom nazivu ili oznaci;

1.3.2.   značajkama optičkoga sustava;

1.3.3.   dodanim ili ispuštenim
dijelovima koji mogu mijenjati optičke učinke s refleksijom, lomom, apsorpcijom
i/ili iskrivljenjem tijekom djelovanja. Međutim, ugradba ili odstranjivanje
filtra, koji su namijenjeni isključivo za promjenu boje svjetlosnoga snopa, a
ne razdiobe svjetlosti, ne utječu na promjenu tipa;

1.3.4.   prikladnosti za promet desnom
ili lijevom stranom, ili za oba prometna sustava;

1.3.5.   vrsti svjetlosnoga snopa
(kratki svjetlosni snop, dugi svjetlosni snop ili oba);

1.3.6.   materijalima, upotrijebljenim
za leće i prevlaku, ako postoji;

(2.), (3.), (4.)

5.
OPĆI ZAHTJEVI

5.1.      Svaki uzorak
mora zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 6. do 8. niže.

5.2.      Glavna
svjetla moraju biti izrađena tako da pri uobičajenoj uporabi zadrže propisane
fotometrijske značajke i ostanu u dobrom radnom stanju, usprkos vibracijama
kojima mogu biti izloženi.

5.2.1.   Glavna svjetla moraju biti
opremljena s napravom koja omogućava njihovo namještanje na vozilu sukladno s
odgovarajućim propisima. Ugradba takve naprave nije potrebna na glavnim
svjetlima u kojima su reflektor i leća nerastavljivo povezani, pod uvjetom da je
uporaba takvih glavnih svjetala ograničena na vozila kod kojih je namještanje
glavnih svjetala moguće drugim sredstvima.

Kad su glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop i glavno svjetlo za dugi
svjetlosni snop, koji su opremljeni svaki sa svojim izvorom svjetlosti,
udruženi da čine jednu cjelinu, naprava za namještanje mora omogućavati
propisano namještanje svakog optičkoga sustava posebno.

5.2.2.   Međutim, te se odredbe ne
primjenjuju za sklopove glavnih svjetala čiji su reflektori nerazdvojivi. Za
takav tip sklopa, primjenjuju se zahtjevi točke 6.3. ovoga pravilnika.

5.3.      Dijelovi s
kojima se žarulja sa žarnom niti pričvršćuje u reflektor moraju biti izrađeni
tako, da se čak i u mraku, žarulja sa žarnom može pričvrstiti samo u propisani
položaj(7). Držač žarulje sa žarnom mora biti sukladan značajkama
navedenima u listu s podacima IEC Publikacije 61-2, treće izdanje, 1969.

5.4.      Glavna se
svjetla, koja su konstruirana za promet desnom stranom i lijevom stranom, mogu
prilagoditi za promet po određenoj strani ceste odgovarajućim početnim
namještanjem pri ugradbi na vozilo ili da ih naknadno namješta korisnik. Takvo
je početno ili naknadno namještanje moguće, na primjer, pričvršćivanjem optičke
jedinice pod određenim kutom na vozilu ili žarulja sa žarnom pod određenim
kutom u odnosu na optičku jedinicu. U oba slučaja moraju biti moguća samo dva
različita i jasno određena namještanja, jedno za promet desnom i drugo za
promet lijevom stranom, pri čemu konstrukcijski mora biti onemogućeno nenamjerno
prebacivanje iz jednoga namještanja u drugo, niti namještanje u međupoložaj.
Kad su predviđena dva različita položaja namještanja za žarulju sa žarnom niti,
dijelovi za pričvršćenje žarulja sa žarnom niti na reflektor moraju biti
izrađeni tako da se, u svakom od njegova dva položaja namještanja, žarulja sa
žarnom drži u položaju s preciznošću koja je potrebna za glavna svjetla
konstruirana za promet samo jednom stranom ceste. Sukladnost sa zahtjevima ove
točke provjerava se vizualnim pregledom i, po potrebi, s pokusnom ugradbom.

5.5.      Treba
napraviti dodatna ispitivanja sukladno sa zahtjevima Dodatka 5. radi
osiguravanja da u uporabi ne bude prevelike promjene fotometrijskih značajki.

5.6       Ako je
leća glavnoga svjetla iz plastičnoga materijala, ispitivanja se obavljaju u
skladu sa zahtjevima Dodatka 6.

6
OSVJETLJENJE

6.1       Opći
zahtjevi

6.1.1    Glavna se svjetla
trebaju izraditizraditi tako, da s odgovarajućim žaruljama sa žarnom niti H4 daju s
kratkim svjetlosnim snopom dovoljno osvjetljenje, bez bliještanja, i dobro
osvjetljenje kad emitiraju dugi svjetlosni snop.

6.1.2    Za određivanje
osvijetljenosti koju proizvodi glavno svjetlo upotrebljava se uspravni zaslon
postavljen 25 m ispred glavnoga svjetla, pod pravim kutovima u odnosu na
njegove osi kao što je prikazano u dodatku 4. ovoga pravilnika).

6.1.3    Provjera glavnih
svjetala obavlja se s bezbojnom etalon (referentnom) žaruljom sa žarnom niti
konstruiranom za nazivni napon 12 V. Kad se glavna svjetla mogu opremiti
selektivno žutim filtrima(8), takve filtre treba zamijeniti s
bezbojnim geometrijski istim filtrima sa stupnjem propuštanja svjetlosti
najmanje 80%. Pri provjeri glavnoga svjetla napon na priključcima žarulje sa
žarnom niti treba namjestiti tako da se postignu sljedeće vrijednosti:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Potrošnja u vatima | Svjetlosni tok u lumenima |
| kratki svjetlosni snop | približno 55 | 750 |
| dugi svjetlosni snop | približno 60 | 1250 |

Glavno svjetlo smatra se prihvatljivim ako zadovoljava zahtjeve ove točke 6. s
barem jednom etalon (referentnom) žaruljom sa žarnom niti, koja se može
dostaviti s glavnim svjetlom.

6.1.4    Dimenzije s kojima je
određen položaj žarnih niti unutar etalon žarulje sa žarnom niti, navedene su u
odgovarajućem listu s podacima u prilogu VII. ovoga pravilnika.

6.1.5    Balon etalon žarulje sa
žarnom niti po obliku i optičkoj kvaliteti mora biti takav da ne prouzroči
refleksiju ili lom koji bi štetno djelovali na razdiobu svjetlosti. Sukladnost
s tim zahtjevom provjerava se mjerenjem razdiobe svjetlosti dobivene pomoću
etalon glavnog svjetla opremljenog s etalon žaruljom sa žarnom niti (vidi točku
9 niže).

6.2.      Odredbe koje
se odnose na kratki svjetlosni snop

6.2.1    Kratki svjetlosni snop
mora proizvesti dovoljno oštru granicu svijetlo-tamno da se može odgovarajuće
namje
namjestiti sa svojom napravom. Granica svijetlo-tamno mora biti vodoravna ravna
crta na strani koja je nasuprotna strani prometa za koju glavno svjetlo
predviđeno; na suprotnoj strani ona mora ležati ispod izlomljene crte HV H1
H4, koju tvori ravna crta HV H s kutom nagiba 45° u
odnosu na vodoravnu ravninu i ravna crta H1 H4, 25 cm
iznad vodoravne crte hh, ili ravna crta HV H3 s kutom nagiba 15°
iznad vodoravne ravnine (vidi dodatak 4.). Granica svijetlo-tamno koja se
proteže iznad crta HV-H3 i H2 H4 i predstavlja
kombinaciju tih dviju mogućnosti ni u kojem slučaju nije dopuštena.

6.2.2    Glavno svjetlo mora biti
usmjereno tako da:

6.2.2.1 u slučaju glavnih svjetala konstruiranih
da zadovoljavaju zahtjeve za promet desnom stranom, granica »svijetlo-tamno« je
vodoravna na lijevoj polovici zaslona(9), a u slučaju glavnih
svjetala konstruiranih da zadovoljavaju zahtjeve za promet lijevom stranom,
granica »svijetlo-tamno« je vodoravna na desnoj polovici zaslona;

6.2.2.2 se vodoravni dio granice ‘svijetlo-tamno’
nalazi na zaslonu 25 cm ispod crte hh (vidi dodatak 4.). Prijelom crte
»svijetlo-tamno« nalazi se na crti V-V.

6.2.2.3 se »prijelom« granice svijetlo-tamno
nalazi na crti v-v(10).

6.2.3    Pri takvom namještanju,
glavno svjetlo za koje se zahtjeva homologacija samo za kratki svjetlosni
snop,(11) mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u točkama 6.2.5. do 6.2.7.
niže; ako je predviđeno da daje kratki i dugi svjetlosni snop, ono mora
zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 6.2.5. do 6.2.7. i točki 6.3.

6.2.4    Kad je glavno svjetlo
namješteno tako da ne ispunjava zahtjeve navedene u točkama 6.2.5. do 6.2.7. i
točki 6.3., njegova usmjerenost se može promijeniti, pod uvjetom da se os
svjetlosnoga snopa bočno ne pomakne za više od 1° (= 44 cm) na desno ili na
lijevo(12). Radi lakšeg namještanja s pomoću granične crte
‘svijetlo-tamno’, glavno svjetlo može se djelomično prekriti kako bi granica
‘svijetlo-tamno’ bila oštrija.

6.2.5    Osvijetljenost, koju
proizvodi kratki svjetlosni snop na zaslonu mora zadovoljavati sljedeće
zahtjeve:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Točka na mjernom zaslonu | | Zahtijevana osvijetljenost u luksima |
| Glavno svjetlo za promet desnom stranom | Glavno svjetlo za promet lijevom stranom |
| Točka B 50 L | Točka B 50 R | ≤ 0,4 |
| Točka 75 R | Točka 75 L | ≥ 12 |
| Točka 75 L | Točka 75 R | ≤ 12 |
| Točka 50 L | Točka 50 R | ≤ 15 |
| Točka 50 R | Točka 50 L | ≥ 12 |
| Točka 50 V | Točka 50 V | ≥ 6 |
|  | Točka 25 L | Točka 25 R | ≥ 2 |
| Točka 25 R | Točka 25 L | ≥ 2 |
| Sve točke u području III | | ≤ 0,7 |
| Sve točke u području IV | | ≤ 3 |
| Sve točke u području I | | ≤ 2 x (E50R ili E50L)(\*) |

(\*)
E50R i E50L su stvarno izmjerene vrijednosti osvijetljenosti.

6.2.6    U područjima I, II, III
i IV ne smije biti bočnih odstupanja osvijetljenosti koja bi štetno djelovala
na dobru vidljivost.

6.2.7    Vrijednosti
osvijetljenosti u područjima »A« i »B«, kao što su prikazane na slici C u
dodatku 4. provjeravaju se mjerenjem fotometrijskih vrijednosti u točkama 1 do
8 na toj slici(\*). Te se vrijednosti moraju nalaziti unutar
sljedećih granica:

1 + 2 + 3 ³ 0,3 lx, i

4 + 5 + 6 ³ 0,6 lx, i

0,7 lx ³ 7 ³ 0,1 lx, i

0,7 lx ³ 8
³ 0,2 lx

6.2.8    Glavna svjetla koja su
konstruirana da zadovoljavaju zahtjeve za oba prometna sustava moraju za svaki
od oba položaja namještanja optičke jedinice ili žarulje sa žarnom niti
zadovoljavati naviše navedene zahtjeve koji se odnose na pripadajuću stranu
prometa.

6.3.      Odredbe koje
se odnose na dugi svjetlosni snop

6.3.1    U slučaju glavnoga
svjetla koje je konstruirano da daje dugi i kratki svjetlosni snop, mjerenja osvijetljenosti
koji dugi svjetlosni snop proizvodi na zaslonu obavlja se istim namještanjem
glavnoga svjetla kao pri mjerenjima prema točkama 6.2.5 do 6.2.7 naviše; u
slučaju glavnoga svjetla koje daje samo dugi svjetlosni snop ono se namješta
tako se središte površine najveće osvijetljenosti nalazi u sjecištu crta hh i
vv. Takvo glavno svjetlo mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u točki 6.3.
Kad se za dugi svjetlosni snop upotrebljava više izvora svjetlosti, za
određivanje najveće vrijednosti osvjetljenja (EM), svi se ti izvori svjetlosti
uzimaju u obzir.

6.3.2    Osvijetljenost, koju na
zaslonu proizvodi dugi svjetlosni snop, mora zadovoljavati sljedeće zahtjeve:

6.3.2.1 Točka sjecišta (HV) crta hh i vv mora se
nalaziti unutar ‘izoluksa’ koji predstavlja 80% najveće osvijetljenosti. Ta
najveća vrijednost (Emax) ne smije biti manja od 48 luksa. Najveća
vrijednost ni u kojem slučaju ne smije biti veća od 240 luksa; dodatno, u
slučaju kombiniranoga glavnoga svjetla za kratki i dugi svjetlosni snop ta najveća
vrijednost ne smije prekoračiti više od 16 puta vrijednosti osvijetljenosti
izmjerene za kratki svjetlosni snop u točki 75 R (ili 75 L).

6.3.2.1.1
Najveća svjetlosna jakost (IM) za dugi svjetlosni snop, izraženo u
1000 cd, izračunava se pomoću formule

IM = 0,625EM

6.3.2.1.2
Referentna oznaka (I’M) za tu najveću jakost, na koju se upućuje u točki
5.2.3.8 priloga I. ovoga pravilnika, izračuna se iz omjera:

![](dodatni/356159.gif)

Ta se vrijednost zaokružuje na vrijednosti: 7,5; 10; 12,5; 17,5; 20; 25; 27,5;
30; 37,5; 40; 45; 50.

6.3.2.2 Polazeći iz točke HV, vodoravno na desno
i na lijevo, osvijetljenost ne smije biti manja od 40 luksa do udaljenosti
1,125 m, niti manja od 6 lx do udaljenosti 2,25 m.

6.4.      U slučaju
glavnih svjetala s namjestivim reflektorom, zahtjevi točaka 6.2. i 6.3.
primjenjuju se za svaki položaj ugradbe koji je naveden u skladu s točkom
1.4.2.3 priloga I. ovoga pravilnika. Za provjeru se upotrebljava sljedeći
postupak:

6.4.1    svaki mogući položaj
određuje se na mjernom goniometru s obzirom na crtu koja prolazi kroz središte
izvora svjetlosti i točku HV na mjernom zaslonu. Nakon toga se namjestivi
reflektor podstavlja u položaj u kojem razdioba svjetlosti na zaslonu odgovara
zahtjevima točaka 6.2.1. do 6.2.2.3 i/ili 6.3.1.;

6.4.2.   s reflektorom, postavljenim u
početni položaj u skladu s točkom 6.4.1., glavno svjetlo mora zadovoljavati
fotometrijske zahtjeve iz točaka 6.2. i 6.3;

6.4.3    dodatna ispitivanja
obavljaju se nakon što se reflektor pomoću naprave za namještanje glavnih
svjetala namjesti vertikalno za ± 2° iz njegova početnoga položaja ili, ako je
to manje od 2°, najmanje u najviši položaj. Pošto se glavno svjetlo ponovno
usmjeri kao cjelina (npr. s pomoću goniometra) u odgovarajuovarajući suprotni smjer,
osvijetljenost u sljedećim smjerovima se provjerava i treba se nalaziti u
propisanim granicama:

       &nsp
kratki svjetlosni snop: točke HV i 75R (odnosno 75L)

dugi svjetlosni snop: IM i točka HV (postotak od IM).

6.4.4    ako je podnositelj
zahtjeva predvidio više položaja za ugradbu, postupak u točkama 6.4.1. do
6.4.3. ponavlja se za sve ostale položaje;

6.4.5    ako podnositelj zahtjeva
nije u zahtjevu naveo posebne položaje za ugradbu, za mjerenja prema točkama
6.2. i 6.3. glavno svjetlo treba namjestiti u središnji položaj pomoću naprave
za namještanje glavnih svjetala. Dodatna ispitivanja prema točki 6.4.3. treba
obaviti s reflektorom koji se postavi u svoje krajnje položaje (umjesto ± 2°)
pomoću naprave za namještanje glavnih svjetala.

6.5.      Vrijednosti
osvijetljenosti na zaslonu koje su navedene u točkama od 6.2.5. do 6.2.7. i
točki 6.3. naviše treba mjeriti s fotoosjetilom, čija se djelujuća površina
nalazi u kvadratu stranice 65 mm.

(7), (8.)

9.
OCJENA NEUGODNOSTI (ZASLJEPLJIVANJA)

Treba se ocijeniti neugodnost od zasljepljivanja izazvane kratkim svjetlosnim
snopom glavnoga svjetla.(14).

9.
ETALON (REFERENTNO) GLAVNO SVJETLO(15)

Glavno svjetlo smatra se etalon (referentnim) glavnim svjetlom ako:

9.1       ako
zadovoljava naviše navedene zahtjeve za homologaciju;

9.2       ima
efektivni promjer najmanje 160 mm;

9.3       s etalon
žaruljom sa žarnom niti, proizvodi u različitim točkama i na različitim područjima
navedenima u točki 6.2.5., osvijetljenost koja iznosi:

9.3.1    najviše 90% od najvećih
vrijednosti i

9.3.2    najmanje 120% od
najmanjih vrijednosti, propisanih u tablici u točki 6.2.5.

(10), (11), (13), (14), (15), (Dodatak 1),
(Dodatak 2)

 \_\_\_\_\_\_
(\*) Tekst ovoga priloga je u biti tekst
Pravilnika ECE R 20 s uključenim izmjenama i dopumama zaključno s dopunom 4 uz
02 niz izmjena i dopuna, s tim da su ‘prilozi’ toga pravilnika preimenovani u
»dodatke« ovoga priloga, a »dodaci« u »dopune dodataka«. Ispuštene točke i
prilozi Pravilnika ECE R 20 su radi preglednosti navedeni u zagradama.

(7)
Smatra se da glavno svjetlo zadovoljava zahtjeve te točke ako se žarulja sa
žarnom niti može lako ugraditi u to glavno svjetlo i da se krilca mogu ispravno
postaviti u odgovarajuće otvore, čak i u mraku.

(8)
Ti se filtri sastoje od svih sastavnih dijelova (osim sastavnih dijelova same
žarulje), uključujući leću, koji proizvode boju svjetla.

(9)
Širina zaslona mora biti dovoljna da omogući provjeru crte »svijetlo-tamno« u
području koje se proteže najmanje 5°na svakoj strani crte vv.

(10)
Ako granice svijetlo-tamno svjetlosnoga snopa nema jasan prijelom, obavlja se
bočno nanamještanje tako, da su u čim većoj mjeri izpunjeni zahtjevi za
osvijetljenost u točkama 75 R i 50 R za promet desnom stranom, odnosno u
točkama 75 L i 50 L za promet lijevom stranom.

(11)
Takvo posebno glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop može davati dugi
svjetlosni snop, koji ne podliježe tim zahtjevima.

(12)
Granica ponovnog usmjeravanja od 1° na desno ili na lijevo nije nespojiva s
vertikalnim ponovnim usmjeravanjem prema gore i prema dolje. Ova druga je
ograničena samo uvjetima propisanima u točki 6.3. Međutim, vodoravni dio
granice ‘svijetlo-tamno’ ne smije prelaziti crtu hh (odredbe točke 6.3 ne
primjenjuju se na glavna svjetla koja su predviđena da zadovoljavaju zahtjeve
ovoga pravilnika samo za kratki svjetlosni snop.

(\*)
Vrijednost osvijetljenosti ne smije ni u jednoj točki područja  A i B, koja se također nalaze u području III,
prelaziti 0,7 lx.

(14)
Taj zahtjev bit će predmet preporuke tijelu za homologaciju.

(15)
Privremeno se mogu upotrijebiti druge vrijednosti. Dok još nema konačnih
zahtjeva, preporučuje se uporaba homologirana glavnoga svjetla.

DODATAK 3

MJERNI ZASLON

*A. Glavno svjetlo za promet desnom stranom*NORMIRANI
EUROPSKI SVJETLOSNI SNOP

![](dodatni/356160.gif)

*B. Glavno svjetlo za promet lijevom stranom*NORMIRANI
EUROPSKI SVJETLOSNI SNOP

![](dodatni/356161.gif)

Slika C.

![](dodatni/356162.gif)

*Napomena*: Slika C prikazuje
mjerne točke za promet desnom stranom. Točke 7 i 8 nalaze se u odgovarajućem
položaju na desnoj strani slike za promet desnom stranom.

DODATAK 4

ISPITIVANJA POSTOJANOSTI
FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI GLAVNIH SVJETALA U RADU

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u
skladu s propisima ovoga Pravilnika, u točki za Emaks za dugi
svjetlosni snop i u točkama HV, 50 R in B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili
HV, 50 L i B 50 R za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom),
uzorak potpunoga glavnog svjetla treba ispitati na postojanost fotometrijskih
značajka u radu. »Potpuno glavno svjetlo« treba shvatiti kao potpuno svjetlo
samo za sebe, uključujući one okolne dijelove karoserije i okolna svjetla koji
bi mogli utjecati na njegovo odvođenje topline.

1.
ISPITIVANJE POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI

Ispitivanja se provodi u suhoj i mirnoj atmosferi pri okolnoj temperaturi od 23
°C ± 5 °C, pri čemu je potpuno glavno svjetlo ugrađeno na napravu koja odgovara
ispravnoj ugradbi na vozilo.

1.1.      Čisto glavno
svjetlo

Glavno svjetlo treba raditi 12 sati kako je opisano u točki 1.1.1., a potom ga
provjeriti kako je propisano u točki 1.1.2.

1.1.1.   Postupak ispitivanja

Glavno svjetlo treba raditi određeno vrijeme tako da:

1.1.1.1.
(a) u slučaju kad se homologira samo svjetlosna funkcija (dugi ili kratki
svjetlosni snop), odgovarajući žarna nit svijetli propisano vrijeme(1).

(b) u slučaju uzajamno povezanog kratkog svjetla i dugog svjetla (žarulja s
dvije žarne niti ili dvije žarulje sa žarnom niti):

Ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će glavno svjetlo biti upotrebljavano
samo s istovremeno uključenom jednom žarnom niti(2), ispitivanje se
provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem svake određene
funkcije u trajanju polovine vremena određenoga u točki 1.1.,

U svim ostalim slučajevima(1) (2) glavno svjetlo treba podvrgnuti
sljedećem ciklusu dok se ne dosegne propisanoe:

15 minuta svijetli žarna nit za kratki svjetlosni snop

5 minuta svijetle obje žarne niti;

(c) u slučaju udruženih funkcija osvjetljavanja sve pojedinačne funkcije
trebaju svijetliti istodobno u trajanju vremena određenog za pojedinu funkciju
osvjetljavanja (a), pri čemu treba uzeti u obzir uporabu uzajamno povezanih
funkcija osvjetljavanja (b) u skladu sa specifikacijama proizvođača.

1.1.1.2.
Napon ispitivanja

Napon treba namjestiti za napajanje s 90% najveće snage navedene u pravilniku
za žarulje sa žarnom niti (prilog VII. ovoga pravilnika).

Dobavljena snaga treba u svim slučajevima biti u skladu s odgovarajućom vrijednosti
žarulje sa žarnom niti s nazivnim naponom 12 V, osim ako podnositelj zahtjeva
za homologaciju navede da se glavno svjetlo može upotrebljavati pri drugom
naponu. U potonjem slučaju, ispitivanje se obavlja sa žaruljom sa žarnom niti
čija je snaga najveća koja se može upotrijebiti.

1.1.2.   Rezultati ispitivanja

1.1.2.1.
Vizualni pregled

Nakon što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leću glavnoga
svjetla i vanjsku leću, ako postoji, treba očistiti čistom, vlažnom pamučnom
tkaninom. Potom je treba vizualno pregledati; nikakvo izobličenje, deformacija,
pukotina ili promjena boje leće glavnoga svjetla ili vanjske leće, ako postoji,
ne smije se zamijetiti.

1.1.2.2.
Fotometrijsko ispitivanje

Za zadovoljavanje zahtjeva ovoga pravilnika, sljedeće fotometrijske vrijednosti
treba provjeriti u sljedećim točkama:

Kratki svjetlosni snop:

50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom,

50 L – B 50 R – HV za glavnoga svjetla konstruirana za promet lijevom stranom.

Dugi svjetlosni snop:

Točka Emax.

Može se obaviti novo namještanje da bi se uzelo u obzir bilo koja deformacija
nosača glavnoga svjetla zbog topline (promjena položaja crte »svijetlo-tamno«
obuhvaćena je u točki 2. ovoga dodatka).

dopušteno je 10%-tno neslaganje između fotometrijskih značajki i prije
ispitivanja izmjerenih vrijednosti, uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskoga postupka.

1.2.      Prljavo
glavno svjetlo

Nakon što je ispitano kao što je određeno u točki 1.1. naviše, glavno svjetlo,
nakon što je pripremljeno kao što je propisano u točki 1.2.1, treba raditi
jedan sat kako je opisano u točki 1.1.1. i potom se provjerava kako je
propisano u točki 1.1.2.

1.2.1.   Priprema glavnoga svjetla

1.2.1.1.
Ispitna mješavina

1.2.1.1.1
Glavna svjetla s vanjskim staklenim lećama

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo treba
se sastojati od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do
100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.1.2
Glavna svjetla s vanjskim lećama od plastike:

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo treba
se sastojati od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do
100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

2 ± 1 težinskih dijelova sredstva za odstranjivanje površinske napetosti(4)

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.
Stavljanje ispitne mješavine na glavno svjetlo

Ispitnu mješavinu treba jednoliko nanijeti na cijelu površinu emitiranja
svjetla glavnoga svjetla i potom je ostaviti da se osuši. Ovaj se postupak
ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do 20% vrijednosti
izmjerenih za svaku sljedeću točku pod uvjetima opisanima u ovom dodatku:

Točka Emax za kratki/dugi svjetlosni snop i samo za dugi svjetlosni
snop,

50 R in 50 V(5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet
desnom stranom,

50 L in 50 V(5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet
lijevom stranom,

1.2.1.3 Mjerna oprema

Mjerna oprema mora biti istovrijedna onoj upotrijebljenoj tijekom
homologacijskih ispitivanja glavnoga svjetla. Etalon žarulja sa žarnom niti
upotrjebljava se za fotometrijsku provjeru.

2.
ISPITIVANJE PROMJENE VERTIKALNOG POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO-TAMNO« POD UTJECAJEM
TOPLINE

Ovo se ispitivanje sastoji od provjere da vertikalni pomake crte
»svijetlo-tamno« pod utjecajem topline nije prekoračio određenu vrijednost za
kratki svjetlosni snop kad je uključen.

Glavno svjetlo ispitano sukladno točki 1. treba podvrgnuti ispitivanju opisanom
u točki 2.1., bez skidanja s ispitne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu
na nju.

2.1
Ispitivanje

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23
°C ± 5 °C.

Uporabom serijski proizvedene žarulje sa žarnom niti koja je već bila
ispitivana starenjem najmanje jedan sat, treba uključiti kratki svjetlosni snop
glavnoga svjetla bez vađenja iz ispitne naprave ili ponovnog namještanja na
njoj. (Za potrebe ovoga ispitivanja, napon treba namjestiti kako je određeno u
točki 1.1.1.2.). Položaj crte »svijetlo-tamno« u njezinu vodoravnom dijelu
(između crte vv i vertikalne crte koja prolazi kroz točku B 50 L za promet
desnom stranom ili B 50 R za promet lijevom stranom) treba provjeriti redom tri
minute (r3) i šezdeset minuta (r60) nakon uključivanja.

Mjerenje promjene položaja crte »svijetlo-tamno« kako je opisano naviše,
obavlja se bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive
rezultate.

2.2.      Rezultati
ispitivanja

2.2.1.   Rezultat izražen u
miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim za kratki svjetlosni snop, samo
kad apsolutna vrijednost DrI = | r3
– r60 | utvrđena na ovom glavnom svjetlu nije veća od 1,0 mrad (DrI £ 1,0 mrad).

2.2.1.   Međutim, ako je ova
vrijednost veća od 1,0 mrad ali ne veća od 1,5 mrad (1,0 mrad < DrI £1,5 mrad) treba ispitati
drugo glavno svjetlo kako je opisano u točki 2.1. nakon što je tri puta
uzastopno bilo izloženo niže opisanom ciklusu, da bi se ustalio položaj
mehaničkih dijelova glavnoga svjetla na podnožju koje predstavlja ispravnu
ugradbu na vozilu:

Uključen dugi snop svjetlosti u trajanju od 1 sata (napon treba namjestiti u
skladu s točkom 1.1.1.2.),

Isključeno u trajanju od 1 sata.

Tip glavnoga svjetla smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti rI izmjerenih na prvom uzorku i DrII
izmjerenih na drugom uzorku nije veća od 1,0 mrad:

![](dodatni/356163.gif)

\_\_\_\_\_\_\_
(1) Trebaju li dvije ili više žarulja sa
žarnom niti svijetliti istodobno s glavnim svjetlom kad se ono upotrebljava za
žmiganje, to se neće smatrati kao uobičajena istodobna uporaba žarnih niti.

(2)
Ako su ispitivana glavna svjetla udružena i/ili uzajamno povezana sa signalnim
svjetlima, potonja trebaju svijetliti tijekom cijelog trajanja ispitivanja. U
slučaju pokazivača smjera, on mora svijetliti žmigajući s omjerom vremena
uključeno/isključeno približno jedan prema jedan.

(3)
NaCMC predstavlja natrijevu sol karboksilmetilceluloze, koja se običajno
označava kao CMC. NaCMC koji se upotrebljava u mješavini za prljanje, mora
imati stupanj  supstitucije 0,6 do 0,7 i
viskozitet 200 - 300 cP u 2%-tnoj otopini pri 20° C.

(4)
Dopušteno odstupanje za količinu potrebno je kako bi se postiglo onečišćenje
koje je pravilno razdiljeno po cijelpo leći iz plastike.

(5)
Točka 50 V leži 375 mm ispod HV na vertikalnoj crti v-v na zaslonu koji je
udaljen 25 m.

DODATAK 5

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
POSTUPKE NADZORA NAD SUKLADNOŠĆU PROIZVODNJE

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjevi
sukladnosti smatraju se zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta,
ako razlike ne premašuju neizbježna proizvodna odstupanja unutar zahtjeva ovoga
pravilnika.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako su, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom i opremljenoga etalon žaruljom:

1.2.1.   ako izmjerena vrijednost u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su
propisane u ovom Pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III.,
najviše odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti sljedeće:

B 50 L (ili R): 0,20 lx ekvivalent 20%,

 nbsp;                   0,30 lx ekvivalent 30%;

Područje III:   0,30 lx ekvivalent 20%,

                      0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ali ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s
krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R)(1) (s dopuštenim
odstupanjem + 0,1 lx), 75 R (ili L), 50 V, 25 R i 25 L, i u cijelom području IV
koje nije više od 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, dopušteno odstupanje + 20%
pri najvećim vrijednostima i – 20% pri najmanjim vrijednostima smatra se
fotometrijskim vrijednostima u svakoj mjernoj točki, navedenoj u točki 6.3.2.
ovoga pravilnika.

1.2.3    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost
glavnoga svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za
više od 1° na desno ili na lijevo.(13)

1.2.4    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, ispitivanja glavnog svjetla
ponavljaju se s drugom etalon žaruljom sa žarnom niti.

1.3.      U odnosu na
provjeru promjene vertikalnog položaja crte »svijetlo-tamno« pod utjecajem
topline, primjenjuje sljedeći postupak:

Jedno od za uzorak određenih glavnih svjetala treba ispitati u skladu s
postupkom opisanim u točki 2.1. dodatka 4 nakon što je tri puta uzastopno bilo
izloženo ciklusu opisanom u točki 2.2.2. dodatka 4.

Glavno svjetlo smatra se prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo treba podvrgava se ispitivanju, nakon kojega srednja vrijednost
apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

1.4
Kromatske koordinate moraju biti zadovoljene kad je glavno svjetlo opremljeno
žaruljom sa žarnom niti temperature boje etalona A.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost, kad je opremljeno s bezbojnom žaruljom sa žarnom niti, treba
pomnožiti s 0,84.

2.
NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

Za svaki tip glavnoga svjetla posjednik homologacijske oznake treba, u
primjerenim vremenskim razmacima, obaviti najmanje sljedeća ispitivanja.
Ispitivanja treba obaviti u skladu s odredbama ovoga pravilnika.

Ako bilo koji uzorak pokaže nesukladnost u odnosu na vrstu dotičnoga
ispitivanja, treba odabrati i ispitati dodatne uzorke. Proizvođač treba
poduzeti korake za osiguranje sukladnosti dotične proizvodnje.

2.1.      Vrsta
ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovome pravilniku primjenjuju se na fotometrijske
značajke i provjeru promjene vertikalnoga položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline.

2.2.      Metode
upotrijebljene u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja se općenito
trebaju obavljati u skladu s metodama navedenim u ovome pravilniku.

2.2.2.   Pri svakom ispitivanju
sukladnosti proizvodnje koje obavlja proizvođač smiju se, uz odobrenje nadležne
ustanove odgovorne za homologacijska ispitivanja, upotrebljavati istovrijedne
metode. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode
istovrijedne onima utvrđenim u ovome pravilniku.

2.2.3.   Primjena točaka 2.2.1 i 2.2.2
zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu korelaciju s
mjerenjima koja obavi nadležna ustanova.

2.2.4.   U svim slučajevima referentne
metode trebaju biti one iz ovoga pravilnika, posebno u svrhu administrativne
provjere i uzorkovanja.

2.3.      Vrsta
uzorkovanja

        &bsp
Uzorke glavnih svjetala treba uzeti slučajnim odabirom iz proizvodnje ujednačene
partije. Ujednačena partija znači niz glavnih svjetala istoga tipa, određen u
skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

Ocjena općenito obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. Međutim,
proizvođač smije grupirati zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica, koji
se odnose na isti tip, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav
kvalitete i isto upravljanje kvalitetom

2.4
Izmjerene i zapisane fotometrijske značajke

Odabrano glavno svjetlo treba podvrgnuti fotometrijskim mjerenjima u točkama
predviđenim u ovom pravilniku; pri čemu su očitavanja ograničena na točke Emax,
HV(1), HL i HR(2) u slučaju dugog svjetlosnog snopa i na točke B 50 L (ili R),
HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L 2 (ili R) u slučaju dugog svjetlosnog snopa (vidi
sliku u dodatku 3.).

2.5.      Kriteriji
koji određuju prihvatljivost

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja
te za određivanje, u dogovoru s nadležnom ustanovom, kriterija koji određuju
prihvatljivost njegovih proizvoda radi zadovoljavanja zahtjeva utvrđenih za
provjeru sukladnosti proizvodnje u točki 12.1 ovoga pravilnika.

Kriteriji koji određuju prihvatljivost trebaju biti takvi da, s vjerojatnošću
prihvaćanja od 95%, najmanja vjerojatnost prolaza provjere uzorkovanjem u
skladu s dodatkom 9. (prvo uzorkovanje) bude 0,95.

 \_\_\_\_\_\_
(1) Vrijednosi u
zagradama odnose se na glavna svjetla za promet lijevom starnom.

(13)
Vidi odovarajuću napomenu u tekstu pravilnika.

(1)
Kad je dugi svjetlosni snop uzajamno povezan s kratkim svjetlosnim snopom,
mjerna točka HV za dugi svjetlosni snop mora biti ista kao i za kratki
svjetlosni snop.

(2)
HL i HR: točke na crti »hh«, koje su postavljene 1,125 m lijevo odnosno desno
od točke HV.

DODATAK 6

ZAHTJEVI ZA SVJETLA KOJA
SADRŽAVAJU LEĆE OD PLASTIČNOG MATERIJALA – ISPITIVANJE UZORAKA LEĆE ILI
MATERIJALA I POTPUNIH SVJETALA

1.
OPĆI ZAHTJEVI

1.1.      Uzorci
dostavljeni u skladu s točkom 2.1.2.2. priloga I. ovoga pravilnika trebaju zadovoljavati
zahtjeve navedene u točkama 2.1. do 2.5. niže.

1.2.      Dva uzorka
potpunih svjetala dostavljena u skladu s točkom 2.1.2.1. priloga I. ovoga
pravilnika i koja sadržavaju leće od plastičnog materijala trebaju, s obzirom
na materijal leće, zadovoljavati zahtjeve navedene u točki 2.6. niže.

1.3.      Uzorke leća
od plastičnog materijala ili uzorke materijala treba podvrgnuti, zajedno s
reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo),
homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A. u
dopuni 1. ovoga dodatka.

1.4.      Međutim, ako
proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja
propisana u točkama 2.1. do 2.5. niže, ili istovrijedna ispitivanja sukladna
nekom drugom pravilniku, takva ispitivanja ne treba ponavljati; obvezna su samo
ispitivanja propisana u tablici B. Dodatka 1.

2.
ISPITIVANJA

2.1.      Otpornost na
promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

Tri nova uzorka (leća) treba izložiti djelovanju pet ciklusa promjene
temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim
programom:

3 sata pri 40 °C ± 2 °C i 85 – 95% RH;

1 sat pri 23 pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

15 sati pri 30 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

3 sata pri 80 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

Prije ovoga ispitivanja uzorke treba najmanje četiri sata držati na temperaturi
23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

*Napomena*:
Vremenska razdoblja od 1 sata pri 23 °C ± 5 °Ctrebaju uključivati razdoblja
prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi izbjegavanja
učinaka toplinskog udara.

2.1.2.   Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1.
Metoda

Fotometrijska se mjerenja obavljaju na uzorcima prije i poslije ispitivanja.

Ova se mjerenja obavljaju uporabom etalon žarulje na sljedećim točkama:

B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop žarulje za kratko svjetlo ili žarulje za
kratko/dugo svjetlo (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za promet lijevom
stranom);

Emax za dugi svjetlosni snop žarulje za dugo svjetlo ili žarulje za kratko/dugo
svjetlo.

2.1.2.2.
Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i
poslije ispitivanja ne smiju prekoračiti 10% uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskog postupka.

2.2.      Otpornost na
atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost na atmosferske
utjecaje

Tri nova uzorka (leća ili uzoraka materijala) treba izložiti zračenju iz izvora
koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnoga tijela pri
temperaturi između 5500 K i 6000 K. Između izvora i uzoraka treba postaviti
prikladne filtre tako da se što je više moguće smanji zračenja valnih duljina
manjih od 295 nm i većih od 2500 nm. Uzorke treba izložiti energetskom
osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju
da je svjetlosna energija koju oni prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200
MJ/m2. Unutar obloge ispitne naprave, temperatura izmjerena na crnom
zaslonu postavljenom na razini s uzorcima treba biti 50 °C ± 5 °C. Da bi se
osigurala jednolika izloženost, uzorci se trebaju okretati oko izvora zračenja
brzinom između 1 i 5 min-1.

Uzorke treba prskati destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri
temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

prskanje: 5 minuta;

sušenje:  25 minuta.

2.2.2.   Otpornost na kemijska sredstva

Nakon što je obavljeno ispitivanje opisano u točki 2.2.1. naviše i mjerenje
opisano u točki 2.2.3.1. niže, vanjsku površinu navedena tri uzorka treba
premazati kako je opisano u točki 2.2.2.2. s mješavinom određenom u točki
2.2.2.1. niže.

2.2.2.1.
Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od 61,5% n-heptana, 12,5% toluena, 7,5%
etil-tetraklorida, 12,5% trikloretilena i 6% ksilena (obujamski postotak).

2.2.2.2.
Nanošenje ispitne mješavine

Komad pamučne tkanine (prema ISO 105) treba do zasićenja namočiti mješavinom
određenom u točki 2.2.2.1. naviše i, unutar 10 sekunda, staviti na vanjsku
površinu uzorka i držati 10 minuta s pritiskom od 50 N/cm2 koji
odgovara sili od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

      &nbspp
Tijekom ovoga 10-minutnog razdoblja, oblogu od pamučne tkanine treba ponovo
namočiti mješavinom tako da je sastav tekućine koji se stavlja neprekidno
istovjetan onom propisane ispitne mješavine.

Tijekom razdoblja stavljanja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na
uzorak radi sprječavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.
Čišćenje

Na kraju stavljanja ispitne mješavine, uzorke treba osušiti na otvorenom zraku
i potom oprati otopinom opisanom u točki 2.3. (otpornost na deterdžente) pri 23
°C ± 5 °C.

Nakon toga uzorke treba pažljivo isprati destiliranom vodom koja ne sadrži više
od 0,2% nečistoća pri 23 °C ± 5 °C, a zatim obrisati mekanom tkaninom.

2.2.3.   Rezultati

2.2.3.1.
Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje, vanjske površine uzoraka
ne smiju imati pukotine, ogrebotine, krhotine i deformacija, a srednja
vrijednost promjene propuštanja svjetla Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti
0,020 (Dtm £ 0,020).

2.2.3.2.
Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva, uzorci ne smiju imati bilo
kakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja
svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene Dt=(T5 – T4)/T2,
izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka
ne smije prekoračiti 0,020 (Ddm £ 0,020).

2.2.4    Otpornost na zračenja
izvora svjetlosti

Treba provesti sljedeće ispitivanje:

Ravni uzorci svakoga plastičnoga dijela glavnoga svjetla koji prepušta
svjetlost izlažu se svjetlosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Parametri
tih uzoraka, kao što su kutovi i razmaci, moraju biti isti kao u glavnom
svjetlu. Ti uzorci moraju biti iste boje i imati iste površinske obrade, ako
postoji, kao dijelovi glavnoga svjetla.

Nakon neprekinutog izlaganja 1500 sati, kolorimetrijske vrijednosti propuštene
svjetlosti s novim etalonom izvora svjetlosti s izbojem u plinu moraju
zadovoljavati, a površine uzoraka biti bez pukotina, ogrebotina, ljuštenja ili
izobličenja.

2.3.      Otpornost na
deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost na deterdžente

Vanjske površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) treba zagrijati na
50 °C ± 5 °C i potom pet minuta uroniti u mješavinu čija se temperatura održava
na 23 °C ± 5 °C, a koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode koja ne
sadrži više od 0,02% nečistoća, i jednoga dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorke treba osušiti pri 50 °C ± 5 °C. Površine uzoraka
treba očistiti vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost na ugljikovodike

Vanjske površine ova tri uzorka treba potom jednu minutu lagano trljati
pamučnom tkaninom namočenom u mješav mješavinu sastavljenu od 70% n-heptana i 30%
toluena (obujamski postotak) i nakon toga ih treba osušiti na otvorenom zraku.

2.3.3.   Rezultati

Nakon što su gornja dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja
vrijednost promjene propuštanja svjetla Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti
0,010 (Dtm £ 0,010).

2.4.      Otpornost na
mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda mehaničkog oštećivanja

Vanjsku površinu triju novih uzoraka (leća) treba podvrgnuti ispitivanju
jednolikoga mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u dopuni 3. ovoga Dodatka.

2.4.2.   Rezultati

Nakon ovog ispitivanja, promjene:

u prijenosu: Dt = (T2 – T3)/T2

i disperziji: Dt = (T2 – T3)/T2

trebaju se izmjeriti u skladu s postupkom opisanim u dodatku 2 u području
određenom u točki 2.1.2.2.2 priloga I. ovoga pravilnika. Srednja vrijednost
triju uzoraka treba biti takva da je:

           Dtm £ 0,100;

           Ddm £ 0,050.

2.5.      Ispitivanje
prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1.   Priprema uzorka

Površinu veličine 20 × 20 mm, u području prevlake leće, treba nožićem za
brijanje ili iglom za šivanje narezati u obliku mreže s veličinom oka približno
2 × 2 mm. Pritisak na nožić ili iglu treba biti dovoljan da se prereže najmanje
prevlaka.

2.5.2.   Opis ispitivanja

Treba upotrijebiti ljepljivu vrpcu sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ±
20%, koja je izmjerena pod normiranim uvjetima određenim u dopuni 4 ovoga
dodatka. Ovu ljepljivu vrpcu, koja treba biti široka najmanje 25 mm, treba
najmanje 5 minuta držati pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano
u točki 2.5.1.

Zatim kraj ljepljive vrpce treba opteretiti na način da je sila prianjanja za
dotičnu površinu izjednačena sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U
azi, vrpcu treba strgnuti konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

Na području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na
sjecištima između kvadrata ili na rubovima ogrebotina su dopuštena, pod uvjetom
da oštećeno područje ne prekoračuje 15% površine područja s mrežom.

2.6.      Ispitivanja
potpunoga glavnog svjetla koje sadržava leću od plastičnog materijala

2.6.1.   Otpornost na mehaničko
oštećivanje površine leće

2.6.1.1.
Ispitivanja

Leću uzorka svjetla broj 1 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.4.1.
naviše.

2.6.1.2.
Rezultati

Nakon ispitivanja, rezultati fotometrijskih mjerenja obavljenih na glavnom
svjetlu u skladu s ovim pravilnikom ne smiju prekoračiti za više od 30% najveće
vrijednosti propisane za točke B 50 L i HV i ne smiju biti za više od 10% manje
od najmanjih vrijednosti propisanih za točku 75 R (u slučaju glavnih svjetala
za promet po lijevoj strani, uzimaju se u obzir točke B 50 R, HV i 75 L).

2.6.2.   Ispitivanje prianjanja
prevlaka, ako postoje

Leću uzorka svjetla broj 2 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.5.
naviše.

3
PROVJERA SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

3.1       Smatra
se da su glavna svjetla jedne proizvodne serije, s obzirom na upotrijebljene
materijale za izradu leća, sukladna s ovim pravilnikom ako:

3.1.1    se poslije ispitivanja
otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i
ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka ne pojave pukotine, odvajanje
dijelova ili deformacije vidljive golim okom (vidi točke 2.2.2., 2.3.1. i
2.3.2.);

3.1.2    se poslije ispitivanja
opisanih u točki 2.6.1.1., fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama,
navedenim u točki 2.6.1.2., nalaze unutar graničnih vrijednosti koje su
propisane za sukladnost proizvodnje u ovom pravilniku.

3.2       Ako
rezultati ispitivanja ne zadovolje zahtjeve, ispitivanja se ponavljaju na
drugom nasumice odabranom uzorku glavnih svjetala.

DODATAK 6 – DOPUNA 1

VREMENSKI REDOSLIJED
HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

A. Ispitivanja na plastičnim materijalima (leće
ili uzorci materijala dostavljeni u skladu s točkom 2.1.2.2. priloga I. ovoga
pravilnika)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzorci Ispitivanja | | Leće ili uzorci materijala | | | | | | Leće | | | | | | |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.1a 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.1 | Promjena temperature |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.2. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.1.2) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.2.1. | Mjerenje propuštanja svjetla | × | × | × | × | × | × | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.3. | Atmosferski utjecaji |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.2.1) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.3.1. | Mjerenje propuštanja svjetla | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4. | Kemijska sredstva |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.2.2) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4.1. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.5. | Deterdženti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.3.1) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6. | Ugljikovodici |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.3.2) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6.1. | Mjerenje propuštanja svjetla |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.7. | Oštećivanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| (točka 2.4.1) |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.1 | Mjerenje propuštanja svjetla |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.8. | Prianjanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.5) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × |

B.
Ispitivanja na potpunim svjetlima (dostavljenim u skladu s točkom 2.1.2.1.
priloga I. ovoga pravilnika)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ispitivanja | Potpuna glavna svjetla | |
| Uzorak broj | |
| 1 | 2 |
| 2.1. Oštećivanje (točka 2.6.1.1) | × |  |
| 2.2. Fotometrija (točka 2.6.1.2) | x |  |
| 2.3. Prianjanje (točka 2.6.2) |  | x |

DODATAK 6 – DOPUNA 2

METODA MJERENJA DIFUZIJE
I PRIJENOSA SVJETLA

1.
OPREMA (vidi sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovinom divergencije   ß/2 = 17,4 ×
10-4rd ograniči se s blendom DT s otvorom od 6 mm do koje
je smješten nosač uzorka.

Konvergentna akromatična leća L2, korigirana za sfernu aberaciju, spaja blendu
DT s prijamnikom R; promjer leće L2 treba biti takav da
on ne zaslanja svjetlo raspršeno od uzorka u stošcu s polovinom vršnoga kuta
ß/2 = 14°.

       &nbbsp
Prstenasta blenda DD s kutovima

![](dodatni/356164.gif)

smještena je u ravnini žarišne slike leće L2.

Neprozirni središnji dio blende je potreban da bi se isključilo svjetlo koje
dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Treba biti moguće ukloniti središnji dio
blende iz svjetlosnog snopa na takav način da se on vraća točno u svoj prvotni
položaj.

Udaljenost L2DT i žarišna duljina F2(1)
leće L2 trebaju se odabrati tako da slika DT potpuno pokriva
prijamnik R.

Ako je početni upadni svjetlosni tok pretpostavljeno 1 000 jedinica, apsolutna
točnost svakoga očitavanja treba biti bolja od jedne jedinice.

2.
MJERENJA

Obavljaju se sljedeća očitavanja:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Očitavanje | s uzorkom | sa središnjim dijelom od DD | Predstavljena veličina |
| T1 | ne | ne | Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju |
| T2 | da (prije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen novim materijalom u polju od 24 °C |
| T3 | da (poslije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen ispitanim materijalom u polju od 24 °C |
| T4 | da  (prije ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen novim materijalom |
| T5 | da  (nakon ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen ispitanim materijalom |

![](dodatni/356165.gif)

 \_\_\_\_\_
(1) Za L2 preporučuje se
upotrijebiti žarišnu duljinu od oko 80 mm.

DODATAK 6 – DOPUNA 3

METODA ISPITIVANJA
PRSKANJEM

1.
Ispitna oprema

1.1.      Prskalica

Upotrijebljena prskalica treba biti opremljena sa sapnicom promjera 1,3 mm koja
dopušta količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min pri radnom tlaku od 6,0
bar – 0, + 0,5 bar.

Pod ovim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz treba biti promjera od 170 ±
50 mm na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 ± 10 mm
od sapnice.

1.2.      Ispitna
mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od:

– kremenog pijeska tvrdoće 7 na Mohrovoj ljestvici s veličinom zrna između 0 i
0,2 mm i gotovo normalnom raspodjelom, s kutnim faktorom od 1,8 do 2;

– vode tvrdoće koja ne prekoračuje 205 g/m3 za mješavinu koja
sadržava 25 g pijeska po litri vode.

2.
Ispitivanje

Vanjsku površinu leća svjetla treba podvrgnuti jednom ili više puta djelovanju
mlaza pijeska dobivenog kako je opisano naviše. Mlaz treba prskati gotovo
okomito na površinu koja se ispituje.

Oštećivanje se treba provjeriti s pomoću jednoga ili više uzoraka stakla
smještenih kao referencija blizu leća koja se ispituju. Mješavinu treba prskati
sve dok promjena u raspršivanju svjetla na uzorku ili uzorcima izmjerena
metodom opisanom u dodatku 2. ne bude takva da je:

![](dodatni/356166.gif)

Nekoliko se referentnih uzoraka može upotrijebiti da bi se provjerilo je li
cijela površina koja se ispituje oštećena jed­noliko.

DODATAK 6 – DOPUNA 4

ISPITIVANJE PRIANJANJA
LJEPIVE VRPCE

1.
SVRHA

Ova metoda omogućuje određivanje pod normiranim uvjetima linearne sile
prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču.

2.
NAČELO

Mjerenje sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod
kutom od 90°.

3.
UTVRĐENI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline trebaju biti 23 °C ± 5 °C i 65 ± 15% relativna vlažnost (RH).

4.
ISPITNI KOMADI

Prije ispitivanja uzorak svitka ljepljive vrpce treba 24 sata držati u
utvrđenoj atmosferi (vidi točku 3. naviše).

Iz svakoga svitka treba ispitati pet ispitnih komada duljine 400 mm svaki. Ove
ispitne komade treba uzeti iz svitka nakon što su prva tri namotaja skinuta i
odbačena.

5.
POSTUPAK

Ispitivanje se obavlja pod utvrđenim uvjetima okoline navedenim u točki 3.

Pet ispitnih komada treba uzeti iz role tijekom odmatanja vrpce radijalno
brzinom od približno 300 mm/s, a potom ih, unutar 15 sekunda, treba
upotrijebiti na sljedeći način:

Vrpcu treba staviti na staklenu ploču postupno s laganim trljanjem po duljini
pomicanjem prsta bez pretjerana pritiska, na način da između vrpce i staklene
ploče ne ostane ni jedan zračni mjehurić.

Staklenu ploču s postavljenom vrpcom treba ostaviti 10 minuta u utvrđenim
atmosferskim uvjetima.

Približno 25 mm ispitnog komada treba odlijepiti sa staklene ploče u ravnini
okomitoj na os ispitnog komada.

Ploču treba učvrstiti, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom
od 90°. Silu treba primijeniti na način da je crta odvajanja između vrpce i
staklene ploče okomita na tu silu i okomita na ploču.

Vrpcu treba povući da ju se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom
zahtijevanu silu treba zapisati.

6.
REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti treba poredati u niz i srednju vrijed­nost uzeti kao
rezultat mjerenja. Ova se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine
vrpce.

DODATAK 7

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
UZORKOVANJE OD STRANE OSOBE KOJA OBAVLJA NADZOR

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjeve
sukladnosti treba smatrati zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga
stajališta, u skladu sa zahtjevima ovoga pravilnika, ako ih ima, ako razlike ne
premašuju neizbježna proizvodna odstupanja.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom koje je opremljeno s etalon
žaruljom sa žarnom niti:

1.2.1    vrijednost
osvijetljenosti u najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od
vrijednosti koje su propisane u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R)
i područje III najviše odstupanje smije biti sljedeće:

B 50 L (ili R): 0,20 lx ekvivalent 20%,

                      0,30 lx ekvivalent 30%;

područje III:   0,30 lx ekvivalent 20%,

                      0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ili ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti, koje su propisane u ovom Pravilniku (sniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim namještanjem u jednoj točki svakoga
područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s krugom
polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem + 0,1 lx),
75 R (ili L), 50 V, 25 R i 25 L, i u cijeloj površini područja IV, ali koje je
najviše 2iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, dopušteno odstupanje + 20%
pri najvećim vrijednostima i – 20% pri najmanjim vrijednostima smatra se
fotometrijskim vrijednostima u svakoj mjernoj točki, navedenoj u točki 6.3.2.
ovoga pravilnika. Referentna oznaka se ne uzima u obzir.

1.2.3    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost
glavnoga svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za
više od 1° na desno ili na lijevo.(13)

1.2.4    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, ispitivanja glavnih svjetala
ponavlja se s drugom etalon žaruljom sa žarnom niti.

1.2.5    Glavna svjetla s očitim
greškama treba zanemariti.

1.2.6    Referentna oznaka se ne
uzima u obzir.

1.3
Kromatske koordinate trebaju biti zadovoljene kad je glavno svjetlo opremljeno
sa žaruljom sa žarnom niti temperature boje etalona A.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost, kad je opremljeno s bezbojnom žaruljom sa žarnom niti, treba
pomnožiti s 0,84.

2.
PRVO UZORKOVANJE

U prvom uzorkovanju četiri se glavna svjetla odaberu slučajnim odabirom. Prvi
uzorak od dva uređaja označen je s A, drugi uzorak od dva uređaja označen je s
B.

2.1.      Sukladnost
nije sporna

2.1.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih
svjetala u najnepovoljnijim smjerovima iznose:

2.1.1.1.
uzorak A

A1: jedno glavno
svjetlo
                0%

     jedno glavno svjetlo ne više
od
20%

A2: oba glavna svjetla više
od
0%

     ali ne više
od                                         20%

     prijelaz na uzorak B

2.1.1.2.
uzorak B

B1: oba glavna
svjetla                                  0%

2.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.2.      Sukladnost
jest sporna

2.2.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala treba osporavati i od proizvođača treba zahtijevati da svoju
proizvodnju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.2.1.1.
uzorak A

A3:jedno glavno svjetlo ne više
od            20%

jedno glavno svjetlo više
od                      20%

ali ne više
od                            &nbp              30%

2.2.1.2.
uzorak B

B2:u slučaju A2

jedno glavno svjetlo  više
od                      0%

ali ne više
od                                            20%

jedno glavno svjetlo ne više
od                 20%

B3:u slučaju A2

jedno glavno
svjetlo                                   0%

jedno glavno svjetlo više
od                     20%

ali ne više
od                                            30%

2.2.2.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i točku 13. primijeniti ako, Slijedeći postupak
uzorkovanja sa slike 1 u ovome dodat­ku, odstupanja izmjerenih vrijednosti za
glavna svjetla iznose:

2.3.1.   uzorak A

A4: jedno glavno svjetlo ne više
od            20%

     jedno glavno svjetlo više
od
30%

A5: oba glavna svjetla više
od                    20%

2.3.2.   uzorak B

B4: u slučaju A2

     jedno glavno svjetlo više
od
0%

     ali ne više
od                                        20%

     jedno glavno svjetlo više
od
20%

B5: u slučaju A2

     oba glavna svjetla više
od                      20%

B6: u slučaju A2

     jedno glavno
svjetlo
                &nbspp         0%

     jedno glavno svjetlo više
od                  30%

2.3.3.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorke A. i B.

3.
PONOVLJENO UZORKOVANJE

U slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje unutar razdoblja
od dva mjeseca nakon obavijesti, pri čemu se treći uzorak C od dva glavna
svjetla i četvrti uzorak D od dva glavna svjetla odabiru iz zalihe proizvedene
nakon uspostave sukladnosti.

3.1.      Sukladnost
nije sporna

3.1.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih
svjetala iznose:

3.1.1.1.
uzorak C

C1: jedno glavno
svjetlo
0%

     jedno glavno svjetlo ne više
od
20%

C2: oba glavna svjetla više
od
0%

     ali ne više
od                                           20%

     prijelaz na uzorak D

3.1.1.2.
uzorak D

D1: u slučaju C2

      oba glavna
svjetla
0%

3.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.2.      Sukladnost
jest sporna

3.2.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala treba osporavati i od proizvođača treba zahtijevati da svoju
proizvodnju dovede u sukladnost s zahtjevima ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti za glavna svjetla iznose:

uzorak D

D2:u slučaju C2

jedno glavno svjetlo više
od
              0%

ali ne više
od                                               20%

jedno glavno svjetlo ne više
od                    20%

3.2.1.2.
ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i točku 14. primijeniti ako, sljedeći postupak
uzorkovanja sa slike 1 u ovome dodat­ku, odstupanja izmjerenih vrijednosti za
glavna svjetla iznose:

3.3.1.   uzorak C

C3: jedno glavno svjetlo ne više
od        &nbp    20%

     jedno glavno svjetlo više od
                20%

C4: oba glavna svjetla više
od                      20%

3.3.2.   uzorak D

D3: u slučaju C2

      jedno glavno svjetlo 0% ili više
od            0%

      jedno glavno svjetlo više
od
20%

3.3.3.   ili ako nisu ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorke C. i D.

4.
PROMJENA VETIKALNOGA POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO-TAMNO«

U odnosu na provjeru promjene uspravnih položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline, treba primijeniti sljedeći postupak:

Jedno od glavnih svjetala iz uzorka A, poslije postupka uzorkovanja prema slici
1 u ovome dodatku, treba se ispitati u skladu s postupkom opisanim u točki 2.1.
iz dodat­ka 4. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u
točki 2.2.2. iz dodatka 4.

Glavno svjetlo treba smatrati prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo iz uzorka A treba podvrgnuti ispitivanju, poslije kojega srednja
vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti
1,5 mrad.

Međutim, ako ova vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A nije zadovoljena, dva
glavna svjetla iz uzorka B treba podvrgnuti istom postupku i vrijednost r ni za
jednog od njih ne smije prekoračiti 3,0 mrad.

Slika 1.

![](dodatni/356167.gif)

\_\_\_\_\_\_
(13) Vidi odgovarajuću napomenu u tekstu ovoga
pravilnika.

**PRILOG VI.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA
HALOGENA »SEALED BEAM« GLAVNA SVJETLA ZA MOTORNA VOZILA KOJA EMITIRAJU
ASIMETRIČNI KRATKI ILI DUGI SVJETLOSNI SNOP ILI OBA(\*)

Prema ovom pravilniku mogu se homologirati samo
glavna svjetla koja emitiraju bijelu svjetlost

(1.)

2.
DEFINICIJE

U svrhu ovoga pravilnika,

2.1.      »halogena
‘sealed-beam’ jedinica glavnoga svjetla« (u daljnjemu tekstu ‘HSB jedinica’)
označava glavna svjetla čiji sastavni dijelovi, uključujući stakleni, metalni
ili reflektor od drugih materijala, optički sustav i jedan ili više halogenih
izvora svjetlosti, čine jednu integralnu cjelinu koja je nedjeljivo spojena i
koja se ne može rastaviti, a da se pri tome jedinica ne učini potpuno
neupotrebljivom. Takve jedinice su:

          &nbssp
‘kategorije 1’, kad emitiraju samo dugi svjetlosni snop;

‘kategorije 21’, kad emitiraju samo kratki svjetlosni snop;

‘kategorije 22’, kad emitiraju, prema izboru korisnika, dugi svjetlosni snop
ili kratki svjetlosni snop;

2.2.      »leća«
označava krajnji vanjski dio glavnog svjetla (jedinice), koji prenosi svjetlo
kroz osvjetljavajuću površinu;

2.3.      »prevlaka«
označava proizvod ili proizvode koji su u jed­nom ili više slojeva naneseni na
vanjskoj strani leće;

2.4.      »HSB jedinice
različnih tipova« su jedinice koja se međusobno razlikuju u sljedećim bitnim
obilježjima:

2.4.1.   trgovačkom nazivu ili oznaci;

2.4.2.   značajkama optičkoga sustava;

2.4.3.   dodavanju ili odstranjivanju
dijelova koji bi mogli mijenjati optičke učinke s refleksijom, lomom svjetlosti
(refrak­cijom), apsorpcijom i/ili iskrivljenjem tijekom djelovanja. Međutim,
ugradba ili odstranjivanje filtara, koji su namijenjeni isključivo za promjenu
boje svjetlosnoga snopa, a ne razdiobe njegove svjetlosti, ne utječu na
promjenu tipa;

2.4.4.   prikladnosti za promet desnom
ili lijevom stranom, ili za oba prometna sustava;

2.4.5.   obliku žarne ili žarnih niti;

2.4.6.   vrsti proizvedenoga
svjetlosnog snopa (kratki svjetlosni snop, dugi svjetlosni snop ili oba);

2.4.7.   materijalima, iz kojih je
izrađena leća i prevlaka, ako postoji;

(3.), (4.), (5.)

6.
OPĆI ZAHTJEVI

6.1.      Svaki uzorak
mora zadovoljavati zahtjeve navedene u ovoj točki i u točkama 6. do 8. i, po
potrebi, zahtjeve navedene u točki 9.

6.2.      HSB jedinice
moraju biti izrađene tako da, pri uobičajenoj uporabi, zadrže ispravne radne
funkcije i značajke propisane ovim pravilnikom, usprkos vibracijama kojima mogu
biti izložene.

6.2.1    HSB optičke jedinice
moraju biti opremljene s napravom koja omogućava njihovo namještanje na vozilu
u skladu s odgovarajućim propisima. Ugradba takve naprave nije potrebna na
umetku HSB optičke jedinice ako je uporaba takvih umetaka ograničena na vozila
kod kojih je namještanje glavnoga svjetla moguće na druge načine.

Kad su HSB optička jedinica za dugi svjetlosni snop i HSB optička jedinica za
kratki svjetlosni snop ugrađene kao izmjenjive jedinice koje čine složenu
cjelinu, naprava za namještanje mora omogućavati propisno namještanje svake HSB
jedinice posebno.

6.2.2.   Međutim, te se odredbe ne
primjenjuju za sklopove glav­nih svjetala čiji su reflektori nerazdvojivi. Za
takav tip sklopa, primjenjuju se zahtjevi točke 8.3. ovoga pravilnika. Kad se
za dugi svjetlosni snop upotrebljava više od jed­noga izvora svjetlosti, za
određivanje najveće vrijednosti osvijetljenosti (EM) treba uključiti
sve izvore svjetlosti za dugi svjetlosni snop.

6.3.      Priključci
moraju biti električno povezani samo s odgovarajućom žarnom niti ili žarnim
nitima i moraju biti čvrsto i trajno pričvršćeni na HSB jedinicu.

6.4       HSB
jedinice moraju biti opremljene s električnim priključcima sukladno s uzorkom
prikazanim u dodatku 3. ovoga pravilnika, a njihove dimenzije moraju odgovarati
navedenim u tom dodatku.

5.5.      Treba napraviti
dodatna ispitivanja sukladno sa zahtjevima dodatka 6. radi osiguravanja da u
uporabi ne bude prevelike promjene fotometrijskih značajka.

5.6       Ako je
leća HSB jedinice iz plastičnoga materijala, ispitivanja se obavljaju u skladu
sa zahtjevima dodatka 7.

7.
NAZIVNE I ISPITNE VRIJEDNOSTI

7.1       Nazivni
napon je 12 V(4).

7.2       Pri
ispitnom naponu 13,2 V, snaga žarne niti za dugi svjetlosni snop ne smije biti
veća od 75 W, a žarne niti za kratki svjetlosni snop od 68 W.

8.
OSVJETLJENJE(5)

8.1       Opći
zahtjevi

8.1.1    HSB jedinice treba
izraditi takoti tako da s kratkim svjetlosnim snopom daju dovoljno osvjetljenje bez
bliještanja i dobro osvjetljenje kad emitiraju dugi svjetlosni snop.

8.1.2    Osvijetljenost koju
proizvodi HSB jedinica određuje se na lnom zaslonu postavljenom 25 m
ispred jedinice, kao što je prikazano u dodatku 4. ovoga pravilnika(6).

8.1.3    Vrijednosti
osvijetljenosti na zaslonu, koje se navode u točkama 8.2.5., 8.2.6. i 8.3.,
treba mjeriti s fotoprijamnikom čija se učinkovita površina nalazi u kvadratu
stranice 65 mm.

8.2.      Odredbe koje
se odnose na kratki svjetlosni snop

8.2.1    Kratki svjetlosni snop
mora proizvesti dovoljno oštru granicu svijetlo-tamno da se može odgovarajuće
namjestiti sa svojom napravom. Granica svijetlo-tamno mora biti vodoravna ravna
crta na strani koja je nasuprotna strani prometa, za koju jedinica predviđena.
Na suprotnoj strani ona mora ležati ispod izlomljene crte HV H1 H4, koju tvori
ravna crta HV H1 s kutom nagiba 45° u odnosu na vodoravnu ravninu i ravna crta
H1 H4, 25 cm iznad vodoravne crte hh, ili ravna crta HV H3 s kutom nagiba 15°
iznad vodoravne ravnine (vidi dodatak 4. ovoga pravilnika). Granica
svijetlo-tamno koja se proteže iznad crta HV H2 i H2 H4 i predstavlja
kombinaciju tih dviju mogućnosti ni u kojem slučaju nije dopuštena.

8.2.2    HSB jedinica mora biti
usmjerena tako, da pri kratkom svjetlosnom snopu:

8.2.2.1 u slučaju HSB jedinica konstruiranih da
zadovoljavaju zahtjeve za promet desnom stranom, granica ‘svijetlo-tamno’ je
vodoravna na lijevoj polovini zaslona(7), a slučaju HSB jedinica
konstruiranih da zadovoljavaju zahtjeve za promet lijevom stranom, granica
‘svijetlo-tamno’ je vodoravna na desnoj polovini zaslona;

8.2.2.2 se vodoravni dio granice ‘svijetlo-tamno’
nalazi na zaslonu 25 cm ispod crte hh (vidi dodatak 4. ovoga pravilnika);

8.2.2.3 se »prijelom« granice svijetlo-tamno
nalazi na crti vv(8).

8.2.3    Pri takvom namještanju,
HSB jedinica za koju se zahtjeva homologacija samo za kratki svjetlosni snop(9),
mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u točkama 8.2.5. i 8.2.6. niže; ako
je predviđeno da daje kratki i dugi svjetlosni snop, ona mora zadovoljavati
zahtjeve navedene u točkama 8.2.5., 8.2.6. i točki 8.3.

8.2.4    Kad je HSB jedinica namještena
tako da ne ispunjava zahtjeve navedene u točkama 8.2.5., 8.2.6. i točki 8.3.,
njezina usmjerenost može se promijeniti, pod uvjetom da se os svjetlosnoga
snopa bočno ne pomakne za više od 1° (= 44 cm) u desno ili u lijevo(10).
Radi lakšeg usmjeravanja s pomoću granične crte ‘svijetlo-tamno’, glavno
svjetlo može se djelomično prekriti kako bi granica ‘svijetlo-tamno’ bila
oštrija.

8.2.5    Osvijetljenost koju
proizvodi kratki svjetlosni snop na zaslonu mora zadovoljavati sljedeće
zahtjeve:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Točka na mjernom zaslonu | | Zahtijevana osvijetljenost u luksima |
| HSB jedinica za promet desnom stranom | HSB jedinica za promet lijevom stranom |
| B 50 L | B 50 R | class=MsoNormal align=center style='margin-bottom:2.15pt;text-align:center; mso-line-height-alt:10.5pt;mso-layout-grid-align:none;text-autospace:none; vertical-align:middle'>≤ 0,4 |
| 75 R | 75 L | ≥ 12 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 75 L | 75 R | ≤ 12 |
| 50 L | 50 R | ≤ 15 |
| 50 R | 50 L | ≥ 12 |
| 50 V | 50 V | ≥ 6 |
| 25 L | 25 R | ≥ 2 |
| 25 R | Točka 25 L | ≥ 2 |
| Sve točke u području III  Sve točke u području IV  Sve točke u području I | | ≤ 2 x (E50R ili E50L)(\*) |

(\*)
E50R i E50L su stvarno izmjerene vrijednosti osvijetljenosti.

8.2.6    U područjima I, II, III
i IV ne smije biti bočnih odstupanja osvijetljenosti, koja bi štetno djelovala
na dobru vidljivost.

8.3.      Zahtjevi koji
se odnose na dugi svjetlosni snop

8.3.1    U slučaju HSB jedinice
koja je konstruirana da daje dugi i kratki svjetlosni snop, mjerenja
osvijetljenosti koju dugi svjetlosni snop proizvodi na zaslonu obavlja se istim
namještanjem HSB jedinice kao pri mjerenjima prema točkama 8.2.5 i 8.2.6.
naviše; u slučaju HSB jedinice koja daje samo dugi svjetlosni snop, ona se
namješta tako se središte površine najveće osvijetljenosti nalazi u sjecištu HV
crta hh i vv. Takva HSB jedinica mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u
točki 8.3.

8.3.2    Osvijetljenost, koju
dugi svjetlosni snop proizvodi na zaslonu, mora zadovoljavati sljedeće
zahtjeve:

8.3.2.1 Točka sjecišta (HV) crta hh i vv mora se
nalaziti unutar »izoluksa« koji predstavlja 80% najveće osvijetljenosti. Ta
najveća vrijednost (Emax) ne smije biti manja od 48 lx. Najveća vrijednost ni u
kojem slučaju ne smije bitod 240 lx; dodatno, u slučaju kombinirane HSB
jedinice za kratki i dugi svjetlosni snop ta najveća vrijednost ne smije
prekoračiti više od 16 puta vrijednosti osvijetljenosti izmjerene za kratki
svjetlosni snop u točki 75 R (ili 75 L).

8.3.2.1.1
Najveća svjetlosna jakost (IM) za dugi svjetlosni snop, izraženo u tisućama
kandela, izračunava se pomoću formule:

IM = 0,625EM

8.3.2.1.2
Referentna oznaka (I’M) za tu najveću jakost, na koju se upućuje u točki
5.2.3.8 priloga I. ovoga pravilnika, izračuna se iz omjera:

![](dodatni/356168.gif)

Ta se vrijednost zaokružuje na najbližu vrijednost: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20
– 25; 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

8.3.2.2 Polazeći iz točke HV, vodoravno u desno
i u lijevo, osvijetljenost ne smije biti manja od 40 lx do udaljenosti 1,125 m,
niti manja od 6 lx do udaljenosti 2,25 m.

(9.)

10.       OCJENA
NEUGODNOSTI (ZASLJEPLJIVANJA)

Treba se ocijeniti neugodnost od zasljepljivanja prouzročene kratkim
svjetlosnim snopom HSB jedinica(12).

(11), (12), (13.), (14), (15), (16.), (Dodatak
1), (Dodatak 2)

 \_\_\_\_\_\_
(\*) Tekst ovoga priloga je u biti tekst
Pravilnika ECE R 31 s uključenim izmjenama i dopumama zaključno s dopunom 4 uz
02 niz izmjena i dopuna, s tim da su ‘prilozi’ toga pravilnika preimenovani u
‘dodatke’ ovoga priloga, a »dodaci« u »dopune dodataka«. Ispuštene točke i
prilozi Pravilnika ECE R 31 su radi preglednosti navedeni u zagradama.

(4)
Zahtjevi za HSB jedinicu s nazivnim naponom 24 V su u pripremi.

(5)
Sva se fotometrijska mjerenja provode pri nazivnom naponu koji je naveden u
točki 7.1.

(6)
Ako u slučaju HSB jedinice  konstruirane
da zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika samo za kratki svjetlosni snop os
žarišta vidno odstupa od općega smjera svjetlosnoga snopa, treba obaviti
poprečno namještanje tako da najbolje zadovoljava zahtjeve za osvijetljenost u
točkama 75 R i 50 R za promet desnom stranom i u točkama 75 L i 50 L za promet
lijevom stranom.

(7) Mjerni
zaslon mora biti dovoljno širok da omogući provjeru granice svjetlo-tamno u
području koje se proteže najmanje 5° na obje strane crte vv.

(8)
Ako granice svijetlo-tamno svjetlosnoga snopa nema jasan prijelom, obav­lja se
bočno nanamještanje tako, da su u čim većoj mjeri ispunjeni zahtjevi za
osvijetljenost u točkama 75 R i 50 R za promet desnom stranom, odnosno u
točkama 75 L i 50 L za promet lijevom stranom.

(9)
Takva posebna HSB jedinica za kratki svjetlosni snop može davati dugi
svjetlosni snop, koji ne podliježe tom zahtjevu.

(10)
Granica ponovnog usmjeravanja od 1° u desno ili u lijevo nije nespojiva s
vertikalnim ponovnim usmjeravanjem prema gore i prema dolje koje je ograničeno
samo zahtjevima točke 8.3. Međutim, vodoravni dio granice ‘svijetlo-tamno’ ne
smije prelaziti crtu hh (odredbe točke 8.3. ne primjenjuju se na HSB jedinice
koje su predviđene da zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika samo za kratki
svjetlosni snop).

(12)
Taj će zahtjev biti predmet preporuke tijelu za homologaciju.

DODATAK 3

ELEKTRIČNI PRIKLJUČCI
HSB JEDINICA

*Kategorija 1*

(samo za dugi svjetlosni
snop)

![](dodatni/356169.gif)

*Kategorija 21*

(samo za kratki
svjetlosni snop)

![](dodatni/356170.gif)

*Kategorija 22*

(za kratki i dugi
svjetlosni snop)

![](dodatni/356171.gif)

DODATAK 4.

MJERNI ZASLON

*A. HSB jedinica za promet desnom stranom*

NORMIRANI EUROPSKI
SVJETLOSNI SNOP

![](dodatni/356172.gif)

*B. HSB jedinica za promet lijevom stranom*

NORMIRANI EUROPSKI
SVJETLOSNI SNOP

![](dodatni/356173.gif)

DODATAK 5

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
POSTUPKE NADZORA NAD SUKLADNOŠĆU PROIZVODNJE

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjevi
sukladnosti smatraju se zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta,
ako razlike ne premašuju neizbježna proizvodna odstupanja unutar zahtjeva ovoga
pravilnika.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne
treba osporavati ako su, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom:

1.2.1.   ako izmjerena vrijednost u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su
propisane u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III.,
najviše odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti sljedeće:

B 50 L (ili R): 0,20 lx ekvivalent 20%,

                      0,30 lx ekvivalent 30%;

Područje III:   0,30 lx ekvivalent 20%,

                      0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ali ako su

1.2.2.1 za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem +0,2 lx) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s
krugom polumjera 15 cm oko točaka Bili R)(1) (s dopuštenim
odstupanjem + 0,1 lx), 75 R (ili L), 50 V, 25 R i 25 L, i u cijelom području IV
koje nije više od 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, dopušteno je odstupanje
+20% pri najvećim i -20% pri najmanjim fotometrijskim vrijednostima u svakoj
mjernoj točki navedenoj u točki 8.3. ovoga pravilnika.

1.2.3    Ako rezultati naviše
opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost
glavnoga svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za
više od 1° u desno ili u lijevo.(10)

1.3.      Za provjeru
promjene vertikalnog položaja crte »svijetlo-tamno« pod utjecajem topline,
primjenjuje se sljedeći postupak:

Jedno od uzorkovanih glavnih svjetala treba ispitati u skladu s postupkom
opisanim u točki 2.1. dodatka 6. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo
ciklusu opisanom u točki 2.2.2. dodatka 6.

Glavno svjetlo smatra se prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo podvrgava se ispitivanju, nakon kojega srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

1.4
Kromatske koordinate moraju biti zadovoljene.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost su vrijednosti navedene u ovom pravilniku pomnožene s 0,84.

2.
NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

Za svaki tip glavnoga svjetla posjednik homologacijske oznake treba, u
primjerenim vremenskim razmacima, obaviti najmanje sljedeća ispitivanja.
Ispitivanja treba obaviti u skladu s odredbama ovoga pravilnika.

Ako bilo koji uzorak pokaže nesukladnost pri određenom tipu ispitivanja, treba
odabrati i ispitati dodatne uzorke. Proizvođač treba poduzeti korake za
osiguranje sukladnosti dotične proizvodnje.

2.1.      Vrsta
ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovome pravilniku primjenjuju se na fotometrijske
značajke i provjeru promjene vertikalnoga položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline.

2.2.      Metode
upotrijebljene u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja se općenito
trebaju obavljati u skladu s metodama navedenim u ovome pravilniku.

2.2.2.   Pri svakom ispitivanju
sukladnosti proizvodnje koje obav­lja proizvođač smiju se, uz odobrenje
nadležne ustanove odgovorne za homologacijska ispitivanja, upotrebljavati
istovrijedne metode. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene
metode istovrijedne onima utvrđenim u ovome pravilniku.

2.2.3.   Primjena točaka 2.2.1 i 2.2.2
zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu korelaciju s
mjerenjima koja obavi nadležna ustanova.

2.2.4.   U svim slučajevima referentne
metode trebaju biti one iz ovoga pravilnika, posebno u svrhu upravnog nadzora i
uzorkovanja.

2.3.      Vrsta
uzorkovanja

Uzorke glavnih svjetala treba uzeti slučajnim odabirom iz proizvodnje
ujednačene partije. Ujednačena partija znači niz glavnih svjetala istoga tipa,
određen u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

Ocjena općenito obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. Međutim,
proizvođač smije grupirati zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica, koji
se odnose na isti tip, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav
kvalitete i isto upravljanje kvalitetom

2.4
Izmjerene i zapisane fotometrijske značajke

Odabrano glavno svjetlo treba podvrgnuti fotometrijskim mjerenjima u točkama
predviđenim u ovom pravilniku pri čemu su očitavanja ograničena na točke Emax,
HV(1), HL i HR(2) u slučaju dugog svjetlosnog snopa i na
točke B 50 L (ili R), HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L 2 (ili R) u slučaju kratkog
svjetlosnog snopa (vidi sliku u dodatku 4.).

2.5.      Kriteriji
koji određuju prihvatljivost

Proizvođač je odgov provedbu statističke analize rezultata ispitivanja
te za određivanje, u dogovoru s nadležnom ustanovom, kriterija koji određuju
prihvatljivost njegovih proizvoda radi zadovoljavanja zahtjeva utvrđenih za
provjeru sukladnosti proizvodnje u točki 2.1 priloga X. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.

Kriteriji koji određuju prihvatljivost trebaju biti takvi da, s razinom
povjerenja od 95%, najmanja vjerojatnost prolaza provjere nasumičnim
uzorkovanjem u skladu s dodatkom 8 (prvo uzorkovanje) bude 0,95.

 \_\_\_\_\_\_
(1) Slova u zagradama odnose na glavna
svjetla za promet lijevom starnom.

(10)
Vidi odovarajuću napomenu u tekstu pravilnika.

(1)
Kad je dugi svjetlosni snop uzajamno povezan s kratkim svjetlosnim snopom,
mjerna točka HV za dugi svjetlosni snop mora biti ista kao i za kratki
svjetlosni snop.

(2)
HL i HR: točke na crti »hh«, koje su postavljene 1,125 m lijevo odnosno desno
od točke HV.

DODATAK 6.

ISPITIVANJA POSTOJANOSTI
FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI GLAVNIH SVJETALA U RADU

ISPITIVANJA NA POTPUNIM
GLAVNIM SVJETLIMA

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u
skladu s propisima ovoga pravilnika, u točki za Emax za dugi
svjetlosni snop i u točkama HV, 50 R i B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili
HV, 50 L i B 50 R za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom),
uzorak pot­punoga glavnog svjetla treba ispitati na postojanost fotometrijskih
značajka u radu. »Potpuno glavno svjetlo« treba shvatiti kao potpuno svjetlo
samo za sebe, uključujući one okolne dijelove karoserije i okolna svjetla koji
bi mogli utjecati na njegovo odvođenje topline.

1.
ISPITIVANJE POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE

Ispitivanja se provodi u suhoj i mirnoj atmosferi pri okolnoj temperaturi od 23
°C ± 5 °C, pri čemu je pot­puno glavno svjetlo ugrađeno na napravu koja
odgovara ispravnoj ugradbi na vozilo.

1.1.      Čisto glavno
svjetlo

Glavno svjetlo treba raditi 12 sati kako je opisano u točki 1.1.1., a potom ga
provjeriti kako je propisano u točki 1.1.2.

1.1.1.   Postupak ispitivanja

Glavno svjetlo treba raditi određeno vrijeme tako da:

1.1.1.1.
(a) u slučaju kad se homologira samo svjetlosna funkcija (dugi ili kratki
svjetlosni snop), odgovarajući žarna nit svijetli propisano vrijeme(2),

(b) u slučaju uzajamno povezanog kratkog svjetla i dugog svjetla (HSB glavno
svjetlo s dvije žarne niti):

Ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će glavno svjetlo biti upotrebljavano
samo s istovremeno uključenom jed­nom žarnom niti(1), ispitivanje se provodi u
skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem(2) svake određene
funkcije u trajanju polovine vremena određenoga u točki 1.1.;

U svim ostalim slučajevima(1) (2) glavno svjetlo treba podvrgnuti
sljedećem ciklusu dok se se ne dosegne propisano vrijeme:

15 minuta, svijetli žarna nit za kratki svjetlosni snop

5 minuta, svijetle obe žarne niti;

(c) u slučaju udruženih funkcija osvjetljavanja sve pojedinačne funkcije
trebaju biti uključene istodobno u trajanju vremena određenog za pojedinu funkciju
osvjetljavanja (a), pri čemu treba uzeti u obzir uporabu uzajamno povezanih
funkcija osvjetljavanja (b) u skladu sa specifikacijama proizvođača.

1.1.1.2.
Napon ispitivanja

Napon treba namjestiti za napajanje s 90% najveće snage navedene u ovome
niku za odgovarajući tip (tipove) HSB glavnog svjetla (glavnih svjetala).

1.1.2.   Rezultati ispitivanja

1.1.2.1.
Vizualni pregled

Nakon što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leću glavnoga svjetla
i vanjsku leću, ako postoji, treba očistiti čistom, vlažnom pamučnom tkaninom.
Potom je treba vizualno pregledati; nikakvo izobličenje, deformacija, pukotina
ili promjena boje leće glavnoga svjetla ili vanjske leće, ako postoji, ne smije
se zamijetiti.

1.1.2.2.
Fotometrijsko ispitivanje

Za zadovoljavanje zahtjeva ovoga pravilnika, sljedeće fotometrijske vrijednosti
treba provjeriti u sljedećim točkama:

Kratki svjetlosni snop:

50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom,

50 L – B 50 R – HV za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom.

Dugi svjetlosni snop:

Točka Emax.

Može se obaviti novo namještanje da bi se uzelo u obzir bilo koja deformacija
nosača glavnoga svjetla zbog topline (promjena položaja crte »svijetlo-tamno«
obuhvaćena je u točki 2. ovoga dodatka);

Dopušteno je 10%-tno neslaganje između fotometrijskih značajki i prije
ispitivanja izmjerenih vrijednosti uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskoga postupka.

1.2.      Prljavo
glavno svjetlo

Nakon što je ispitano kao što je određeno u točki 1.1. naviše, glavno svjetlo,
nakon što je pripremljeno kao što je propisano u točki 1.2.1, treba raditi
jedan sat kako je opisano u točki 1.1.1. i potom se provjerava kako je
propisano u točki 1.1.2.

1.2.1.   Priprema glavnoga svjetla

1.2.1.1.
Ispitna mješavina

1.2.1.1.1
Glavna svjetla s vanjskim staklenim lećama

Mješavina vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo za
svrhu ovoga ispitivanja treba se sastojati od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do
100 µm

0,2 težinska dijela NaCMC(3) i

primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.
Stavljanje ispitne mješavine na glavno svjetlo

Ispitnu mješavinu treba jednoliko nanijeti na cijelu površinu emitiranja
svjetla glavnoga svjetla i potom je ostaviti da se osuši. Ovaj se postupak
ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do 20% vrijednosti
izmjerenih za svaku sljedeću točku pod uvjetima opisanima u točki 1. naviše:

Točka Emax pri dugom svjetlosnom snopu, za razdiobu za dugo/kratko
svjetlo,

Točka Emax pri dugom svjetlosnom snopu, za razdiobu samo za dugo
svjetlo,

50 R i 50 V(4) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet desnom
stranom,

50 L i 50(4) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet
lijevom stranom.

1.2.1.3 Mjerna oprema

Mjerna oprema mora biti istovrijedna onoj upotrijebljenoj tijekom
homologacijskih ispitivanja glavnoga svjetla.

2.
ISPITIVANJE PROMJENE VERTIKALNOG POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO-TAMNO« POD UTJECAJEM
TOPLINE

Ovo se ispitivanje sastoji od provjere da vertikalni pomak crte
»svijetlo-tamno« pod utjecajem topline nije prekoračio određenu vrijednost za
kratki svjetlosni snop kad je uključen.

Glavno svjetlo ispitano sukladno točki 1. treba podvrgnuti ispitivanju opisanom
u točki 2.1., bez skidanja s ispitne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu
na nju.

2.1
Ispitivanje

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23
°C ± 5 °C.

Uporabom serijski proizvedenog HSB glavnog svjetla koje je već bilo ispitivano
starenjem najmanje jedan sat, treba uključiti kratki svjetlosni snop glavnoga
svjetla bez vađenja iz ispitne naprave ili ponovnog namještanja na njoj. (Za
potrebe ovoga ispitivanja, napon treba namjestiti kako je određeno u točki
1.1.1.2.). Položaj crte »svijetlo-tamno« u njezinu vodoravnom dijelu (između
crte vv i vertikalne crte koja prolazi kroz točku B 50 L za promet desnom
stranom ili B 50 R za promet lijevom stranom) treba provjeriti redom tri minute
(r3) i šezdeset minuta (r60) nakon uključivanja.

Mjerenje promjene položaja crte »svijetlo-tamno« kako je opisano naviše,
obavlja se bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive
rezultate.

2.2.      Rezultati
ispitivanja

2.2.1.   Rezultat izražen u
miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim kad apsolutna vrijednost DrI = | r3 – r60
| utvrđena na ovom glavnom svjetlu nije veća od 1,0 mrad (DrI £ 1,0 mrad).

2.2.2.   Međutim, ako je ova
vrijednost veća od 1,0 mrad ali ne veća od 1,5 mrad (1,0 mrad < rI  1,5
mrad) treba ispitati drugo glavno svjetlo kako je opisano u točki 2.1. nakon
što je tri puta uzastopno bilo izloženo niže opisanom ciklusu, da bi se ustalio
položaj mehaničkih dijelova glavnoga svjetla na podnožju koje predstavlja
ispravnu ugradbu na vozilu:

Uključeno dugo svjetlo u trajanju od 1 sata (napon treba namjestiti u skladu s
točkom 1.1.1.2.),

Isključeno u trajanju od 1 sata.

Tip glavnoga svjetla smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti DrI
izmjerenih na prvom uzorku i DrII
izmjerenih na drugom uzorku nije veća od 1,0 mrad:

 ![](dodatni/356174.gif)

 \_\_\_\_\_\_
(1) Treb'> Trebaju li istodobno svijetliti dvije
žarne niti kad se glavnim svjetlom bljesne, to se neće smatrati kao uobičajena
istodobna uporaba obiju žarnih niti.

(2)
Ako je ispitivano glavno svjetlo udruženo i/ili uzajaezano sa signalnim
svjetlima, potonja trebaju svijetliti tijekom cijelog trajanja ispitivanja. U
slučaju pokazivača smjera, on mora svijetliti isprekidano s omjerom vremena
uključeno/isključeno približno jedan prema jedan.

(3)
NaCMC predstavlja natrijevu sol karboksilmetilceluloze, koja se običajno
označava kao CMC. NaCMC koji se upotrebljava u mješavini za prljanje, mora
imati stupanj supstitucije (DS) 0,6 – 0,7 i viskozitet 200 – 300 cP u 2%-tnoj
otopini pri 20 °C.

(4)
Točka 50 V leži 375 mm ispod HV na vertikalnoj crti v-v na zaslonu koji je
udaljen 25 m.

DODATAK 7.

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S
LEĆAMA OD PLASTIČNOG MATERIJALA – ISPITIVANJE UZORAKA LEĆE ILI MATERIJALA I POTPUNIH
SVJETALA

1.
OPĆI ZAHTJEVI

1.1.      Uzorci
dostavljeni u skladu s točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga pravilnika trebaju
zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 2.1. do 2.5. niže.

1.2.      Dva uzorka
potpunih svjetala dostavljena u skladu s točkom 2.1.2.1 priloga I. ovoga
pravilnika i koja sadržavaju leće od plastičnog materijala trebaju, s obzirom
na materijal leće, zadovoljavati zahtjeve navedene u točki 2.6. niže.

1.3.      Uzorke leća
od plastičnog materijala ili uzorke materijala treba podvrgnuti, zajedno s
reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo),
homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A. u
dopuni 1. ovoga dodatka.

1.4.      Međutim, ako
proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja
propisana u točkama 2.1. do 2.5. niže, ili istovrijedna ispitivanja sukladna
nekom drugom Pravilniku, takva ispitivanja ne treba ponavljati; obvezna su samo
ispitivanja propisana u tablici B. dopune 1.

2.
ISPITIVANJA

2.1.      Otpornost na
promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

Tri nova uzorka (leća) treba izložiti djelovanju pet ciklusa promjene
temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim
programom:

3 sata pri 40 °C ± 2 °C i 85 – 95% RH;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

15 sati pri 30 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

3 sata pri 80 °C ± 2 °C;

1 sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

Prije ovoga ispitivanja uzorke treba najmanje četiri sata držati na temperaturi
23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

Napomena: Vremenska razdoblja od 1 sata pri 23 °C ± 5 °Ctrebaju uključivati
razdoblja prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi
izbjegavanja učinaka toplinskog udara.

2.1.2.   Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1.
Metoda

Fotometrijska se mjerenja obavljaju na uzorcima prije i poslije ispitivanja.

Ova se mjerenja obavljaju uporabom etalon žarulje na sljedećim točkama:

B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop žarulje za kratko svjetlo ili žarulje
za kratko/dugo svjetlo (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za promet
lijevom stranom);

Emax za dugi svjetlosni snop žarulje za dugo svjetlo ili žarulje za
kratko/dugo svjetlo.

.
Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i
poslije ispitivanja ne smiju prekoračiti 10% uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskog postupka.

2.2.      Otpornost na
atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost na atmosferske
utjecaje

Tri nova uzorka (leća ili uzoraka materijala) treba izložiti zračenju iz izvora
koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnoga tijela pri
temperaturi između 5500 K i 6000 K. Između izvora i uzoraka treba postaviti
prikladne filtre tako da se što je više moguće smanji zračenja valnih duljina
manjih od 295 nm i većih od 2500 nm. Uzorke treba izložiti energetskom
osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju
da je svjetlosna energija koju oni prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200
MJ/m2. Unutar obloge ispitne naprave, temperatura izmjerena na crnom
zaslonu postavljenom na razini s uzorcima treba biti 50 °C ± 5 °C. Da bi se
osigurala jednolika izloženost, uzorci se trebaju okretati oko izvora zračenja
brzinom između 1 i 5 min-1.

Uzorke treba prskati destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri
temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

prskanje: 5 minuta;

sušenje: 25 minuta.

2.2.2.   Otpornost na kemijska
sredstva

Nakon što je obavljeno ispitivanje opisano u točki 2.2.1. naviše i mjerenje
opisano u točki 2.2.3.1. niže, vanjsku površinu navedena tri uzorka treba
premazati kako je opisano u točki 2.2.2.2. s mješavinom određenom u točki
2.2.2.1. niže.

2.2.2.1.
Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od 61,5% n-heptana, 12,5% toluena, 7,5%
etil-tetraklorida, 12,5% trikloretilena i 6% ksilena (obujamski postotak).

2.2.2.2.
Nanošenje ispitne mješavine

Komad pamučne tkanine (prema ISO 105) treba do zasićenja namočiti mješavinom
određenom u točki 2.2.2.1. naviše i, unutar 10 sekunda, staviti na vanjsku
površinu uzorka i držati 10 minuta s pritiskom od 50 N/cm2 koji odgovara sili
od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

Tijekom ovoga 10-minutnog razdoblja, oblogu od pamučne tkanine treba ponovo
namočiti mješavinom tako da je sastav tekućine koji se stavlja neprekidno
istovjetan onom propisane ispitne mješavine.

Tijekom razdoblja stavljanja mješavine dopušteno je izjed­načavati pritisak na
uzorak radi sprječavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.
Čišćenje

Na kraju stavljanja ispitne mješavine, uzorke treba osušiti na otvorenom zraku
i potom oprati otopinom opisanom u točki 2.3. (otpornost na deterdžente) pri 23
°C ± 5 °C.

Nakon toga uzorke treba pažljivo isprati destiliranom vodom koja ne sadrži više
od 0,2% nečistoća pri 23 °C ± 5 °C,a zatim obrisati mekanom tkaninom.

2.2.3.   Rezultati

2.2.3.1.
Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje, vanjske površine uzoraka
ne smiju imati pukotine, ogrebotine, krhotine i deformacija, a srednja
vrijednost promjene propuštanja svjetla Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti
0,020 (tm  0,020).

2.2.3.2.
Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva, uzorci ne smiju imati bilo
kakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja
svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene Dt = (T5 – T4)/T2,
izmjerena na tri uzorkadu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka
ne smije prekoračiti 0,020 (dm  0,020).

2.3.      Otpornost na
deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost na deterdžente

Vanjske površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) treba zagrijati na
50 °C ± 5 °C i potom pet minuta uroniti u mješavinu čija se temperatura održava
na 23 °C ± 5 °C, a koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode koja ne
sadrži više od 0,02% nečistoća, i jednoga dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorke treba osušiti pri 50 °C ± 5 °C. Površine uzoraka
treba očistiti vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost na ugljikovodike

Vanjske površine ova tri uzorka treba potom jednu minutu lagano trljati
pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu sastavljenu od 70% n-heptana i 30%
toluena (obujamski postotak) i nakon toga ih treba osušiti na otvorenom zraku.

2.3.3.   Rezultati

Nakon što su gornja dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja
vrijednost promjene propuštanja svjetla Dt
= (T2 – T3)/T2, izmjerena na tri uzorka u
skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka ne smije prekoračiti
0,010 (Dtm £ 0,010).

2.4.      Otpornost na
mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda mehaničkog oštećivanja

Vanjsku površinu triju novih uzoraka (leća) treba podvrgnuti ispitivanju
jednolikoga mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u dopuni 3. ovoga dodatka.

2.4.2.   Rezultati

Nakon ovog ispitivanja, promjene:

u propuštanju svjetla: Dt = (T2 – T3)/T2

i raspršivanju: Dt = (T2 – T3)/T2

trebaju se izmjeriti u skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. u području
određenom u točki 2.1.2.2.2 priloga I. ovoga pravilnika. Srednja vrijednost
triju uzoraka treba biti takva da je:

           Dtm £
0,100;

           Ddm £
0,050.

2.5.      Ispitivanje
prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1.   Priprema uzorka

Površinu veličine 20 × 20 mm, u području prevlake leće, treba narezati nožićem
za brijanje ili iglom za šivanje u obliku mreže s veličinom oka približno 2 × 2
mm. Pritisak na nožić ili iglu treba biti dovoljan da se prereže najmanje
prevlaka.

2.5.2.   Opis ispitivanja

Treba upotrijebiti ljepljivu vrpcu sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ±
20%, koja je izmjerena pod normiranim uvjetima određenim u dopuni 4 ovoga
dodatka. Ovu ljepljivu vrpcu, koja treba biti široka najmanje 25 mm, treba
najmanje 5 minuta držati pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano
u točki 2.5.1.

Zatim kraj ljepljive vrpce treba opteretiti na način da je sila prianjanja za
dotičnu površinu izjednačena sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U
ovoj fazi, vrpcu treba strgnuti konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

Na području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na
sjecištima između kvadrata ili na rubovima ogrebotina su dopuštena, pod uvjetom
da oštećeno područje ne prekoračuje 15% površine područja s mrežom.

2.6.      Ispitivanja
potpunoga glavnog svjetla koje sadržava leću od plastičnog materijala

2.6.1.   Otpornost na mehaničko
oštećivanje površine leće

2.6.1.1.
Ispitivanja

Leću uzorka svjetla broj 1 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.4.1.
naviše.

2.6.1.2.
Rezultati

Nakon ispitivanja, rezultati fotometrijskih mjerenja obav­ljenih na glavnom
svjetlu u skladu s ovim pravilnikom ne smiju prekoračiti za više od 30% najveće
vrijednosti propisane za točke B 50 L i HV i ne smije biti za više od 10% manje
od najmanjih vrijednosti propisanih za točku 75 R (u slučaju glavnih svjetala
za promet po lijevoj strani, uzimaju se u obzir točke B 50 R, HV i 75 L), a u
slučaju prednjih svjetala za maglu taj se zahtjev primjenjuje samo za područja
A i B.

2.6.2.   Ispitivanje prianjanja
pevlaka, ako postoje

Leću uzorka svjetla broj 2 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.5.
naviše.

3.
Provjera sukladnosti proizvodnje

3.1       Smatra
se da su glavna svjetla jedne proizvodne serije, s obzirom na upotrijebljene
materijale za izradu leća, sukladna s ovim pravilnikom ako:

3.1.1    se poslije ispitivanja
otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i
ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka ne pojave pukotine, odvajanje
dijelova ili deformacije vidljive golim okom (vidi točke 2.2.2., 2.3.1. i
2.3.2.);

3.1.2    se poslije ispitivanja
opisanih u točki 2.6.1.1., fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama,
navedenim u točki 2.6.1.2., nalaze unutar graničnih vrijednosti koje su
propisane za sukladnost proizvodnje u ovom pravilniku.

3.2       Ako
rezultati ispitivanja ne zadovolje zahtjeve, ispitivanja se ponavljaju na
drugom nasumice odabranom uzorku glavnih svjetala.

DODATAK 7. – DOPUNA 1

VREMENSKI REDOSLIJED
HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

A. Ispitivanja na plastičnim materijalima (leće
ili uzorci materijala dostavljeni u skladu sa točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga
pravilnika)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzorci     Ispitivanja | | Leće ili uzorci materijala | | | | | | Leće | | | | | | |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 3.0pt'> |  |  |
|  | (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.1 | Promjena temperature |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.2. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| &> | (točka 2.1.2) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.2.1. | × | × | × | × | × | × | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.3. | Atmosferski utjecaji |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.2.1) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.3.1. | Mjerenje propuštanja svjetla | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4. | Kemijska sredstva |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.2.2) | × | × | × | <> |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4.1. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.5. | Deterdženti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.3.1) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6. | Ugljikovodici |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.3.2) |  |  |  | × | × | × |  |  | ass=MsoNormal style='mso-layout-grid-align:none;text-autospace:none'> |  |  |  |  |
| 1.6.1. | Mjerenje propuštanja svjetla |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.7. | Oštećivanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.4.1) |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.1 | Mjerenje propuštanja svjetla |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.8.1.8. | Prianjanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.očka 2.5) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × |

B.
Ispitivanja na potpunim glavnim svjetlima (dostavljenim u skladu s točkom
2.1.2.1 priloga I. ovoga pravilnika)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ispitivanja | Potpuna glavna svjetla | |
| Uzorak broj | |
| 1 | 2 |
| 2.1. Oštećivanje (točka 2.6.1.1) | × |  |
| 2.2. Fotometrija (točka 2.6.1.2) | × |  |
| 2.3. Prianjanje (točka 2.6.2) |  | × |

DODATAK 7 – DOPUNA 2

METODA MJERENJA
RASPRŠIVANJAI PROPUŠTANJA SVJETLA

1.
OPREMA (vidi sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovicom divergencije   ß/2 = 17,4 ×
ograniči se s blendom DT s otvorom od 6 mm do koje je smješten nosač
uzorka.

Konvergentna akromatična leća L2, korigirana za sfernu aberaciju, spaja blendu
DT s prijamnikom R; promjer leće L2 treba biti takav da on ne zaslanja svjetlo
raspršeno od uzorka u stoš­cu s polovinom vršnoga kuta ß/2 = 14°.

Prstenasta blenda DD s kutovima

![](dodatni/356175.gif)

smještena je u ravnini žarišne slike leće L2.

Neprozirni središnji dio blende je potreban da bi se isključilo svjetlo koje
dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Treba biti moguće ukloniti središnji dio
blende iz svjetlosnog snopa na takav način da se on vraća točno u svoj prvotni
položaj.

Udaljenost L2 DT i žarišna duljina F2(1)
leće L2 trebaju se odabrati tako da slika DT potpuno
pokriva prijamnik R.

Ako je početni upadni svjetlosni tok pretpostavljeno 1 000 jedinica, apsolutna
točnost svakoga očitavanja treba biti bolja od jedne jedinice.

2.
MJERENJA

Obavljaju se sjedeća očitavanja:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Očitavanje | s uzorkom | sa središnjim dijelom od DD | Predstavljena veličina |
| T1 | ne | ne | Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju |
| T2 | da  (prije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen novim materijalom u polju od 24 °C |
| T3 | da  (nakon ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen ispitanim materijalom u polju od 24 °C |
| T4 | da  (prije ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen novim materijalom |
| T5 | da  (nakon ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen ispitanim materijalom |

![](dodatni/356176.gif)

\_\_\_\_\_
(1) Za L2 preporučuje se upotrijebiti
žarišnu duljinu od oko 80 mm.

DODATAK 7 – DOPUNA 3

METODA ISPITIVANJA
PRSKANJEM

1.
Ispitna oprema

1.1.      Prskalica

Upotrijebljena prskalica treba biti opremljena sa sapnicom promjera 1,3 mm koja
dopušta količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min pri radnom tlaku od 6,0
bar – 0, + 0,5 bar.

Pod ovim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz treba biti promjera od 170 ±
50 mm na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 ± 10 mm
od sapnice.

1.2.      Ispitna
mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od:

– kremenog pijeska
tvrdoće 7 na Mohrovoj ljestvici s veličinom zrnca između 0 i 0,2 mm i gotovo
normalnom raspodjelom, s kutnim faktorom od 1,8 do 2;

– vode tvrdoće koja ne prekoračuje 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g
pijeska po litri vode.

2.
Ispitivanje

Vanjsku površinu leća svjetla treba podvrgnuti jednom ili više puta djelovanju
mlaza pijeska dobivenog kako je opisano naviše. Mlaz treba prskati gotovo
okomito na površinu koja se ispituje.

Oštećivanje se treba provjeriti s pomoću jednoga ili više uzoraka stakla
smještenih kao referencija blizu leća koja se ispituju. Mješavinu treba prskati
sve dok promjena u raspršivanju svjetla na uzorku ili uzorcima izmjerena
metodom opisanom u dopuni 2. ne bude takva da je:

![](dodatni/356177.gif)

 Nekoliko
se referentnih uzoraka može upotrijebiti da bi se provjerilo je li cijela
površina koja se ispituje oštećena jednoliko.

DODATAK 7 – DOPUNA 4

ISPITIVANJE PRIANJANJA
LJEPIVE VRPCE

1.
SVRHA

Ova metoda omogućuje određivanje pod normiranim uvjetima linearne sile
prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču.

2.
NAČELO

Mjerenje sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod
kutom od 90°.

3.
UTVRĐENI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline trebaju biti 23 °C ± 5 °C i 65 ± 15% relativna vlažnost (RH).

4.
ISPITNI KOMADI

Prije ispitivanja uzorak svitka ljepljive vrpce treba 24 sata držati u
utvrđenoj atmosferi (vidi točku 3. naviše).

Iz svakoga svitka treba ispitati pet ispitnih komada duljine 400 mm svaki. Ove
ispitne komade treba uzeti iz svitka nakon što su prva tri namotaja skinuta i
odbačena.

5.
POSTUPAK

Ispitivanje se obavlja pod utvrđenim uvjetima okoline navedenim u točki 3.

Pet ispitnih komada treba uzeti iz role tijekom odmatanja vrpce radijalno
brzinom od približno 300 mm/s, a potom ih, unutar 15 sekunda, treba
upotrijebiti na sljedeći način:

Vrpcu treba staviti na staklenu ploču postupno s laganim trljanjem po duljini
pomicanjem prsta bez pretjerana pritiska, na način da između vrpce i staklene
ploče ne ostane ni jedan zračni mjehurić.

Staklenu ploču s postavljenom vrpcom treba ostaviti 10 minuta u utvrđenim
atmosferskim uvjetima.

Približno 25 mm ispitnog komada treba odlijepiti sa staklene ploče u ravnini
okomitoj na os ispitnog komada.

Ploču treba učvrstiti, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom
od 90°. Silu treba primijeniti na način da je crta odvajanja između vrpce i staklene
ploče okomita na tu silu i okomita na ploču.

Vrpcu treba povući da ju se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom
zahtijevanu silu treba zapisati.

6.
REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti treba poredati u niz i srednju vrijednost uzeti kao
rezultat mjerenja. Ova se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine
vrpce.

DODATAK 8

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
UZORKOVANJE OD STRANE OSOBE KOJA OBAVLJA NADZOR

1.
OPĆENITO

1.1.      Zahtjeve
sukladnosti treba smatrati zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga
stajališta, u skladu sa zahtjevima ovoga pravilnika, ako ih ima, ako razlike ne
premašuju neizbježna proizvodna odstupanja.

1.2.      U odnosu na
fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnjih svjetala ne
treba osporavati ako, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom koje je opremljeno s etalon
žaruljom sa žarnom niti:

1.2.1    izmjerena vrijednost u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su
propisane u ovom pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i područje III
najveće odstupanje smije biti kako slijedi:

B 50 L (ili R): 0,20 lx ekvivalent 20%,

    &nbp                0,30 lx ekvivalent 30%;

područje III:  0,30 lx ekvivalent 20%,

                     0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ili ako

1.2.2.1 su za kratki svjetlosni snop u točki HV
dostignute vrijednosti, koje su propisane u ovom pravilniku (s dopuštenim
odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki
svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s
krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem + 0,1
lx), 75 R (ili L), 50 V, 25 R i 25 L, i u cijeloj površini područja IV, ali
koje je najviše 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

1.2.2.2 i ako se za dugi svjetlosni snop točka
HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax, za fotometrijske
vrijednosti u svakoj mjernoj točki, navedenoj u točki 6.3.2. ovoga pravilnika
dopušteno je odstupanje + 20% pri najvećim vrijednostima i – 20% pri najmanjim
vrijednostima. Referentna oznaka se ne uzima u obzir.

1.2.3.   Ako rezultati naviše opisanih
ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost glavnoga
svjetla, pod uvjetom da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno za više od 1°
u desno ili u lijevo(10).

1.2.4.   Glavna svjetla s očitim
greškama treba zanemariti.

1.2.5.   Referentna oznaka se ne uzima
u obzir.

1.3
Kromatske koordinate trebaju biti sukladne.

Fotometrijske vrijednosti za glavno svjetlo koje emitira selektivno žutu
svjetlost, kad je opremljeno s bezbojnom žaruljom sa žarnom niti, treba
pomnožiti s 0,84.

2.
PRVO UZORKOVANJE

U prvom uzorkovanju četiri se glavna svjetla odaberu slučajnim odabirom. Prvi
uzorak od dva uređaja označen je s A, drugi uzorak od dva uređaja označen je s
B.

2.1.      Sukladnost
nije sporna

2.1.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih
svjetala u najnepovoljnijim smjerovima iznose:

2.1.1.1.
uzorak A

A1:      jedno glavno svjetlo                   0%

jedno glavno svjetli ne više od              20%

A2:      oba glavna
svjetla više od                       0%

ali ne više od                                       20%

prijelaz na uzorak B

2.1.1.2.
uzorak B

B1: oba glavna svjetla                            0%

2.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.2.      Sukladnost
jest sporna

2.2.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom Dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala treba osporavati i od proizvođača treba zahtijevati da svoju
proizvodnju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako odstupanja izmjerenzmjerenih
vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.2.1.1.
uzorak A

     &nbs
A3:      jedno glavno svjetlo ne više od 20%

jedno glavno svjetlo više od                 20%

ali ne više
od
                           30%

2.2.1.2.
uzorak B

B2:       u slučaju A2

jedno glavno svjetlo više od                   0%

ali ne više od                                       20%

jedno glavno svjetlo ne više od            20%

B3:       u
slučaju A2

jedno glavno svjetlo                               0%

jedno glavno svjetlo više od                 20%

ali ne više od                                       30%

2.2.2.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila ako, Slijedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome
dodatku, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.3.1.   uzorak A

A4:      jedno glavno svjetlo ne više od 20%

jedno glavno svjetlo više od                 30%

A5:      oba glavna
svjetla više od                     20%

2.3.2.   uzorak B

B4: u slučaju A2

B4: u slučaju A2

jedno glavno svjetlo više od                   0%

ali ne više od                                       20%

jedno glavno svjetlo više od                 20%

B5:       u
slučaju A2

oba glavna svjetla više od                    20%

B6:       u
slučaju A2

jedno glavno svjetlo                               0%

jedno glavno svjetlo više od                 30%

2.3.3.   ili ako su nisu ispunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorke A. i B.

3.
PONOVLJENO UZORKOVANJE

U slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje unutar razdoblja
od dva mjeseca nakon obavijesti, pri čemu se treći uzorak C od dva glavna
svjetla i četvrti uzorak D od dva glavna svjetla odabiru iz zalihe proizvedene
nakon uspostave sukladnosti.

3.1.      Sukladnost
nije sporna

3.1.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih
svjetala iznose:

3.1.1.1.
uzorak C

C1: jedno glavno
svjetlo
0%

     jedno glavno svjetlo ne više
od        20%

C2:      oba glavna svjetla više
od           0%

ali ne više od                                       20%

prijelaz na uzorak D

3.1.1.2.
uzorak D

D1: u slučaju C2

      oba glavna
svjetla                           0%

3.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti
iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.2.      Sukladnost
jest sporna

3.2.1.   Sljedeći postupak uzorkovanja
prikazan na slici 1 u ovom dodatku, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala treba osporavati i od proizvođača treba zahtijevati da svoju
proizvodnju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako odstupanja izmjerenih vrijednosti
za glavna svjetla iznose:

uzorak D

D2:      u slučaju C2

jedno glavno svjetlo više od                   0%

ali ne više od                                       20%

jedno glavno svjetlo ne više od            20%

3.2.1.2.
ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.3.      Povlačenje
homologacije

Sukladnost treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila ako, sljedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome
dodatku, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

3.3.1.   uzorak C

C3: jedno glavno svjetlo ne više
od        20%

     jedno glavno svjetlo više
od              20%

C4: oba glavna svjetla više
od                20%

3.3.2.   uzorak D

D3: u slučaju C2

      jedno glavno svjetlo 0% ili više
od      0%

      jedno glavno svjetlo više
od              20%

3.3.3.   ili ako nisu i spunjeni
uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorke C. i D.

4.
PROMJENA VERTIKALNOGA POLOŽAJA GRANICE »SVIJETLO-TAMNO«

U odnosu na provjeru promjene vertikalnih položaja granice »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline, treba primijeniti sljedeći postupak:

Jedno od glavnih svjetala iz uzorka A, poslije postupka uzorkovanja prema slici
1 u ovome dodatku, treba se ispitati u skladu s postupkom opisanim u točki 2.1.
iz dodatka 4. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u
točki 2.2.2. iz dodatka 4.

Glavno svjetlo treba smatrati prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo iz uzorka A treba podvrgnuti ispitivanju, poslije kojega srednja
vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti
1,5 mrad.

Međutim, ako ova vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A nije zadovoljena, dva
glavna svjetla iz uzorka B treba podvrgnuti istom postupku i vrijednost r ni za
jednog od njih ne smije prekoračiti 3,0 mrad.

![](dodatni/356178.gif)

Slika 1.

**PRILOG VII.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA
ŽARULJE SA ŽARNOM NITI ZA UPORABU U HOMOLOGIRANIM JEDINICAMA SVJETALA ZA
MOTORNA VOZILA I NJIHOVE PRIKOLICE(\*)

(1.)

(2.)

2.1.      Definicije

2.1.1.   Definicija kategorije

Naziv »leća« upotrebljava se u ovome pravilniku za opisivanje različitih
osnovnih konstrukcija normiranih žarulja sa žarnom niti. Svaka je kategorija
posebno označava, kao na primjer: »F1«, »P21W«, »T4W«.

2.1.2.   Definicija tipa

Žarulje sa žarnom niti različitih »tipova« su žarulje iste kategorije koje se
razlikuju u sljedećim bitnim značajkama kao što su:

2.1.2.1.
trgovački naziv ili oznaka;(1)

2.1.2.2.
konstrukcija balona, u mjeri u kojoj bi takve razlike mogle mijenjati optičke
učinke;

2.1.2.3.
boja balona;

Selektivno žuti balon ili dodatni selektivno žuti vanjski balon, koji je
namijenjen samo za mijenjanje boje, ali ne i drugih značajka bezbojnih žarulja
sa žarnom niti, ne predstavlja promjenu tipa žarulje sa žarnom niti;

2.1.2.4.
Nazivni napon.

(2.2.), (2.3.), (2.4)

3
TEHNIČKI ZAHTJEVI

3.1
Definicije

3.1.1.   »Nazivni napon«: napon (u
voltima) koji je označen na žarulji;

3.1.2.   »Nazivna snaga«: snaga (u
vatima) koja je označena žarulji, koja može biti uključena u međunarodnoj
oznaci određene kategorije;

3.1.3.   »Ispitni napon«: napon na
priključcima žarulje sa žarnom niti za kojega su određene električne i fotometrijske
značajke žarulje sa žarnom niti i na kojem će se one ispitati.

3.1.4.   »Predviđene vrijednost«:
vrijednosti koje treba doseći, unutar dopuštenih odstupanja, kad se žarulja sa
žarnom niti napaja strujom pri ispitnom naponu.

3.1.5    Etalon žarulja sa žarnom
niti: žarulja s bezbojnim balonom (osim za žarulje sa žarnom niti jantarne
boje) i sa užim dopuštenim odstupanjima za dimenzije, koja se upotrebljava za
ispitivanje uređaja za osvjetljavanje. Etalon žarulje sa žarnom niti su za
svaku kategoriju određene samo za jedan nazivni napon.

3.1.6    Referentni svjetlosni
tok: određeni svjetlosni tok etalon žarulje sa žarnom niti na kojega se odnose
optičke značajke uređaja za osvjetljavanje.

3.1.7    Mjerni svjetlosni tok:
određena vrijednost svjetlosnog toka za ispitivanje žarulje sa žarnom niti u
etalon glavnom svjetlu navedenom u točki 3.8;

3.1.8    Referentna os: os koja
je određena u odnosu na podnožak i u odnosu na koju se nanose određene
dimenzije žarulje sa žarnom niti;

3.1.9    Referentna ravnina:
ravnina koja je određena u odnosu na podnožak i u odnosu na koju se nanose
određene dimenzije žarulje sa žarnom niti.

3.2       Opći
zahtjevi

3.2.1    Svaki dostavljeni uzorak
mora biti sukladan s odgovarajućim zahtjevima ovoga Pravilnika.

3.2.2    Žarulje sa žarnom niti
trebaju biti konstruirane tako da pri uobičajenoj uporabi imaju i zadrže dobra
radna svojstva. Osim toga ne smiju imati nikakvih konstrukcijskih ili
proizvodnih grešaka.

3.3       Izrada

3.3.1    Balon žarulje sa žarnom
niti ne smije imati brazda niti mrlja koje bi mogle štetno djelovati na njihov
učinak i optičke značajke.

3.3.2    Baloni žarulja sa žarnom
niti trebaju biti opremljene s normiranim podnošcima, sukladnim sa zahtjevima
listova s podacima Publikacije IEC 60061, treće izdanje, kako je navedeno u
listovima s podacima za pojedinačne žarulje u dodatku 1.

3.3.3.   Podnožak mora biti čvrst i
čvrsto spojen s balonom.

3.3.4.   Utvrđivanje sukladnosti
žarulja sa žarnom niti sa zahtjevima točaka 3.3.1. do 3.3.3., provodi se
vizualnim pregledom, provjerom dimenzija i, po potrebi, pokusnom ugradbom.

3.4
Ispitivanja

3.4.1    Žarulje sa žarnom niti
prvo se približno jedan sat podvrgavaju starenju pri ispitnom naponu. Kod
žarulja s dvije žarne niti svaka se žarna nit odvojeno podvrgava starenju.

3.4.2    Kad je balon obojen,
nakon perioda starenja u skladu s točkom 3.4.1., površinu balona treba lagano
obrisati s pamučnom krpom koja je natopljena s mješavinom 70 obujamskih
postotaka n-heptana i 30 obujamskih postotaka toluola. Nakon približno pet
minuta treba vizualno pregledati površinu. Pregled ne smije pokazati nikakvih
vidljivih promjena.

3.4.3.   Položaj i dimenzije žarnih
niti mjere se na žarulji napajanoj strujom pri naponu od 90% do 100% ispitnoga
napona

3.4.4    Ako nije drukčije
određeno, električna i fotometrijska mjerenja obavljaju se pri ispitnom naponu

3.4.5    Električna mjerenja
obavljaju s mjernim uređajima najmanje razreda točnosti 0,2.

3.4.6    Svjetlosni tok naveden u
odgovarajućim listovima s podacima za žarulje sa žarnom niti u dodatku 1
vrijedi za žarulje sa žarnom niti koje emitiraju bijelu svjetlost, osim ako
nije navedena druga boja.

U slučaju kad je dopuštena selektivno žuta boja, svjetlosni tok žarulje sa
žarnom niti s vanjskim balonom selektivno žute boje treba iznositi najmanje 85%
svjetlosnog toka propisanoga za odgovarajuću žarulju sa žarnom niti s bezbojnim
balonom.

3.5       Položaj
i dimenzije žarnih niti

3.5.1    Geometrijski oblici
žarnih niti u načelu su kao što su navedeni u listovima s podacima za žarulje u
dodatku 1.

3.5.2    Za ravne žarnih niti,
ispravan položaj i oblik provjerava se prema navedenom u odgovarajućim
listovima s podacima.

3.5.3    Ako u listu s podacima
za žarulju žarna nit prikazana u jednom pogledu, kao točka, položaj svjetlosnoga
središta određuje se sukladno dodatku 4.

3.5.4    Duljina ravnoga dijela
žarnih niti određuje se s njezinim krajevima, koji su određeni vrhovima prvoga
i krajnjega zavoja gledano u projekciji okomitoj na referentnu os žarulje, u
koliko nema drugih podataka u odgovarajućem listu s podacima. Vrh krajnjega
zavoja mora zadovoljavati uvjet da kut koji čine stranice ne prelazi 90°. Kod
bi-spiralnih žarnih niti uzimaju se u obzir vrhovi sekundarnih zavoja.

3.5.4.1 Kod uzdužnih žarnih niti, krajnji položaj
promatranih vrhova određuje se okretanjem žarulje sa žarnom niti oko referentne
osi. Nakon toga se izmjeri duljina u smjeru usporednim s referentnom osi.

3.5.4.2 Kod poprečnih žarnih niti, os žarne niti
treba biti okomita na smjer projekcije. Duljina se mjeri u smjeru okomitom na
referentnu os.

3.6.      Boja

3.6.1    Balon žarulje sa žarnom
niti treba biti bijela, osim ako nije drukčije propisano u listu s podacima.

3.6.2    Kolorimetrijske značajke
izražene u kromatskim koordinatama po CIE trebaju se nalaziti unutar graničnih
vrijednosti:

za žarulje sa žarnom niti sa selektivno žutim balonom ili vanjskim balonom:

prema crvenoj: y  0,138 + 0,580 x

prema zelenoj: y  1,29 x – 0,100

prema bijeloj: y  -x + 0,940 i y  0,440

(y  -x + 0,940 i y = 0,440 za prednja svjetla za maglu)

prema spektralnoj vrijednosti: y  -x + 0,992

za žarulje sa žarnom niti izrađene s balonom boje jantara:

prema crvenoj: y  0,398

prema zelenoj: y = 0,429

prema bijeloj: y = 0,007

3.6.3    Boja i propuštanje
svjetlosti balona žarulja sa žarnom niti koje emitiraju obojenu svjetlost mjere
se postupkom navedenim u dodatku 5.

3.7
UV-zračenje

UV-zračenje halogene žarulje sa žarnom niti treba biti takvo da je:

![](dodatni/356179.gif)

![](dodatni/356180.gif)

gdje je:

Ee(l) [W/nm] = spektralna
razdioba zračenja

V (l) [1] = spektralno
svjetlosno iskorištenje

l [nm] = valna duljina

Ta se vrijednost izračunava u intervalima po 5 nm.

3.8       Napomena
koja se odnosi na selektivno žutu boju

Homologacija određenoga tipa žarulja sa žarnom niti prema ovome pravilniku može
se dodijeliti, u skladu s točkom 3.6 naviše, za žarulju sa žarnom niti kako s
bezbojnim tako i sa selektivno žutim balonom ili vanjskim balonom.

3.9       Provjera
optičke kakvoće

(Primjenjuje se samo za žarulje s dvije žarne niti za glavna svjetla za asimetrični
kratki svjetlosni snop)

3.9.1    Ta se provjera optičke
kakvoće obavlja na naponu pri kojem se dobije svjetlosni tok koji treba
izmjeriti; zahtjevi točke 3.4.6. se pri tome uzimaju u obzir.

3.9.2    Za 12-voltne žarulje sa
žarnom niti koje emitiraju bijelu svjetlost:

Uzorak koji najbliže zadovoljava zahtjeve propisane za etalon žarulju sa žarnom
niti treba ispitati u etalon glavnom svjetlu koje je određeno u točki 3.8.5 te
utvrditi zadovoljava li navedeni sklop glavnoga svjetla i žarulje sa žarnom
niti koja se ispituje zahtjeve za razdiobu svjetlosti, propisane za kratki
svjetlosni snop u odgovarajućemu pravilniku.

3.9.3    Pri 6-voltne i 24-voltne
žarulje sa žarnom niti koje emitiraju bijelu svjetlost:

Uzorak koji najbliže zadovoljava zahtjeve propisane za etalon žarulju sa žarnom
niti treba ispitati u etalon glavnom svjetlu koje je određeno u točki 3.8.5 te
utvrditi zadovoljava li navedeni sklop glavnoga svjetla i žarulje sa žarnom
niti koja se ispituje zahtjeve za razdiobu svjetlosti, propisane za kratki
svjetlosni snop u odgovarajućemu pravilniku. Dopuštena su odstupanja koja nisu
veća od 10% od najnižih vrijednosti.

3.9.4    Žarulje sa žarnom niti
sa selektivno žutim balonom ili vanjskim balonom treba ispitati na isti način
kao što je opisano u točkama 3.8.2 i 3.8.3 u etalon glavnom svjetlu koje je
određeno u točki 3.8.5 radi provjere da osvijetljenost zadovoljava barem 85% za
12-voltne žarulje sa žarnom niti i barem 77%, za 6-voltne i 24-voltne žarulje
sa žarnom niti najmanje zahtjeve za razdiobu svjetlosti propisane za kratki
svjetlosni snop u odgovarajućemu pravilniku. Najveće granične vrijednosti
osvijetljenosti ostaju nepromijenjene.

U slučaju žarulje sa žarnom niti sa selektivno žutim balonom ne treba obaviti
to ispitivanje ako je također dodijeljena homologacija za isti tip žarulje sa
žarnom niti koja emitira bijelu svjetlost.

3.9.5    Glavno svjetlo smatra se
etalon glavnim svjetlom ako:

3.9.5.1 zadovoljava odgovarajuće homologacijske
zahtjeve;

3.9.5.2 ima učinkoviti promjer najmanje 160 mm;

3.9.5.3 s etalon žaruljom sa žarnom niti u
različitim mjernim točkama i područjima određenim za odgovarajući tip glavnoga
svjetla proizvodi osvijetljenost koja iznosi:

3.9.5.3.1
najviše 90% od najvećih graničnih vrijednosti i

3.9.5.3.2
najmanje 120% od najmanjih graničnih vrijednosti, koje su propisane za
odgovarajući tip glavnoga svjetla.

3.10     Etalon žaruljom sa
žarnom niti

Etalon žarulje sa žarnom niti za fotometrijska ispitivanja glavnih svjetala i
uređaja za svjetlosnu signalizaciju određene su u odgovarajućim listovima s
podacima u dodatku 1. Etalon žarulje sa žarnom niti imaju bezbojne balone (osim
za žarulja sa žarnom niti jantarne boje) i predviđene su samo za jedan nazivni
napon.

(4.), (5.), (6.), (7.) i (8)

 \_\_\_\_\_\_
(\*) Tekst ovoga priloga je u biti tekst
Pravilnika ECE R 37 izmjenama i dopumama zaključno s dopunom 15 uz 03 niz
izmjena i dopuna, s tim da su »prilozi« toga pravilnika preimenovani u
»dodatke« ovoga priloga, a »dodaci« u »dopune dodataka«. Ispuštene točke i
prilozi Pravilnika ECE R 37 su radi preglednosti navedeni u zagradama.

(1)
Žarulje sa žarnom niti koje imaju trgovački naziv ili oznaka, ali su ih
proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima. Žarulje sa
žarnom niti koje je proizveo isti proizvođača razlikuju se samo po trgovačkom
nazivu ili oznaci, smatraju se istim tipom.

DODATAK 1

KATEGORIJA R2

List R2/1

Crteži su namijenjeni da prikažu samo bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti

![](dodatni/356181.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | | | | |
|  | | Serijski proizvedene žarulje | | | | | | Etalon žarulja | |
| Nazivne vrijednosti | V | 6(4) | | 12(4) | | 24(4) | | 12(4) | |
| W | 45 | 40 | 45 | 40 | 55 | 50 | 45 | 40 |
| Ispitni napon | V | 6,3 | | 13,2 | | 28 | | 13,2 | |
| Predviđene vrijednosti | W | 53  max. | 47  max. | 57  max. | 51  max. | 76  max. | 69  max. | 52 + 0%  – 10% | 46 ± 5% |
| lm | 720  min. | 570  ±15% | 860  min. | 675  ±15% | 1 000  min. | 860  ±15% |  |  |
|  |  |
| Mjerni svjetlosni tok(5) lm |  | – | 450 | – | 450 | – | 450 |  |  |
| Referentni svjetlosni tok pri približno 12 V | | | | | | | | 700 | 450 |

 \_\_\_\_\_\_
(1) Referentna os je okomita na referentnu
ravninu i prolazi kroz središte podnoška s promjerom 45 mm.

(2)
Balon treba biti bezbojan ili selektivno žute boje.

(3)
Ni jedan dio podnoška ne smije prmije proizvoditi, refleksijom svjetla koje emitira
žarna nit za kratko svjetlo, bilo kakvu zalutalu uzlaznu zraku, kad je žarulja
sa žarnom niti u uobičajenom radnom položaju na vozilu.

(4)
Vrijednosti navedene u lijevom stupcu odnose se na dugi svjetlosni snop, ednosti u desnom stupcu na kratki svjetlosni snop.

(5)
Mjerni svjetlosni tok za mjerenja u skladu s točkom 3.8. ovoga pravilnika.

*Napomena:*
Žarulja sa žarnom niti R2 ne preporučuje se za nove konstrukcije glavnih
svjetala.

KATEGORIJA R2

List R2/2

Crteži nisu obvezni u
pogledu konstrukcije štita i žarnih niti

 Pogled odozgo

![](dodatni/356182.gif)

KATEGORIJA R2

List R2/3

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| POLOŽAJ I DIMENZIJE ŽARNIH NITI I ŠTITA(1) | | | | | | |
| Dimenzije u mm | | | Dopušteno odstupanje | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
| 6 V | 12 V | 24 V | 12 V |
| a | | 0,60 | ± 0,35 | | | ± 0,15 |
| b1/30,0  b1/33,0(2) | | 0,20  b1/30,0 mv(3) | ± 0,35 | | | ± 0,15 |
| b2/30,0  b2/33,0(2) | | 0,20  b2/30,0 mv(3) | ± 0,35 | | | ± 0,15 |
| c/30,0 | | 0,50  c/30,0 mv(3) | ± 0,30 | | | ± 0,15 |
| c/33,0(2) | |
| e | 6, 12 V  24 V | 28,5  28,8 | ± 0,35 | | | ± 0,15 |
| f | 6, 12 V  24 V | ss=MsoNormal align=center style='margin-bottom:2.15pt;text-align:center; mso-line-height-alt:10.5pt;mso-layout-grid-align:none;text-autospace:none; vertical-align:middle'>1,8 2,2 | ± 0,40 | | | ± 0,20 |
| g | | 0 | ± 0,50 | | | ± 0,30 |
| h/30,0  h/33,0(2) | | 0  h/30 mv(3) | ± 0,50 | | | ± 0,30 |
| 1/2 (p – q) | | 0 | ± 0,60 | | | ± 0,30 |
| 1 c | | 5,5 | ± 1,50 | | | ± 0,50 |
| γ(4) | | 15° nom. |  | | |  |
| Podnožak P45t-41 u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-95-4) | | | | | | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |
endif

(1)
Položaj i mjere štita i žarnih niti provjeravaju se pomoću mjerne metode
opisane u Publikaciji IEC 809.

(2)
Mjeri se na razmaku od referentne ravnine koji je naveden u mm iza kose crte.

(3)
mv = mjerna vrijednost

(4)
Kut ă vrijedi samo za konstrukciju štita i ne provjerava se na gotovim
žaruljama sa žarnom niti.

KATEGORIJA H1

List H1/1

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti

Balon žarulje mora biti bezbojan ili selektivno
žute boje

![](dodatni/356183.gif)

KATEGORIJA H1

List H1/2

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | | Dopuštena odstupanja | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
| 6 V | 12 V | 24 V | 12 V |
| b | 0,7 f | |  | | |  |
| e(5) (9) | 25,0 | | (8) | | | ± 0,15 |
| f(5) (6) | 6 V | 4,5 | ± 1,0 | | |  |
|  | 12 V | 5,0 | ± 0,5 | | | ± 0,5  0 |
|idth=82 style='width:61.85pt;border:solid black 1.0pt;border-top:none;
mso-border-top-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:4.0pt 4.0pt 4.0pt 4.0pt;height:3.0pt'>

 24 V | 5,5 | ± 1,0 | | |  |
| g(6) | 0,5 d(7) | | ± 0,5 d | | | ± 0,25 d |
| h1 | 0 | | (8) | | | ± 0,20(4) |
| h2 | (8) | | | ± 0,25(4) |
| ε | 45° | | ± 12° | | | ± 3° |
| Podnožak P 14,5s u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-46-2) | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE VRIJEDNOSTI | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 6 | 12 | 24 | 12 |
| watt | | 55 |  | 70 | 55 |
| Ispitni napon | volt | | 6,3 | 13,2 | 28,0 |  |
| Predviđena vrijednost | watt | | max 63 | max 68 | max 84 | max. 68 pri 13,2 V |
| Svjetlosni tok lm±% | | 1350 | 1550 | 1900 |  |
| 15 | | |  |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnih svjetala: 1 150 lm pri približno 12 V | | | | | | |

KATEGORIJA H1

List H1/3

1)
Referentna os je okomita na referentnu ravninu i prolazi kroz točku određenu
dimenzijom označenom s(1).

2)
Oba izvoda za dovod struje moraju biti unutar balona; a dulji izvod mora biti
iznad žarne niti (u pogledu na žarulju kao što je prikazan na slici).
Unutrašnja konstrukcija žarulje mora biti takva, da se koliko god je moguće
izbjegne pojava zrcalnih slika ili refleksije svjetla koje bi pravile smetnje, na
primjer postavljanjem rashladnih obloga dijelovima žarne niti izvan zavojnice.

3)
Valjkasti dio balona iznad duljine ‘f’ treba biti takati takav da ne iskrivljuje
projiciranu sliku žarne niti u tolikoj mjeri da bi to bitno nepovoljno
djelovalo na optičke učinke.

4)
Ekscentricitet se mjeri samo u vodoravnom i vertikalnom smjeru žarulje sa
žarnom niti, kao što je prikazano na slici. Točke u kojima se obavlja mjerenje
e u kojima je projekcija vanjske strane krajnjih zavoja najbliža ili
najudaljenija od referentne ravnine.

5)
Smjer gledanja je okomit na referentnu os koja se nalazi u ravnini određenoj s
referentnom osi i središtem drugoga zatika podnoška.

6)
Pomak žarne niti u odnosu na os balona, izmjeren na razmaku 27,5 mm od referentne
ravnine.

7)
d: promjer žarne niti.

8)
Provjerava se »box sistemom« prema listu H1/4.

9)
Krajevi žarne niti su određeni kao točke u kojima projekcija vanjske strane
krajnjih zavoja, najbližih ili najudaljenijih od referentne ravnine, gledano u
smjeru određenom u napomeni 5. naviše, presijeca referentnu os (posebne upute
za ‘bi-spiralne’ žarne niti su u pripremi).

KATEGORIJA H1

List H1/4

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom da li je žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356184.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| 6 V |  |  |  | | 6 | 3,5 |
| 12 V | 1,4 d | 1,9 d | 0,25 | | 6 | 4,5 |
| 24 V |  |  |  | | 7 | 4,5 |

d
= promjer žarne niti

Početak žarne niti, koji je određen u napomeni 9
na listu H1/3, mora biti između crta Z1 i Z2.

Položaj žarne niti provjerava se samo u
smjerovima FH i FV koji su prikazani na listu H1/1.

Žarna nit u cijelosti mora biti unutar
prikazanih granica.

KATEGORIJA H2

List H2/1

Crteži su namijenjeni
samo da prikažu bitne dimenzije žarulje sa žarnom niti

Balon mora biti bezbojan
ili selektivno žute boje

![](dodatni/356185.gif)

KATEGORIJA H2

List H2/2

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | | Dopušteno odstupanje | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | Etalon žarulja | |
|  |  |  | 6 V | 12 V | 24 V | 12 V |
| e(5) (9) | 25,0 |  | (8) | | | ± 0,15 |
| f(5) (9) | 6 V | 4,5 | ± 1,0 | | |  |
|  | 12 V | 5,0 | ± 0,5 |
|  | 24 V | 5,5 | 0 |
| g(1), (2) | 0,5 d(7) | | ± 0,5 d | | | ± 0,25 d |
| h1(2) | 7,1 | | (5) | | | ± 0,20 |
| h2(4) | (5) | | | ± 0,25 |
| H3(2) | 0,5 d | | (5) | | | ± 0,20 |
| H4(4) | (5) | | | ± 0,25 |
| Podnožak X 511 sukladno s Publikacijom IEC 61 (list 7004-99-2) | | | | | | |
| TABLICA ELEKTRIČNIH I FOTOMETRIJSKIH VRIJEDNOSTI | | | | | | |
|  | | | Serijski proizvedene žarulje(1) | | | Etalon žarulja(1) |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 6 | 12 | 24 | 12 |
| watt | | 55 | | 70 | 55 |
| Ispitni napon | volt | | 6,3 | 13,2 | 28,0 |  |
| Predviđena vrijednost | watt | | max 63 | max 68 | max 84 | max. 68 pri 13,2 V |
| Svjetlosnitok  lm  ±% | | 1 300 | 1 800 | 2 150 |  |
| 15 | | |  |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnih svjetala: 1150 lm na približno 12 V | | | | | | |

KATEGORIJA H2

List H2/3

1)
d: promjer žarne niti

2)
Ti se pomaci mjere na poprečnom presjeku okomitom na os balona i koji prolazi
kroz kraj žarne niti(\*) koji je bliži podnošku.

3)
Tri znaka X na ravnini nalijeganja prikazuju položaje triju izdanaka koji
određuju tu ravninu na držaču. Unutar kruga promjera 3 mm oko tih točaka ne
smije biti nikakvih vidljivih deformacija ni zareza koji bi mogli utjecati na
namještanje žarulje sa žarnom niti.

4)
Ti se pomaci mjere poprečnom presjeku okomitom na os balona i koja prolazi kroz
kraj žarne niti(\*) koji je dalji od podnoška.

5)
Provjerava se »box sistemom« prema listu H2/4.

6)
Krajevi žarne niti su određeni kao točke u kojima projekcija vanjske strane
krajnjih zavoja, najbližih ili najudaljenijih od podnoška, gledano u smjeru ‘D’
(list H2/1), presijeca crtu koja je usporedna s crtom ZZ i od nje udaljena 7,1
mm (posebne upute za ‘bi-spiralne’ žarne niti su u razvojnoj fazi).

\_\_\_\_\_
(\*) Točke koje treba mjeriti
su sjecišta vanjske strane krajnjega zavoja koji je najbliži ili najudaljeniji
od podnoška s osi žarne niti.

KATEGORIJA H2

List H2/4

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom da li je žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na osi x–x, y–y i z-z(\*)

![](dodatni/356186.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a1 | a2 | b1 | b2 | d1 | d2 | h |
| 6 V | d + 0,50 | d + 1,0 | 0,25 | | 7,1 | 0,5 d – 0,35 | 6 |
| 12 V |  | 7 |
| 24 V | d + 1,0 |  |  |

d
= promjer žarne niti

Kraj žarne niti(\*\*) koji je bliži podnošku mora
biti unutar b1 i b2. Žarna nit u cijelosti mora biti unutar prikazanih granica.

\_\_\_\_\_\_
(\*) Vidi H2/1.

(\*\*)
Kraj žarne niti je određen u listu H2/3.

KATEGORIJA H3

List H3/1

Balon mora biti bezbojan
ili selektivno žute boje.

![](dodatni/356187.gif)

KATEGORIJA H3

List H3/2

Definicija središta obruča i
Dimenzije žarne niti i dopuštena
referentne osi (2)
odstupanja za etalon žarulje,

vidi list H3/3

![](dodatni/356188.gif)

Pogled A: mjerenje h2
Pogled B: mjerenje k, h1, h3, f
Pogled C: mjerenje h4

\_\_\_\_\_
(\*) Podnožak treba
pritisnuti u tim smjerovima.

KATEGORIJA H3

List H3/3

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | Dopušteno odstupanje | | | | | |
|  | Serijski proizvedene žarulje | | | | | Etalon žarulja |
|  | 6 V | | | 12 V | 24 V |
| e | 18,0(5) | | | | | 18,0 |
| f(7) | 3,0 min. | | | 4,0 min. | | 5,0 ± 0,50 |
| k | (5) | | | | | 0 ± 0,20 |
| h1 | 0 ± 0,15(6) |
| h3 |
| h2 | 0 ± 0,25(6) |
| h4 |
| Podnožak X 511 u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-47-3) | | | | | | |
| TABLICA ELEKTRIČNIH I FOTOMETRIJSKIH VRIJEDNOSTI | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 6 | 12 | 24 | 12 |
| watt | | 55 | | 70 | 55 |
| Ispitni napon | volt | | 6,3 | 13,2 | 28,0 |  |
| Predviđene vrijednosti | watt | | max 63 | max 68 | max 84 | max. 68 pri 13,2 V |
| Svjetlosni tok | lm | 1 050 | 1 450 | 1 750 |  |
| % | 15 | | |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnih svjetala: 1 100 lm na približno 12 V | | | | | | |

KATEGORIJA H3

List H3/4

1)
Deformacija balona na strani podnoška ne smije biti vidljiva u svim smjerovima
izvan kuta zatamnjenja od 80° max. Štitovi ne smiju proizvoditi ometajuće
refleksije. Kut između referentne osi i ravnina obaju štitova, izmjeren na
strani balona, ne smije prelaziti 90°.

2)
Dozvoljeno odstupanje središta obruča podnoška od referentne osi iznosi 0,5 mm
okomito na crtu Z-Z i 0,05 mm usporedno s crtom Z-Z.

3)
Najmanja duljina iznad visine središta emitiranja svjetlosti (»e«) na kojoj je
balon cilindričan.

4)
Dijelovi opruge i dijelovi držača žarulje trebaju nalijegati na obod podnoška
samo izvan pravokutnika prikazanoga crtkanom linijom.

5)
Te se dimenzije serijsko proizvedenih žarulja provjeravaju s pomoću
»box-sistema« prema listu H3/5.

6)
Kod etalon žarulja sa žarnom niti točke koje treba mjeriti su sjecišta
projekcije vanjskih dijelova krajnjih zavoja s osi žarne niti.

7)
Položaj prvoga i zadnjega zavoja žarne niti se određuje sa sjecištem vanjskih
rubova prvoga i zadnjega zavoja koji emitira svjetlost s ravninom koja je
usporedna s referentnom ravninom i od nje udaljena 18,0 mm (posebne upute za
‘bi-spiralne’ žarne niti su u razvojnoj fazi).

KATEGORIJA H3

List H3/5

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom da li je žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356189.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | c | k | g |
| 6 V |  |  |  | 2,0 |
| 12 V | 1,8 d | 1,6 d | 1,0 | 2,8 |
| 24 V |  |  |  | 2,9 |

d
= promjer žarne niti

Žarna nit u cijelosti mora biti unutar
prikazanih granica.

Središte žarne niti mora se nalaziti unutar
granica dimenzije ‘k’.

KATEGORIJA H3

List H3/6

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom da li je žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356190.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b1 | b2 | c | h |
| 6 V | 1,8 d |  | | 2,0 | 4,6 |
| 12 V | 1,8 d | 0,25 | | 2,5 | 6,0 |
| 24 V | 1,8 d |  | |  | 6,2 |

d = promjer žarne niti

Prvi zavoj žarne niti u cijelosti mora biti
unutar granica prikazanih u pogledu »A«. Bočna projekcija žarne niti mora biti
unutar granica prikazanih u pogledu »B«; z’ – z’ je ravnina okomita na
referentnu ravninu, usporedna s i na istoj strani kao crta z – z i na
udaljenosti »c« od referentne osi. Početak žarne niti mora biti, kao što je
određeno, između b1 i b2. Zadnji zavoj žarne niti\* mora biti unutar granica
prikazanih u pogledu »C«.

\_\_\_\_\_\_
\* kako je određeno u
napomeni 7 na listu H3/4.

KATEGORIJA H4

List H4/1

![](dodatni/356191.gif)

Crteži nisu obvezni; njihova je svrha
samo prikazati dimenzije koje se moraju provjeravati.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | Dimenzija | | Dopušteno odstupanje | |
| 12 V | 24 V | 12 V | 24 V |
| e | 28,5 | 29,0 | + 0,45– 0,25 | ± 0,35 |
| p | 28,95 | 29,25 | – | – |
| m(1) | max. 60,0 | | – | |
| n(1) | max. 34,5 | | – | |
| s(2) | 45,0 | | – | |
| α(3) | max. 40° | |  | |

KATEGORIJA H4

List H4/2

Značajke

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | | Serijski proizvedene žarulje | | | | Etalon žarulja | |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 12(4) | | 24(4) | | 12(4) | |
| watt | | 60/span> | 55 | 75 | 70 | 60 | 55 |
| Ispitni napon | volt | | 13,2 | | 28 | |  |  |
| Predviđene vrijednosti | watt | | max. 75 | max. 68 | max. 85 | max. 80 | max. 75pri 13,2 V | max. 68 pri 13,2 V |
| Svjetlosni tok | lm | 1650 | 1000 | 1900 | 1200 |  |  |
| ± % | 15 | | | |
| Mjerni svjetlosni tok za mjerenje sukladno s točkom 3.8 ovoga pravilnika | |  | – | 750 | – | 800 |  |  |
| Referentni svjetlosni tok na približno 12 V lm | | | | | | | 1 250 | 750 |
| Podnožak P43t-38 u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-39-5) | | | | | | | | |

1)
Kad se upotrebljava žuti balon, »m« i »n« označavaju najveće dimenzije toga
balona; kad nema vanjskog balona, »m« označava najveću duljinu žarulje.

2)
Mora biti moguće postaviti žarulju u valjak promjera »s«, koji je koncentričan
u odnosu na referentnu os i na jei na jednom kraju ograničen s ravninom usporednom s
referentnom ravninom i udaljenim 20 mm od nje, a na drugom kraju s polukuglom
polumjera  ![](dodatni/356192.gif).

3)
Zatamnjenje se mora postići najmanje do valjkastoga dijela balona. Ono također
mora prekrivati unutarnji štit kad je vidljiv u smjeru okomitom na referentnu
os. odsisavanja zatamnjenjem može se postići drugim sredstvima.

4)
Vrijednosti u lijevom stupcu odnose se na dugi svjetlosni snop, a vrijednosti u
lijevom stupcu na kratki svjetlosni snop.

KATEGORIJA H4

List H4/3

Položaj štita(\*)

![](dodatni/356193.gif)

(\*)
Crtež nije obvezan za konstrukciju štita.

(\*\*)
30,0 za tip s 24 V.

KATEGORIJA H4

list H4/4

Položaj žarnih niti(\*)

![](dodatni/356194.gif)

\_\_\_\_\_
(\*) Crtež nije obvezan za konstrukciju
štita.

(\*\*)
Za žarulje 24 V: 30,0 mm. -.

KATEGORIJA H4

list H4/5

Dodatna objašnjenje uz listove H4/3 i H4/4

Dimenzije niže navedene se mjere u tri smjera
pogleda:

Pogled  ![](dodatni/356195.gif)  za dimenzije a, b1, c, d, e, f, lR i
lc;

Pogled  ![](dodatni/356196.gif)  za dimenzije g, h, p in q;

Pogled  ![](dodatni/356197.gif)  za dimenziju b2.

Dimenzije p i q se mjere u ravnini koja je
usporedna s referentnom ravninom i od nje udaljena 33 mm.

Dimenzije b1, b2, c i h se mjere u ravninama
usporednima s referentnom ravninom od koje je jedna udaljena 29,5 mm (za 24 V =
30,0 mm) i druga 33 mm.

Dimenzije a i g se mjere u ravninama,
usporednima s referentnom ravninom od koje je jedna udaljena 26,0 mm i druga
23,5 mm.

Napomena: Za postupak mjerenja vidi Prilog E
publikacije IEC 809.

KATEGORIJA H4

List H4/6

Tablica dimenzija koje se navode u crtežima na
listovima H4/3 i H4/4 (u mm)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | | Dimenzija | | Dopuštena odstupanja | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | Etalon žarulja |
| 12 V | 24 V | 12 V | 24 V | 12 V | 24 V | 12 V |
| a/26(\*) | | 0,8 | | ± 0,35 | | ± 0,2 |
| a/23,5(\*) | | 0,8 | | ± 0,60 | | ± 0,2 |
| b1/29,5(\*) | b1/30,0(\*) | 0 | | ± 0,30 | ± 0,35 | ± 0,2 |
| b1/33(\*) | | b1/295mv(\*\*) | b1/300mv(\*\*) | ± 0,30 | ± 0,35 | ± 0,15 |
| b2/29,5(\*) | b2/30,0(\*) | 0 | | ± 0,30 | ± 0,35 | ± 0,2 |
| b2/33(\*) | | b2/295mv(\*\*) | b2/300mv(\*\*) | ± 0,30 | ± 0,35 | ± 0,15 |
| c/29,5(\*) | c/30,0(\*) | 0,6 | 0,75 | ± 0,35 | | ± 0,2 |
| c/33(\*) | | c/29,5mv(\*\*) | c/30,0mv(\*\*) | ± 0,35 | | ± 0,15 |
| d | | min. 0,1 | | – | | – |
| e(7)  f(5) (6) (8) |  | 28,5  1,7 | 29,0  2,0 | + 0,35– 0,25+ 0,50– 0,30 | + 0,35 ± 0,40 | + 0,2– 0,0+ 0,3– 0,1 |
| g/26(\*)  g 23,5(\*) | | 0  0 | | ± 0,5  ± 0,7 | ± 0,3 ± 0,3 |
| h/29,5(\*) | h/30,0(\*) | 0 | | ± 0,5 | | ± 0,3 |
| h/33(\*)  lR(5) (8) | | h 29,5 mv(\*\*)  4,5 | h/30,0 mv(\*\*)  5,25 | ± 0,35  ± 0,8 | | ± 0,2 ± 0,4 |
| lC(5) (6) | | 5,5 | 5,25 | ± 0,5 | ± 0,8 | ± 0,35 |
| p/33(\*) | | Ovisno od oblika štita | | – |  | – |
| q/33(\*) |  |  | | ± 0,6 | | ± 0,3 |

\_\_\_\_\_
(\*) Dimenzija se mjeri na udaljenosti od
referentne ravnine koja je navedena u mm iza kosih crta.

(\*\*)
»29,5 mv« ili »30,0 mv« označava vrijednost izmjerenu na udaljenosti 29,5 mm
odnosno 30,0 mm od referentne ravnine.

KATEGORIJA H4

List H4/7

Napomene:

5)
Krajnji zavoji žarnih niti su određeni kao prvi i zadnji žareći zavoj s potpuno
ispravnim kutom zavojnice. Kod ‘bi-spiralnih’ žarnih niti, zavoji su određeni s
ovojnicom primarnih zavoja.

6)
Kod žarne niti za kratki svjetlosni snop, točke koje treba mjeriti su sjecišta,
gledano u pogledu(1), bočnoga ruba štita i vanjskoga dijela krajnjih zavoja
definiranih u napomeni 5.

7)
»e« označava razmak od referentne ravnine do početka žarne niti za kratki
svjetlosni snop određenoga naviše.

8)
Kod žarne niti za dugi svjetlosni snop, točke koje treba mjeriti su sjecišta,
gledano u pogledu(1), ravnine usporedne s ravninom H-H i postavljene na razmaku
od 0,8 mm ispod nje i krajnjih zavoja definiranih u napomeni 5.

9)
Referentna os je crta okomita na referentnu ravninu i koja prolazi kroz
središte kruga s promjerom »M« (vidi list H4/1).

10)       Ravnina
V-V je ravnina koja je okomita na referentnu ravninu, prolazi kroz referentnu
os i sjecište kruga promjera »M« s osi referentnoga zatika.

11)       Ravnina
H-H je ravnina koja je okomita na referentnu ravninu i na ravninu V-V i prolazi
kroz referentnu os.

KATEGORIJA P21W

List P21W/1

![](dodatni/356198.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
|  |  | | min. | nom. | max. |  |
| e |  | |  | 31,8(3) |  | 31,8 ± 0,3 |
| f | 12 V | | 5,5 | 6,0 | 7,0 | 6,0 ± 0,5 |
| 6 V, 24 V(4) | |  |  | 7,0 |  |
| ß | | | 75° | 90° | 105° | 90° ± 5° |
| Bočno odstupanje(1) | | |  |  | (3) | 0,3 max. |
| Podnožak BA 15s u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-11A-8) | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE VRIJEDNOSTI | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 6 | 12 | 24 | 12 |
|  | watt | | 21 | | | 21 |
| Nazivni napon     Predviđene | volt | | 6,75 | 13,5 | 28,0 |  |
| watt | | 26 | 25 | 28 | 25 pri 13,5 V |
| vrijednosti | ±% | | 6 | | |  |
| Svjetlosni tok | lm | 460 | | |  |
|  | ±% | 15 | | |  |
| Referentni svjetlosni tok: 460 lm kod približno 13,5 V | | | | | | |

1)
Najveće dopušteno bočno odstupanje središta žarne niti u odnosu na dvije
međusobno okomite ravnine koje sadrže referentnu os i od kojih jedna od tih
ravnina sadrži os zatika.

2)
Žarulje sa žarnom niti s podnoškom BA15d mogu se upotrijebiti za posebne svrhe;
one imaju iste dimenzije.

3)
Provjerava se pomoću »box-sistema« prema listu P21W/2.

4)
Za 24-voltne žarulje povećane snage koje imaju drukčiji oblik žarne niti u
pripremi su dodatne specifikacije.

KATEGORIJA P21W

List P21W/2

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom da li je žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu te na os
okomitu, unutar ± 15°, na ravninu koja prolazi kroz središta zatika i
referentnu os.

![](dodatni/356199.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | b | h | k |
| Dimenzija | 3,5 | 3,0 | 9,0 | 1,0 |

Ispitni postupak i zahtjevi

1.
Žarulja sa žarnom niti se postavi u držač (grlo) koji se može okretati oko
svoje osi i koji ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike koji odgovaraju
dopuštenim granicama za kutni pomak, npr. ± 15°. Držač se nakon toga zakreće da
se na zaslonu na koji je projicirana slrana slika žarne niti dobije osna projekcija
žarne niti. Osna projekcija žarne niti mora biti unutar dopuštenih granica za
kutni pomak (± 15°).

2.
Bočni pogled

Nakon što se žarulja sa žarnom niti namjest da je podnožak okrenut
nadolje, referentna os vertikalna i gledano u smjeru osi žarne niti, projekcija
žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i širinom »b«
čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti.

3.
Pogled sprijeda

Nakon što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut
nadolje, referentna os vertikalna i s pogledom na žarulju u smjeru pod pravim
kutovima u odnosu na os žarne niti:

3.1
projekcija žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »h« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti,
i

3.2       pomak
projekcije središta žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od razmaka
»k«.

KATEGORIJA P21/4W

List P21/4W/1

![](dodatni/356200.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | | | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | max. |  |
| e | | | |  | 31,8(1) |  | 31,8 ± 0,3 |
| f | | | |  |  | 7,0(1) | 7,0 +0 /– 2 |
| Bočno odstupanje | | | |  |  | (1) | 0,3 max.(2) |
| x, y | | | | (1) | | | 2,8 ± 0,5 |
| ß | | | | 75°(1) | 90°(1) | 105°(1) | 90° ± 5° |
| Podnožak BAZ 15d sukladno s Publikacijom IEC 61  (list 7004-11C-1) | | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 12 | | 24 | | 12 |
| watt | | 21 | 4 | 21 | 4 | 21/4 |
| Ispitni napon | volt | | 13,5 | | 28 | |  |
| Predviđene vrijednosti | watt | | 25 | 5 | 28 | 8 | 25/5 za 13,5 V |
| ±% | | 6 | 10 | 6 | 10 | 6 i 10 |
| Svjetlosni tok | lm |  | 440 | 15 | 440 | 20 |
| ±% |  | 15 | 20 | 15 | 20 |
| Referentni svjetlosni tok: 440 lm ili.15 lm za približno 13,5 V | | | | | | | |

1)
Dimenzije se provjeravaju pomoću »box-sistema«(\*), koji se temelji
na naviše navedenim dimenzijama i dopuštenim odstupanjima; »x« i »y« se odnose
na glavnu žarnu nit, a ne na referentnu os. Razmatra se mogućnost načina
povećanja točnosti postavljanja žarne niti i sklopa podnoška i držača.

2)
Najveće dopušteno bočno odstupanje središta glavne žarne niti u odnosu na dvije
međusobno okomite ravnine, koje sadrže kroz referentnu os i od kojih jedna
sadrži os zatika.

\_\_\_\_\_
(\*) »box- sistem« je isti
kao za žarulju sa žarnom niti P21/5W.

KATEGORIJA P21/5W

List P21/5W/1

 ![](dodatni/356201.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Dimenzije u mm | | | Serijski proizvedene žarulje | | | | | | Etalon žarulje |
| min. | | nom. | | max. | |  |
| e | | |  | | 31,8(1) | |  | | 31,8 ± 0,3 |
| f | | |  | |  | | 7,0(1) | | Bočno odstupanje | | |  | |  | | (1) | | 0,3 max.(2) | |
| x, y | | |  | | (1) | |  | | 2,8 ± 0,3 |
| ß | | | 75°(1) | | 90°(1) | | 105°(1) | | 90° ± 5°< |
| Podnožje BAY 15d u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004 - 11B-7) | | | | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE VRIJEDNOSTI | | | | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 6 | | 12 | | 24(3) | | 12 |
|  | watt | | 21 | 5 | 21 | 5 | 21 | 5 | 21/4 |
| Ispitni napon | volt | | 6,75 |  |  | 13,5 |  | 28,0 |  |
| Predviđene vrijednosti | watt  ± % | | 26 | 6 | 25 | 6 | 28 | 10 | 25 i 6 za 13,5 V |
| 6 | 10 | 6 | 10 | 6 | 10 | 6 i 10 |
| Svjetlosni tok | lm | 440 | 35 | 440 | 35 | 440 | 40 |  |
| ± % | 15 | 20 | 15 | 20 | 15 | 20 |
| Referenetlosni tok: 440 lm i 35 lm za približno 13,5 V | | | | | | | | | |

1)
Dimenzije se provjeravaju pomoću »box-sistema« (P21/5W/2, P21/5W/3), koji se
temelji na naviše navedenim dimenzijama i dopuštenim odstupanjima; »x« i »y« se
odnose na glavnu žarnu nit, a ne na referentnu os (P21/5W/2). Razmatra se
mogućnost načina povećanja točnosti postavljanja žarne niti i sklopa podnoška i
držača.

2)
Najveće dopušteno bočno odstupanje središta glavne žarne niti u odnosu na dvije
međusobno okomite ravnine, koje sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os
zatika.

3)
24-voltna žarulja sa žarnom niti se ne preporučuje za razvoj budućih
konstrukcija.

KATEGORIJA P21/5W

List P21/5W/2

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom:

(a)        je
li žarna nit postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu
ravninu te na os okomitu, unutar ± 15°, na ravninu koja prolazi kroz središta
zatika i referentnu os i

(b)       je li
sekundarna žarna niti postavljena ispravno u odnosu na glavnu žarnu nit.

Ispitni postupak i zahtjevi

1.
Žarulja sa žarnom niti se postavi u držač (grlo) koji se može okretati oko
svoje osi i koji ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike koji odgovaraju
dopuštenim granicama za kutni pomak, npr. ± 15°. Držač se nakon toga zakreće da
se na zaslonu na koji je projicirana slika žarne niti dobije osna projekcija
glavne žarne niti. Osna projekcija žarne niti mora biti unutar dopuštenih
granica za kutni pomak (± 15°)

2.
Bočni pogled

Nakon što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut
nadolje, referentna os vertikalna, referentni zatik okrenut u desno, gledano u
smjeru osi glavne žarne niti:

2.1
projekcija glavne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom
»a« i širinom »b« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne
niti;

2.2
projekcija sekundarne žarne niti u cijelosti mora biti:

2.2.1    unutar četverokuta sa
širinom »c« i visinom »d« čije se središte nalazi na razmaku »v« u desno i na
razmaku »u« iznad teorijskog položaja središta glavne (više snage) žarne niti;

2.2.2.   iznad ravne crte
tangencijalne na gornji rub projekcije glavne (više snage) žarne niti i s
usponom od lijeva na desno od 25°

2.2.3    desno od projekcije
glavne žarne niti.

3.
Pogled sprijeda

Nakon što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut
nadolje, referentna os vertikalna i gledano u smjerovima okomitim na os glavne
žarne niti:

3.1
projekcija žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »h« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti,
i

3.2       pomak
središta glavne žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od razmaka »k«.

3.3       pomak
središta sekundarne žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od ± 2 mm
(± 0,4 mm za etalon žarulje sa žarnom niti).

KATEGORIJA P21/5W

List P21/5W/3

 ![](dodatni/356202.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | b | c | d | u | v |
| Dimenzije | 3,5 | 3,0 | 4,8 | | 2,8 | |

 ![](dodatni/356203.gif)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | h | k |
| Dimenzija | 3,5 | 9,0 | 1,0 |

KATEGORIJA R5W

List R5W/1

![](dodatni/356204.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | max. |  |
| e | | 17,5 | 19,0 | 20,5 | 19,0 ± 0,3 |
| Bočno odstupanje(2) | |  |  | 1,5 | 0,3 max. |
| ß | | 60° | 90° | 120° | 90° ± 5° |
| Podnožak BA15s u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004 – 11A-8)(1) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE VRIJEDNOSTI | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | 12 | 24(3) | 12 |
| watt | 5 | | | 5 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | 13,5 | 28,0 |  |
| Predviđena vrijednost | watt  ±% | 5 | | 7 | 5 pri 13,5 V |
| 10 | | | 10 |
| Svjetlosni tok lm  ±% | 50 | | |  |
| 20 | | |  |
| Referentni svjetlosni tok: 50 lm pri približno 13,5 V | | | | | |

1)
Žarulje sa žarnom niti s podnoškom BA15d mogu se upotrebljavati za posebne
namjene; one imaju iste dimenzije.

2)
Najveće dopušteno bočno odstupanje središta žarne niti u odnosu na dvije
međusobno okomite ravnine, koje sadrže referentnu os i od kojih sadrži kroz os
zatika.

3)
Za 24-voltnu žarulju povećane snage s drukčijim oblikom žarne niti dodatni
zahtjevi su u pripremi.

4)
Vidi točku 3.5.3

KATEGORIJA R10W

List R10W/1

![](dodatni/356205.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Dopuštena odstupanja | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | max. |  |
| e | | 17,5 | 19,0 | 20,5 | 19,0 ± 0,3 |
| Bočno odstupanje(2) | |  |  | 1,5 | 0,3 max. |
| ß | | 60° | 90° | 120° | 90° ± 5° |
| Podnožak BA15s u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004 – 11A-8)(1) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE VRIJEDNOSTI | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | 12 | 24(3) | 12 |
| watt | 10 | | | 10 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | 13,5 | 28,0 |  |
| Predviđena vrijednost | watt  ±% | 10 | | 12,5 | 10 pri 13,5 V |
| 10 | | | 10 |
| Svjetlosni tok lm  ±%< | 125 | | |  |
| 20 | | |  |
| Referentni svjetlosni tok: 125 lm pri približno 13,5 V | | | | | |

1)
Žarulje sa žarnom niti s podnoškom BA15d mogu se upotrebljavati za posebne
namjene; one imaju iste dimenzije.

2)
Najveće dopušteno bočno odstupanje središta žarne niti u odnosu na dvije
međusobno okomite ravnine, koje sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os
zatika.

3)
Za 24-voltnu žarulju povećane snage s drukčijim oblikom žarne niti dodatni
zahtjevi su u pripremi.

4)
Vidi točku 3.5.3

KATEGORIJA C5W

List C5W/1

![](dodatni/356206.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Dopuštena odstupanja | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | max. |
| b(1) | | 34,0 | 35,0 | 36,0 | 35 ± 0,5 |
| f(2) (3) | | 7,5(4) |  | 15(5) | 9 ± 1,5 |
| Podnožak SV8,5 u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-81-4) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | 12 | 24 | 12 |
| watt | 5 | | | 5 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | 13,5 | 28,0 |  |
| Predviđena vrijednost | watt  ±% | 5 | | 7 | 5 pri 13,5 V |
| 10 | | | 10 |
| Svjetlosni tok lm  ±% | 45 | | |  |
| 20 | | |
| Referentni svjetlosni tok: 45 lm pri približno 13,5 V | | | | | |

1)
Ta dimenzija odgovara razmaku između dvaju otvora promjera 3,5 mm, od kojih se
svaki naslanja na jedan podnožak.

2)
Žarna nit se mora nalaziti unutar valjka duljine 19 mm koji je koaksijalan s
osi žarulje sa žarnom niti i postavljen simetrično u odnosu na središte žarulje.
Promjer toga valjka je d + 4 mm za 6-voltne i 12-voltne žarulje sa žarnom niti
(za etalon žarulje d + 2 mm) i d + 5 mm za 24-voltne žarulje sa žarnom niti;
»d« je nazivni promjer žarne niti prema podacima proizvođača.

3)
Odstupanje središta žarne niti od središta duljine žarulje ne smije biti veće
od ± 2,0 mm (za etalon žarulje sa žarnom niti ± 0,5 mm) mjereno u smjeru
referentne osi.

4)
4,5 mm za 6-voltne žarulje sa žarnom niti.

5)
16,5 mm za 24-voltne žarulje sa žarnom niti.

KATEGORIJA C21W

List C21W/1

Žarulje sa žarnom niti samo za svjetla za vožnju
unatrag

![](dodatni/356207.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Dopuštena odstupanja | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | max. |
| b(1) | | 40,0 | 41,0 | 42,0 | 41 ± 0,5 |
| f(2) | | 7,5 |  | 10,5 | 8 ± 1 |
| Podnožak SV8,5 u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-81-4) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt |  | 12 |  | 12 |
| watt | 21 | | | 21 |
| Ispitni napon | volt |  | 13,5 |  |  |
| Predviđena vrijednost | watt  ±% | 25 | |  | 25 pri 13,5 V |
| 6 | | | 6 |
| Svjetlosni tok lm  ±% | 460 | | |  |
| 15 | | |
| Referentni svjetlosni tok: 460 lm pri približno 13,5 V | | | | | |

1) Ta dimenzija odgovara razmaku između dvaju
otvora promjera 3,5 mm

2) Položaj žarne niti se provjerava pomoću
»box-sistema« u skladu s listom C21W/2.

KATEGORIJA C21W

List C21W/2

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom da li je žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356208.gif)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | a | h | k |
| 12 V | 4,0 + d | 14,5 | 2,0 |

d
= nazivni promjer žarne niti prema podacima proizvođača

Za
etalon žarulju sa žarnom niti a = 2,0 + d; k = 0,5

Ispitni postupak i zahtjevi

1.
Žarulja sa žarnom niti se postavi u držač (grlo) koji se može okretati oko
referentne oko za 360° tako da se na zaslonu dobije projekcija slike žarne niti
u pogledu sprijeda. Referentna ravnina na zaslonu treba se podudarati sa
središtem žarulje. Tražena središnja os na zaslonu treba se podudarati sa
središtem duljine žarulje.

2.
Pogled sprijeda

Nakon što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut
nadolje, referentna os vertikalna i gledano u smjerovima okomitim na os glavne
žarne niti:

2.1
Projekcija žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta kad se žarulja
okrene za 360°.

2.2       Pomak
središta glavne žarne niti od tražene srednje osi ne smije biti veći od »k«

KATEGORIJA T4W

List T4W/1

![](dodatni/356209.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Dopuštena odstupanja | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | max. |  |
| e | | 13,5 | 15,0 | 16,5 | 15,0 ± 0,3 |
| Bočno odstupanje(1) | |  |  | 1,5 | 0,5 max. |
| ß | |  | 90° |  | 90° ± 5° |
| Podnožak BA9s u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004 – 14-7)(3) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE VRIJEDNOSTI | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | 12 | 24 | 12 |
| watt | 4 | | | 4 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | 13,5 | 28,0 |  |
| Predviđena vrijednost | watt  ±% | 4 | | 5 | 4 pri 13,5 V |
| 10 | | | 10 |
| Svjetlosni tok lm  ±% | 35 | | |  |
| 20 | | |
| Referentni svjetlosni tok: 35 lm pri približno 13,5 V | | | | | |

1)
Najveće dopušteno bočno odstupanje središta žarne niti u odnosu na dvije
međusobno okomite ravnine, koje sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os
zatika.

2)
Vidi točku 3.5.3

3)
Na cijeloj duljini podnoška ne smije biti stršećih dijelova ni zalemljenih
mjesta koji prelaze preko najvećega dopuštenoga promjera podnoška.

KATEGORIJA W3W

List W3W/1

![](dodatni/356210.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Dopuštena odstupanja | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | max. |  |
| e | | 11,2 | 12,7 | 14,2 | 12,7 ± 0,3 |
| Bočno odstupanje(2) | |  | 1,5 | 0,5 max. |
| ß | | -15° | 0° | +15° | 0° ± 5° |
| Podnožak W2, 1x9, 5d u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004 - 91-3)(1) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | 12 | 24 | 12 |
| watt | 5 | | | 5 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | 13,5 | 28,0 |  |
| Predviđena vrijednost | watt  ±% | 5 | | 7 | 5 pri 13,5 V |
| 10 | | | 10 |
| Svjetlosni tok lm  ±% | 50 | | |  |
| 20 | | |
| Referentni svjetlosni tok: 50 lm pri približno 13,5 V | | | | | |

1) Taj tip je zaštićen patentom; primjenjuju se
zahtjevi ISO/IEC.

2) Najveće dopušteno bočno odstupanje središta
žarne niti u odnosu na dvije međusobno okomite ravnine koje sadrže referentnu
os, a od kojih jedna sadrži os X-X.

3) Vidi točku 3.5.3.

KATEGORIJA W5W

List W5W/1

![](dodatni/356211.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Dopuštena odstupanja | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | max. |  |
| e | | 11,2 | 12,7 | 14,2 | 12,7 ± 0,3 |
| Bočno odstupanje(2) | |  |  | 1,5 | 0,5 max. |
| ß | | -15° | 0° | +15° | 0° ± 5° |
| Podnožak W2, 1x9, 5d u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004 - 91-2)(1) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | 12 | 24 | 12 |
| watt | 3 | | | 3 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | 13,5 | 28,0 |  |
| Predviđena vrijednost | watt  ±% | 3 | | 4 | 3 pri 13,5 V |
| 15 | | | 15 |
| Svjetlosni tok lm  ±% | 22 | | |  |
| 30 | | |
| Referentni svjetlosni tok: 22 lm pri približno 13,5 V | | | | | |

1)
Taj tip je zaštićen patentom; primjenjuju se zahtjevi ISO/IEC.

2)
Najveće dopušteno bočno odstupanje središta žarne niti u odnosu na dvije
međusobno okomite ravnine koje sadrže referentnu os, a od kojih jedna sadrži os
X-X.

3)
Vidi točku 3.5.3.

ŽARULJE SA ŽARNOM NITI
KATEGORIJA S1 I S2 ZA MOTOCIKLE

dimenzije u mm

 ![](dodatni/356212.gif)

 *Napomena*

Ravnina V-V sadrži referentnu os i središnju
crtu zatika.

Ravnina H-H (uobičajeni položaj štita) okomita
je na ravninu V-V i sadrži referentnu os

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ŽARULJE SA ŽARNIM NITIMA KATEGORIJE S1 I S2 – DIMENZIJE | | | | |
| Dimenzije u mm | Serijski proizvedene žarulje(5) | | | Etalon žarulja |
|  | min. | nom. | max. |
| e | 32,35 | 32,70 | 33,05 | 32,7 ± 0,15 |
| 1,4 | 1,8 | 2,2 | 1,8 ± 0,2 |
| l | 4 | 5,5 | 7 | 5,5 ± 0,5 |
| c(3) | 0,2 | 0,5 | 0,8 | 0,5 ± 0,15 |
| b(3) | –0,15 | 0,2 | 0,55 | 0,2 ± 0,15 |
| a(3) | 0,25 | 0,6 | 0,95 | 0,6 ± 0,15 |
| h | –0,5 | 0 | 0,5 | 0 ± 0,2 |
| g | –0,5 | 0 | 0,5 | 0 ± 0,2 |
| ß(3) (4) | –2°30’ | 0 | 2°30’ | 0° ± 1° |
| Podnožak BA20d u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-12-7) | | | | |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | | |
| ŽARULJE SA ŽARNOM NITI KATEGORIJE S1 | | | | | | | |
|  | | Serijski proizvedene žarulje(5) | | | | Etalon žarulja | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | | 12 | | 6 | |
| watt | 25 |width=35 style='width:26.35pt;border-top:none;border-left:none;
border-bottom:solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:
solid black .5pt;mso-border-left-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:5.65pt 2.85pt 5.65pt 2.85pt;height:3.0pt'>

25

 25 | 25 | 25 | 25 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | | 13,5 | | – | |
| Predviđene vrijednosti | watt | 25 | 2/o:p> | 25 | 25 | 25 | 25 |
| pri 6,75 V | |
| ±% | 5 | | 5 | | 5 | |
| Svjetl. tok lm | 435 | 315 | 435 | 315 | – | |
| ±% | 20 | | 20 | | – | |
| Referentni svjetlosni tok 398 lm ili 284 lm za približno 6 V | | | | | | | |
| ŽARULJE SA ŽARNOM NITI KATEGORIJE S2 | | | | | | | |
|  | | Serijski proizvedene žarulje(5) | | | | Etalon žarulja | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | | 12 | | 12 | |
| watt | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |
| Ispitni napon | volt | 6,3 | | 13,5 | | – | |
| Predviđene vrijednosti | watt | 35 | 35 | 35 | 35 | 25 | 25 |
| pri 13,5 V | |
| ±% | 5 | | 5 | | 5 | |
| Svjetl. tok lm | 650 | 465 | 650 | 465 | – | |
| ±% | 20 | | 20 | | – | |
| Referentni svjetlosni tok 568 lm ili 426 lm za približno 12 V | | | | | | | |

*Napomene*

1)
Bezbojni ili selektivno žuti balon; fotometrijski podaci iz tablice odnose se
na bezbojne balone.

2)
Referentna ravnina koja je okomita na referentnu os i dodiruje gornju površinu
zatika širine 4,5 mm.

3)
Dimenzije a, b, c i  odnose se na ravninu koja je usporedna s referentnom
ravninom i siječe dva ruba štita na razmaku od e + 1,5 mm.

4)
Dopušteno kutno odstupanje položaja ravnine štita od uobičajenog položaja.

5)
Homologacijski zahtjev. Zahtjevi za sukladnost proizvodnje su u pripremi.

ŽARULJE SA ŽARNOM NITI
KATEGORIJE S3 ZA MOPEDE

![](dodatni/356213.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Serijski proizvedene žarulje | | | | Etalon žarulje |
| min. | nom. | | max. |  |
| e(2) | | 19 | 19,5 | | 20,0 | 19,5 ± 0,25 |
| f (6 V) | |  |  | | 3,0 | 2,5 ± 0,5 |
| f (12 V) | |  |  | | 4,0 |  |
| d1, d2(3) | | -0,5 | 0 | | 0,5 | ±0,3 |
| Podnožje P26s u skladu s publikacijom IEC 61 (list 7004 - 36-1) | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | | 12 | | 12 |
| watt | 15 | | | | 15 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | | 13,5 | |  |
| Predviđena vrijednost | watt | 15 | | | | 15 pri 6,75 V |
| ±% | 6 | | | | 6 |
| Svjetlosni tok lm | 240 | | | |  |
| ±% | 15 | | | |  |
| Referentni svjetlosni tok: 240 lm pri približno 6,75 V | | | | | | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |
endif

1) Bezbojni ili selektivno žuti balon; fotometrijski
podaci iz tablice odnose se na bezbojne balone.

2) Razmak koji se odnosi na težište svjetlosti.

3) Bočno odstupanje osi žarne niti s obzirom na
referentnu os. Ovo odstupanje dovoljno je provjeriti u dvije međusobno okomite
ravnine.

ŽARULJE SA ŽARNOM NITI
KATEGORIJE S4 ZA GLAVNO SVIJETLO MOPEDA

Dimenzije u mm

 ![](dodatni/356214.gif)

 ![](dodatni/356215.gif)

 Ravnina V-V sadrži referentnu os i
središnju crtu zatika.

Ravnina H-H sadrži referentnu os i okomita je na
ravninu V-V.

Predviđeni položaj ravnine SS je usporedno s
ravninom HH prolazeći kroz krajeve štita.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KATEGORIJA: S4 ŽARULJA SA ŽARNOM NITI ZA GLAVNO SVJETLO MOPEDA | | | | |
| PODNOŽJE: BAX 15d | | | | |
| Dimenzije u mm | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
|  | min. | nom. | max. |  |
| e | 33,25 | 33,6 | 33,95 | 33,6 ± 0,15 |
| f | 1,45 | 1,8 | 2,15 | 1,8 ± 0,2 |
| LC, LR | 2,5 | 3,5 | 4,5 | 3,5 ± 0,5 |
| c(2) | 0,05 | 0,4 | 0,75 | 0,4 ± 0,15 |
| b(2) | –0,15 | 0,2 | 0,55 | 0,2 ± 0,15 |
| a(2) | 0,25 | 0,6 | 0,95 | 0,6 ± 0,15 |
| h | –0,5 | 0 | 0,5 | 0 ± 0,2 |
| g | –0,5 | 0 | 0,5 | 0 ± 0,2 |
| ß(2) (5) | -2°30’ | 0 | 2°30’ | 0 ± 1° |
| Podnožje(1) | BAX 15d | | | |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | | |
| Nazivni napon | volt | 6 | | 12 | | 6 | |
| Nazivna sp>(6) | watt | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | | 13,5 | |  | |
| Predviđena snaga(6) | watt | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 |
|  |  |  |  |  |  | [pri 6,75 V] | |
| Dozvoljeno odstupanje | ±% | 6 | | 6 | | 6 | |
| Predviđeni svjetlosni tok(4) (6) | lm | 180 | 125 190 | 180 | 125 190 |  | |
|  |  | min. max | min. | min. max/span> |
| Referentni svjetlosni tok: 240 lm (dugi svjetlosni snop) i 160 lm (kratki svjetlosni snop) za približno 6 V(4) | | | | | | | |

KATEGORIJA S4

*Napomene*

1)
Podnožje u skladu s IEC Publikacijom 61 u pripremi.

2)
Dimenzije a, b, c i ß odnose se na ravninu koja je usporedna s referentnom
ravninom i sijee dva ruba tita na razmaku od e + 1,5 mm.

3)
Referentna ravnina koja je okomita na referentnu os i dodiruje gornju površinu
zatika duljine 2 mm.

4)
Bezbojni ili selektivno žuti balon, fotometrijski podaci iz tablice odnose se
na bezbojne balone.

5)
Dopušteno odstupanje položaja ravnine kroz krajeve štita od predviđenog
položaja.

6)
Vrijednosti u lijevom stupcu odnose se na žarnu nit za dugi svjetlosni snop,
vrijednosti u desnom stupcu odnose se na žarnu nit za kratki svjetlosni snop.

KATEGORIJA HS1

List HS1/1

Dimenzije u mm

 ![](dodatni/356216.gif)

 Crteži nisu obvezujući; njihova svrha je
prikazati dimenzije koje se moraju provjeriti.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | Dimenzija | | Dozvoljena odstupanja | |
| 6 V | 12 V | 6 V | 12 V |
| e | 28,5 | | + 0,45– 0,25 | |
| p | 28,95 | | – | |
| m(1) | max. 60,0 | | – | |
| n(1) | max. 34,5 | | – | |
| s(2) | 45,0 | | – | |
| α(3) | max. 40° | | – | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |
endif

KATEGORIJA HS1

List HS1/2

*Značajke*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Serijski proizvedene žarulje | | | | Etalon žarulja | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6(4) | | 12(4) | |
|  | watt | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |
| Ispitni napon | volt | 6,3 | | 13,2,2 | |  |  |
| Predviđene vrijednosti | watt | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |
| ±% | pri 13,2 V | |
| 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |
| svjetlosni tok lm | 700 | 440 | 825 | 525 |  |  |
| ±% | 15 | | | |  |  |
| Mjerni svjetlosni tok za mjerenje u skladu s točkom 3.8 ovoga Pravilnika lm | |  |  | 450 |  |  |  |
| Referentni svjetlosni tok za približno 12 V | | | | | | 700 | 450 |
| Podnožje PX43t-38 u skladu s IEC Publikacijom 61 (List 7004-34-2) | | | | | | | |

KATEGORIJA HS1

List HS1/3

Tablica
dimenzija koje se odnose na slike na listovima HS 1/4 i HS 1/5 (u mm)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | | Dimenzija | | Dozvoljena odstupanja | | |
|  |  |  |  | Serijski proizvedene žarulje | | Etalon žarulja |
| 6 V | 12 V | 6 V | 12 V | 6 V | 12 V | 12 V |
| a/26(\*) | | 0,8 | | ± 0,35 | | ± 0,2 |
| a/25(\*) | | 0,8 | | ± 0,55 | | ± 0,2 |
| b1/29,5(\*) | | 0 | | ± 0,35 | | ± 0,2 |
| b1/33(\*) | | b1/29,5 mv | | ± 0,35 | | ± 0,15 |
| b2/29,5(\*) | | 0 | | ± 0,35 | | ± 0,2 |
| b2/33(\*) | | b2/29,5 mv | | ± 0,35 | | ± 0,15 |
| c2/29,5(\*) | | 0,6 | | ± 0,35 | | ± 0,2 |
| c/31(\*) | | c/29,5 mv | | ± 0,30 | | ± 0,15 |
| d | | min. 0,1 max. 1,5 | | – | | – |
| e(7) | | 28,5 | | + 0,45– 0,25 | | + 0,2 – 0,0 |
| f (5) (6) (8) | | 1,7 | | + 0,50– 0,30 | | + 0,3 – 0,1 |
| g/26(\*) | | 0 | | ± 0,5 | | ± 0,3 |
| g/25(\*) | | 0 | | ± 0,7 | | ± 0,3 |
| h/29,5(\*) | | 0 | | ± 0,5 | | ± 0,3 |
| h/31(\*) | | h/29,5 | | ± 0,30 | | ± 0,2 |
| lR (5) (8) | | 3,5 | 4,0 | ± 0,8 | | ± 0,4 |
| lC (5) (6) | | 3,3 | 4,5 | ± 0,8 | | ± 0,35 |
| p/33(\*) | | ovisno o obliku štita | | – | | – |
| q/33(\*) | | p + q  –––––  2 | | ± 0,6 | | ± 0,3 |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |
endif

\*
Dimenzija se mjeri od referentne ravnine na udaljenosti koja je navedena u mm
nakon kose crte.

KATEGORIJA HS1

List HS1/4

*Položaj žarne niti\**

 ![](dodatni/356052.gif)

KATEGORIJA HS1

List HS1/5

*Položaj štita\**

 ![](dodatni/356053.gif)

KATEGORIJA HS1

List HS1/6

*Dodatna objašnjenja uz listove HS 1/4 i HS 1/5*

Dimenzije navedene niže mje tri smjera:

(1)       za dimenzije
a, b1, c, d, e, f, lr i lC

(2)       za
dimenzije g, h, p i q

(3)       za
dimenziju b2.

Dimenzije p i q mjere se u ravnini koja je usporedna s referentnom ravninom i
od nje udaljena 33 mm.

Dimenzije b1, b2 mjere se u ravninama koje su usporedne s referentnom ravninom
i od nje udaljene 29,5 i 33 mm.

Dimenzije a i q mjere se u ravninama koje su usporedne s referentnom ravninom i
od nje udaljene 25 i 26 mm.

Dimenzije c i h mjere se u ravninama koje su usporedne s referentnom ravninom i
od nje udaljene 29,5 i 31 mm.

KATEGORIJA HS1

List HS1/7

(1)       Ukoliko
se koristi vanjski žuti balon, »m« i »n« predstavljaju najveće dimenzije tog
balona; ukoliko nema vanjskog balona »m« predstavlja najveću duljinu žarulje.

(2)       Žarulju
sa žarnom niti mora biti moguće umetnuti u cilindar promjera »s«, koji je
suosan s referentnom osi i koji je na jednom kraju omeđen ravninom usporednom s
referentnom ravninom na udaljenosti 20 mm, a na drugoj strani je omeđen polukuglom
polumjera s/2.

(3)
Zatamnjenje se mora protezati najmanje toliko, koliki je cilindrični dio
balona. Također mora preklapati unutarnji štit gledano u smjeru okomitom na
referentnu os. Učinak zatamnjenja može se postići i na neki drugi način.

(4)
Vrijednosti u lijevom stupcu odnose se na dugi svjetlosni snop. Vrijednosti u
desnom stupcu odnose se na kratki svjetlosni snop.

(5)       Krajnji
zavoji žarne niti određeni su kao prvi i posljednji zavoj koji emitira
svjetlost s pravilnim kutom uspona. Kod »bi-spiralnih« žarnih niti zavoji su
određeni ovojnicom primarne zavojnice.

(6)       Za žarnu
nit kratkog svjetlosnog snopa mjerne točke su sjecišta, gledano u smjeru (1),
bočnih rubova štita s vanjskom stranom krajnjih zavoja određenih u napomeni 5.

(7)       »e«
označava razmak od referentne ravnine do početka žarne niti kratkog svjetlosnog
snopa kako je prethodno određena.

(8)       Za žarnu
nit dugog svjetlosnog snopa mjerne točke su sjecišta, gledano u smjeru (1),
ravnine usporedne s ravninom HH, na udaljenosti 0,8 mm ispod nje, s krajnjim
zavojima određenim u napomeni 5.

(9)
Referentna os je crta okomita na referentnu ravninu i koja prolazi kroz
središte kruga promjera »M« 8 vidi list 1).

(10)     Ravnina VV je
ravnina okomita na referentnu ravninu i koja prolazi kroz referentnu os i kroz
sjecište kruga promjera »M« s osi referentnog zatika.

(11)     Ravnina HH je
ravnina okomita na referentnu ravninu i ravninu VV i koja prolazi kroz
referentnu os.

KATEGORIJA HS2:
HALOGENE ŽARULJE SA ŽARNIM NITIMA ZA MOPEDE

List HS2/1

![](dodatni/356054.gif)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | Etalon žarulja | | |
| min. | nom. | max. |
| e |  | 11,0(3) |  | 11,0 ± 0,15 |
| f (6 V)(6) | 1,5 | 2,5 | 3,5 | 2,5 ± 0,5 |
| f (12 V)(6) | 2,0 | 3,0 | 4,0 |  |
| h1, h2 |  | (3) |  | 0 ± 0,15 |
| α(4) |  |  | 40° |  |
| ß(5) |idth=73 style='width:54.55pt;border-top:none;border-left:none;
border-bottom:solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:
solid black .5pt;mso-border-left-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:2.85pt 2.85pt 2.85pt 2.85pt;height:2.95pt'>

-15°

 90° | +15° | 90° ± 5° |
| γ1(7) | 15° |  |  | 15° min. |
| γ2(7) | 40° |  |  | 40° min. |
| Podnožje PX 13,5a u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-35-2) | | | | |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt(6) | 6 | 12 | 6 |
| watt | 15 | 15 | 15 |
| Ispitni napon | volt | 6,75> | 13,5 |  |
| Predviđene vrijednosti | Watt ±% | 15  6 | 15  6 | 15,0 pri   6,75 V  6 |
| svjetlosni tok    lm ± % | 320  15 | 320  15 |  |
| Referentni svjetlosni tok: 320 lm za približno 6,75 V | | | | |

KATEGORIJA HS2:
HALOGENE ŽARULJE SA ŽARNIM NITIMA ZA MOPEDE

List HS2/2

(1)
Referentna os okomita je na referentnu ravninu i prolazi kroz presjek te
ravnine s osi prstena podnožja.

(2)
Rezervirano

(3)
Provjerava se pomoću »box-sistema«, list HS2/3.

(4)       Svi
dijelovi koji mogu zatamniti svjetlo ili mogu utjecati na svjetlosni snop
trebaju se nalaziti unutar kuta .

(5)
Kut ß označava položaj ravnine kroz unutarnje vodilice u odnosu na
referentni utor.

(6)       U svrhu
sprečavanja brzog kvara žarulje napon napajanja ne smije prelaziti 8,5 V za
žarulje s nazivnim naponom od 6 V i 15 V za žarulje s nazivnim naponom od 12 V.

(7)       U
području između vanjskih krakova kutova 1 i ă2 balon ne smije imati područja s
optičkim izobličenjem i mora imati zakrivljenost polumjera ne manjeg od 50%
njegovog stvarnog promjera.

KATEGORIJA HS2: HALOGENE
ŽARULJE SA ŽARNIM NITIMA ZA MOPEDE

List HS2/3

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom je li žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu

 ![](dodatni/356055.gif)

Pogled A + B

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 (6 V) | c1 (12 V) | < c2 |
| Dimenzija | d + 1,0 | d + 1,4 | 0,25 | 0,25 | 4,0 | 4,5 | 1,75 |

d
= stvarni promjer žarne niti

Žarna nit se u potpunosti mora nalaziti unutar
prikazanih granica.

Početak žarne niti mora se nalaziti između crta
Z1 i Z2.

KATEGORIJA PY21W:
ŽARULJE JANTARNE BOJE SA ŽARNIM NITIMA

List PY21W/1

![](dodatni/356056.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
|  | min. | nom. | max. |  |
| e |  | 31,8(3) |  | 31,8 ± 0,3(5) |
| f(4) |  |  | 7,0 | 7,0 + 0 / – 2 |
| ß | 75° | 90° | 105° | 90° ± 5° |
| Bočno odstupanje(1) | (3) | | | 0,3 max. |
| Podnožje BAU 15s: u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004 – 19-1) | | | | |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | 24 | 12 |
|  | watt | 21 | | 21 |
| Ispitni napon | volt | 13,5 | 28,0 |  |
| Predviđene vrijednosti | watt ±% | 25 | 28 |th=64 style='width:47.9pt;border-top:none;border-left:none;border-bottom:
solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:solid black .5pt;
mso-border-left-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:2.85pt 2.85pt 2.85pt 2.85pt;height:3.0pt'>

25 pri 13,5 V

| 6 | | 6 |
| svjetlosni tok lm ±% | 280 | |  |
| 20 | |
| Referentni svjetlosni tok: Žarulja boje jantara: 280 lm i bezbojna žarulja 460 lm pri približno 13,5 V | | | | |

(1)       Najveće
bočno odstupanje središta žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine koje sadrže
referentnu os od kojih jedna sadrži os referentnog zatika.

(2)       Balon
proizvedenih žarulja treba biti jantarne boje (vidi također napomenu (5)).

(3)
Provjerava se pomoću »box-sistema«, list PY21W/2.

(4)       Za
24-voltne žarulje povećane snage sa žarnom niti različitog oblika u pripremi su
dodatne odredbe.

KATEGORIJA PY21W:
ŽARULJE JANTARNE BOJE SA ŽARNIM NITIMA

List PY21W/2

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom je li žarna nit
postavljena ispravno u odnosu odnosu na referentnu os i referentnu ravninu te da li
ima os okomitu, unutar± 15°, na ravninu koja prolazi kroz središta zatika i
referentnu os.

 ![](dodatni/356057.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | b | h | k |
| Dimenzija | 3,5 | 3,0 | 9,0 | 1,0 |

*Ispitni
postupak i zahtjevi*

1.
Žarulja se postavi u držač (grlo) koji se može okretati oko svoje osi i koji
ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike koji odgovaraju pomaku za
dopuštene granice kutnog odstupanja, tj. ±15°. Držač se nakon toga zakreće tako
da se na zaslonu na koji je projicirana slika žarne niti dobije osna projekcija
žarne niti. Osna projekcija žarne niti treba biti unutar dopuštenih granica za
kutni pomak (±15°).

2.
Bočni pogled

Nakon što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut
nadolje, referentna os vertikalna i gledano u smjeru osi glavne žarne niti,
projekcija žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »b« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti;

3.
Pogled sprijeda

Nakon što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut
nadolje i referentna os vertikalna, gledano na ano na žarulju u smjerovima okomitim na
os žarne niti:

3.1
projekcija žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »h« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti;

3.2       pomak
projekcije žarne niti od referentne osi ne smije biti veći o razmaka »k«.

KATEGORIJA H6W

List H6W

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti.

 ![](dodatni/356058.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
|  | min. | nom. | max. |  |
| e | 14,25 | 15,0 | 15,75 | 15,0 ± 0,25 |
| bočno odstupanje(1) |  |  | 0,75 | 0,4 max. |
| ß | 82,5° | 90° | 97,5° | 90° ± 5° |
| γ1(2) | 30° |  | bsp; | 30° |
| γ2(2) | 30° |  |  | 30° |
| Podnožje BAX9s u skladu s Publikacijom 61 (List 7004-8-1) | | | | |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | 12 |
| watt | 6 | 6 |
| Ispitni napon | volt | 13,5 |  |
| Predviđene vrijednosti | Watt ±% | 7 | 7 za 13,5 V |
| 5 | 5 |
| svjetlosni tok    lm                    ±% | 125 |  |
| 12 |
| Referentni svjetlosni tok: 125 lm za približno 13,5 V | | | |

1)
Najveće bočno odstupanje središta glavne žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine
koje sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os X-X.

2)
U području između vanjskih krakova kutova ă1 i ă2 balon ne smije imati optičkih
izobličenja, a polumjer zakrivljenosti balona ne smije biti manji od 50%
stvarnog promjera balona.

3)
Na cijeloj duljini podnoška ne smije biti stršećih dijelova ili zalemljenih
mjesta, koji prelaze preko najvećeg dopuštenog promjera podnoška.

KATEGORIJE HB3 i HB3A

List HB3/1

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti.

Kategorija
HB3
if !supportLineBreakNewLine
endif

 ![](dodatni/356059.gif)

1)
Referentna ravnina je ravnina koja je određena s točkama dodira podnoška s
držačem.

2)
Referentna os je okomita na referentnu ravninu i koncentrična u odnosu na
referentni promjer podnoška.

3)
Stakleni balon i nosači ne smiju stršiti preko granične konture (envelope) i ne
smiju smetati umetanju kroz vodeći žlijeb. Granična kontura je koncentrična u
odnosu na referentnu os.

4)
Vodeći žlijeb je obvezan.

5)
Žarulju sa žarnom niti treba okretati u držaču mjerne naprave dok referentno
krilce ne dodirne ravninu C držača.

KATEGORIJE HB3 i HB3A

List HB 3/2

![](dodatni/356060.gif)

6)
Balon mora biti bezbojan ili žut.

7) &bsp
Unutar kutovva ă1 i ă2 u smjeru osi na balonu ne smije biti optički iskrivljenih
površinse zahtjev primjenjuje za cijeli obod balona unutar kutova ă1 i
ă2.

KATEGORIJE HB3 i HB3A

List HB3/3

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm(12) | | Dozvoljena odstupanja | | | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | | | Etalon žarulja |
| e(9) (11) | | 31,5 | | (10) | | ± 0,16 |
| f (9)(11) | | 5,1 | | (10) | | ± 0,16 |
| h1, h2 | | 0 | | (10) | | ± 0,15 (8) |
| h3 | | 0 | | (10) | | ± 0,08 (8) |
| γ1 | | 45° min. | | – | | – |
| &ub>2 | | 52° min. | | – | | – |
| Podnožje P 20d u skladu s publikacijom IEC 61 (list 7004-31-1)(13) | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 12 | | 12 | |
| watt | | 60 | | 55 | |
|  | Ispitni napon | volt | | 13,2 | | 13,2 | |
| Predviđene vrijednosti | watt | | 73 max. | | 73 max. | |
| Svjetlosni tok                  lm | | 1860 | |  | |
| ± % | | 12 | | ; | |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnog svjetla: 1300 lm za približn 12 V | | | | | | |
if !!supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |
endif

8)
Ekscentricitet se mjeri samo u smjerovima gledanja\* A i B, kako je
prikazano na slici na listu HB3/1. Mjerne točke su one, gdje projekcija
vanjskog ruba zadnjih zavoja, najbližih i najudaljenijih od referentne osi,
siječe os žarne niti.

9)
Smjer gledanja je smjer B\*, kako je prikazano na slici na listu
HB3/1.

10)
Provjerava se pomoću »box– sistema«, list HB3/4(\*).

11)       Krajevi
žarne niti su određeni kao točke u kojima, gledano u smjeru\* određenom u
prethodnoj napomeni 9, projekcija vanjskih strana zadnjih zavoja siječe os
žarne niti.

12)
Dimenzije se provjeravaju bez O-prstena.

13)       Žarulja
kategorije HB3 ima pravokutni podnožak, a žarulja kategorije HB3A ima ravni
podnožak.

\_\_\_\_\_\_\_
\* Proizvođač može odabrati
drugi niz okomitih smjerova gledanja. Smjerove gledanja koje odredi proizvođač
koristi ispitni laboratorij za provjeru dimenzija i položaja žarne niti.

KATEGORIJE HB3 i HB3A

List HB3/4

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom je li žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356061.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | p | q | r | s | t | u | v |
| 12 V | 1,3 d | 1,6 d | 3,0 | 2,9 | 0,9 | 0,4 | 0,7 |

d
= promjer žarne niti

Položaj žarne niti provjerava se samo u
smjerovima A i B, kako je prikazano na listu HB3/1.

Početak žarne niti, kako je određen u napomeni
11 na listu HB3/3, treba se nalaziti u području »B« a kraj žarne niti u
području »C«.

Cjelokupna žarna nit treba biti unutar navedenih
graničnih vrijednosti.

U području »A« ne postoje zahtjevi za središte
žarne niti.

KATEGORIJE HB4 i HB4A

List HB4/1

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti

Kategorija HB4

 ![](dodatni/356063.gif)

(1)
Referentna ravnina je ravnina koja je određena s točkama dodira podnoška s
držačem.

(2)
Referentna os je okomita na referentnu ravninu i koncentrična u odnosu na
referentni promjer podnoška.

(3)       Sttakleni
balon i nosači ne smiju stršiti preko granične konture (envelope) i e smiju
smemetanju kroz vodeći žlijeb. Granična kontura je koncentrična u odnosu
na referentnu os.

(4)       Vodeći
žlijeb je obvezan.

(5)       Žarulju
sa žarnom niti treba se okretati u držaču mjerne naprave dok referentno krilce
ne dodirne ravninu C držača.

KATEGORIJE HB4 I HB4A

List HB4/2

 ![](dodatni/356064.gif)

(6)       Balon
treba biti bezbojan ili selektivno žute boje.

(7)       Stakleni
balon žarulje ne smije uzrokovati osno optičko izobličenje unutar kutova g1 i g2. To se odnosi na
cjelokupni opseg balona unutar kutova g1 i g2.

(8)
Zatamnjenje treba sezati najmanje do kuta g3 te najmanje do
cilindričnog dijela balona koji je određen kutom g1.

KATEGORIJE HB4 i HB4A

List HB4/3

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm(13) | Dozvoljena odstupanja | | |
| Serijski proizvedene žarulje | | e(10) 12) | 31,5 | (11) | ± 0,16 | |
| f(10) (12) | 5,1 | (11) | ± 0,16 |
| h1, h2 | 0 | (11) | ± 0,15(9) |
| h3 | 0 | (11) | ± 0,08(9) |
| g(10) | 0,75 | ± 0,5 | ± 0,3 |
| γ1 | 50° min |  | – |
| γ2 | 52° min |  |  |

–

| γ3 | 45° | ± 5° | ± 5° |
| Podnožje P 22d u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-32-2)(14) | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | 12 |
| watt | 51 | 51 |
| Ispitni napon | volt | 13,2 | 13,2 |
| Predviđene vrijednosti | watt | 62 max | 62 max |
| Svjetlosni tok lm                     ±% | 1095 |  |
| 15 |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnog svjetla: 825 lm za približno 12 V | | | |

(9)
Ekscentricitet se mjeri samo u smjerovima gledanja\* A i B, kako je prikazano
na slici na listu HB4/1. Mjerne točke su one, gdje projekcija vajskog ruba
zadnjih zavoja, najbližih i najudaljenijihh od referentne osi, siječe os žarne
niti.

(10)     Smjer gledanja je
smjer B\*, kako je prikazano na slici na listu HB4/1.

(11)     Provjerava se
pomoću »box– sistema«, list HB4/4(\*).

(12)     Krajevi žarne niti
su određeni kao točke u kojima, gledano u smjeru\* određenom u prethodnoj
napomeni 10, projekcija vanjskih strana zadnjih zavoja siječe os žarne niti.

(13)     Dimenzije se provjeravaju
bez O-prstena.

(14)     Žarulja kategorije
HB4 treba imati pravokutni podnožak, a žarulja kategorije HB4A treba imati
ravni podnožak.

\_\_\_\_\_\_
\* Proizvođač može odabrati
drugi niz okomitih smjerova gledanja. Smjerove gledanja koje odredi proizvođač
koristi ispitni laboratorij za provjeru dimenzija i položaja žarne niti.

KATEGORIJE HB4 i HB4A

List HB4/4

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom je li žarna nit
postavljena isprav­no u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356065.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | p | q | r | s | t | u | v |
| 12 V | 1,3 d | 1,6 d | 3,0 | 2,9 | 0,9 | 0,4 | 0,7 |

d
= promjer žarne niti

Položaj žarne niti provjerava se samo u
smjerovima A i B, kako je prikazano na listu HB4/1.

Početak žarne niti, kako je određen u napomeni
12 na listu HB4/3, treba se nalaziti u području »B« a kraj žarne niti u
području »C«.

Cjelokupna žarna nit treba biti unutar navedenih
graničnih vrijednosti. U području »A« ne postoje zahtjevi za središte žarne
niti.

KATEGORIJA T1.4W

List T1.4W/1

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti.

![](dodatni/356066.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Serijski proizvedene žarulje | | |  | Etalon žarulja |
| min. | nom. | max. |  |
| e |  | 7,6 | 8,3 | 9,0 | 8,3 ± 0,35 |
| bočno odstupanje(1) | |  |  | 0,7 an> | 0,35 max. |
| ß | | 55° | 70° | 85° | 70° ± 5° |
| Podnožje P 11.5d u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-79-1) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | | 12 | |
| watt | 1,4 | |  | |
| Ispitni napon | volt | 13,5 | | 13,5 | |
| Predviđene vrijednosti | watt | 1,4 | | 1,4 pri 13,5 V | |
| Svjetlosni tok      lm | 8 | |  | |
| ±% | 15 | |  | |
| Referentni svjetlosni tok: 8 lm za približno 13,5 V | | | | | |

(1)       Najveće
bočno odstupanje središta žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine koje sadrže
referentnu os i od kojih jedna sadrži os X-X.

(2)       Referentna
os je crta okomita na referentnu ravninu i prolazi kroz središte kruga promjera
»M«.

KATEGORIJA H7

List H7/1

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulja sa žarnom niti.

![](dodatni/356067.gif)

KATEGORIJA H7

List H7/2

![](dodatni/356068.gif)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Serijski proiz­  vedene žarulje | Etalon žarulja |
| 12 V |  |
| e(7) | 25,0 | (8) | ± 0,1 |
| f(7) | 4,1 | (8) | ± 0,1 |
| g(10) | 0,5 | min. | u pripremi |
| h1(9) | 0 | (8) | ± 0,1 |
|
| h2(9) | 0 | (8) | ± 0,15 |
| γ1(4) | 40° min. | – | – |
| γ2(4) | 50° min. | – | – |
| γ3(5) | 30° min. | – | – |
| Podnožje PX26d u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-5-1) | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijed­nosti | volt | 12 | 12 |
|  | watt | 55 | 55 |
| Ispitni napon | volt | 13,2 | 13,2 td> |
| Predviđene vrijednosti | watt | 58 max. | 58 max. |
| Svjetlos. tok             lm | 1500 |  |
| ±% | 10 |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnog svjetla:  1100 lm za približno 12 V | | | |

KATEGORIJA H7

List H7/3

(1)       Referentna
ravnina je ravnina određena s tri dodirne točke krilaca prstena podnoška s
gornjom površinom držača.

(2)       Referentna
os je okomita na referentnu ravninu i prolazi kroz sjecište dvije okomiceokomice, kako
je prikazano na slici 3, list H7/1.

(3)       Stakleni
balon i nosači ne smiju stršati preko granične konture (vidi sliku 2 na listu
H7/1). Granična kontura koaksijalna je s referentnom osi.

(4)       Unutar
kutova g1 i g2 na balonu ne smije biti
optičkih izobličenja. Taj se zahtjev primjenjuje za cijeli obod balona unutar
kutova g1 i g2.

(5)       Zatamnjenje
treba sezati najmanje do kuta ă3  te
najmanje do cilindričnog dijela balona.

(6)       Unutarnja
konstrukcija žarulje treba biti takva da je gledano vodoravno moguće opaziti
raspršeno svjetlo i refleksije samo iznad žarne niti (pogled u smjeru 1
prikazan na slici 1, list H7/1). U iscrtkanom području na slici 5 ne smije se
nalaziti nikakav metalni dio osim zavoja žarne niti.

(7)       Krajevi
žarne niti su određeni kao točke u kojima, pri smjeru gledanja 1 prema slici 1
na listu H7/1, projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja siječe os žarne niti.

(8)       Provjerava
se pomoću »box- sistema«, list H7/4.

(9)       Pomak
žarne niti u odnosu na referentnu os mjeri se samo u smjerovima gledanja 1 i 2,
kako je prikazano na slici 1 na listu H7/1. Mjerne točke su one gdje projekcija
vanjskog ruba zadnjih zavoja, najbližih i najudaljenijih od referentne ravnine,
siječe os žarne niti.

(10)     Pomak
žarne niti s obzirom na os balona, koji se mjeri u dvije ravnine, usporedne s
referentnom ravninom, na mjestu gdje projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja,
najbližih i najudaljenijih od referentne ravnine, siječe os žarne niti.

(11)     Balon
treba biti bezbojan ili selektivno žute boje.

(12)     Napomene
o promjeru žarne niti

            –
trenutno ne postoje ograničenja promjera žarne niti, no za daljnji razvoj
predviđa se dmax = 1,3 mm

            –
kod istog proizvođača promjer žarne niti
etalon žarulje i žarulja iz serijske proizvodnje treba biti jednak.

KATEGORIJA H7

List H7/4

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom je li žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356069.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n> | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| 12 V | d + 0,30 | d + 0,50 | 0,2 | | 4,6 | 4,0 |

d
= promjer žarne niti

Krajevi žarne niti, kako je određen u napomeni 7
na listu H7/3, trebaju se nalaziti između crta Z1 i Z2 i između crta Z3 i Z4.

Položaj žarne niti provjerava se samo u smjerovima
1 i 2, kako je prikazano na slici 1, list H7/1.

Cjelokupna žarna nit treba biti unutar navedenih
graničnih vrijednosti.

KATEGORIJE H27W/1 i
H27W/2

List H27W/1

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti

KATEGORJA H27W/1

ss=MsoPlainText style='text-align:justify'>![](dodatni/356070.gif)

KATEGORIJA H27W/2

 (Dimenzija f za sve žarulje sa žarnom niti)

(Dimenzija h1, h2, h3, h4 i k samo za etalon
žarulje sa žarnom niti)

KATEGORIJE H27W/1 i
H27W/2

List H27W/2

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | | | Serijski proizvedene žarulje | | | | Etalon žarulja |
| 12 V | |  | | 12 V |
| e | |  | | 31,75(6) | |  | | 31,75 ± 0,25 |
| f(8) | |  | | 4,8 max. | |  | | 4,2 ± 0,2 |
| k | |  | | 0(2) | |  | | 0,0 ± 0,25 |
| h1 ; h3(7) | |  | | 0(6) | |  | | 0,0 ± 0,25 |
| h2 ; h4(7) | |  | | 0(6) | |  | | 0,0 ± 0,25 |
| γ1(4) | |  | | 38° nom. | |  | | 38° nom. |
| γ2(4) | |  | | 44° min. | |  | | 44° min. |
| Podnožak  H27W/1: PG 13 i  H27W/2: PGJ 13 u skladu s Publikacijom IEC 61 (list 7004-11A-7) | | | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | | 12 | |  | | 12 | |
| watt | | 27 | |  | | 27 | |
| Nazivni napon | volt | | 13,5 | |  | | 13,5 | |
| Predviđene vrijednosti | watt | | 31 max. | |  | | 31 max. | |
| Svjetlosni tok       lm | | 477 | |  | |  | |
| ± % | | 15 | |
| Referentni svjetlosni tok: 477 lm pri približno 13,5 V | | | | | | | | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  | endif |

(1)       Referentna
ravnina je ravnina određena donjim rubom skošene prirubnice podnoška.

(2)       Referentna
os je okomita na referentnu ravninu i prolazi kroz središte podnoška promjera 13,10
mm.

(3)       Stakleni
balon i nosači ne smiju prelaziti dimenzije teorijskoga valjka koncentrična u
odnosu na referentnu os.

(4)       Stakleni
balon ne smije uzrokovati optičko izobličenje unutar kutova g1 i g2. Taj se zahtjev odnosi
na cjelokupni opseg balona unutar kutova g1 i g2.

(5)       Zatamnjenje
treba biti po cijelom vrhu balona, uključujući valjkasti dio balona do sjecišta
s kutom g1.

(6)       Provjerava
se pomoću »box sistema« prema listu H27W/3.

(7)       Mjerne
točke za etalon žarulje su sjecišta projekcije vanjskog ruba krajnjih zavoja s
osi žarne niti.

(8)       Krajevi
žarne niti su određeni sjecištem vanjskih rubova prvoga i zadnjega zavoja koji
emitira svjetlost s ravninom koja je usporedna s referentnom ravninom na
udaljenosti 31,75 mm od nje.

KATEGORIJA H27W/1 i H27W/2

List H27W/3

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom je li žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356071.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Velikost | a | c /td> | k | g |
| Mjere | d + 1,2 | d + 1,0 | 0,5 | 2,4 |

d
= stvarni promjer žarne niti

Žarna nit u cijelosti mora biti unutar
prikazanih granica. Središte žarne niti ne smije biti pomaknuto od referentne
osi više od raz­maka »k«.

KATEGORIJA P27W

List P27W/1

![](dodatni/356072.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
| min. | nom. | max. |  |
| e |  | 27,9(3) |  | 27,9 ± 0,3 |
| f |  |  | 9,9 | 9,9 + 0 / - 2 |
| Bočno odstupanje(2) |  |  | (3) | 0,0 ± 0,4 |
| ß | 75°(3) | 90° | 105°(3) | 90° ± 5° |
| Podnožak W2,5 x 16q skladno s publikacijo IEC 61 (List 7004-104-1) | | | | |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 |  | 12 |
|  | watt | 27 |  | 27 |
| Ispitni napon | volt | 13,5 |  |  |
| Predviđene  vrijednosti | Watt   ±% | 29,2 |  | 29,2 pri 13,5 V |
|  | 10 |  | 10 |
| Svjetlosni tok    lm     ±% | 475 |  |  |
| 15 |  |  |  |
| Referentni svjetlosni tok:  475 lm pri približno  13,5 V | | | | |

1) Referentna os je određena s referentnim
zaticima i okomita je na referentnu ravninu.

2) Najveće bočno odstupanje središta glavne
(veće snage) žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine koje sadrže
referentnu os i od kojih jedna sadrži os referentnih zatika.

3) Provjerava se pomoću »box-sistema«, listovi
P27W/2.

KATEGORIJA P27W

List P27W/2

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom je li žarna nit postavljena
ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu te na os okomitu,
unutar ± 15°, na ravninu koja prolazi kroz središta zatika i referentnu os.

![](dodatni/356074.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | b | h | k |
| Dimenzija | 3,5 | 3,0 | 9,0 | 1,0 |

Ispitni postupak i zahtjevi

1.         Žarulja
sa žarnom niti se postavi u držač koji se može okretati oko svoje osi i koji
ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike koji odgovaraju dopuštenim
granicama za kutni pomak. Držač se nakon toga zakreće da se na zaslonu na koji
je projicirana slika žarne niti dobije osna projekcija žarne niti. Osna
projekcija žarne niti mora biti unutar dopuštenih granica za kutni pomak.

2.         Bočni
pogled

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako, da je pod­nožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna i da se vidi vrh glavne žarne niti projekcija žarne
niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i širinom »b« čije
se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti;

3.         Pogled
sprijeda

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut nadolje i
referentna os vertikalna, s pogledom na žarulju u smjeru pod pravim kutovima u
odnosu na os žarne niti:

3.1       projekcija
žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i širinom »h«
čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti, i

3.2       pomak
središta žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od razmaka »k«.

KATEGORIJA P27/7W

List P27/7W/1

![](dodatni/356075.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
| min. | nom. | max. |
| e |  | 27,9(3) |  | 27,9 ± 0,3 |
| f |  |  | 9,9 | 9,9 + 0 /  - 2 |
| Bočno odstupanje(2) |  |  | (3) | 0,0 ± 0,4 |
| x(4) |  | 5,1(3) |  | 5,1 ± 0,5 |
| y(4) |  | 0,0(3) |  | 0,0 ± 0,5 |
| ß | 75°(3) | 90° | 105°(3) |td> 90° ± 5° |
| Podnožje W2,5 x 16q u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-104-1) | | | | |

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | |  | 12 | |
| watt | 27 | 7 |  | 27 | 7 |
| Ispitni napon<:p> | volt | 13,5 | |  |  | |
| Predviđene vrijednosti | watt ±% | 29,2 | 7,7 |  | 29,2 | 7,7 |
| za 13,5 V | |
|  | 10 | |  | 10 | |
| svjetlosni tok    lm ±% | 475 | 36 |  |  | |
| 15 | |
| Referentni svjetlosni tok:  475 lm i 36 lm za približno  13,5 V | | | | | | |

1)         Referentna
os je određena s referentnim zaticima i okomita je na referentnu ravninu.

2)         Najveće
bočno odstupanje središta glavne žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine
koje sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os referentnog zatika.

3)         Provjerava
se pomoću »box-sistema«, listovi P27W/2 in 3.

4)         »x«
i »y« označavaju pomak osi sekundarne žarne niti u odnosu na os glavne žarne
niti.

KATEGORIJA P27/7W

List P27/7W/2

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom:

(a)     '>        je
li glavna (veće snage) žarna nit postavljena ispravno u odnosu na referentnu os
i referentnu ravninu te na os okomitu, unutar ± 15°, na ravninu koja prolazi
kroz središta zatika i referentnu os i

(b)       je
li sekundarna (manje snage) žarna niti postavljena isprav­no u odnosu na glavnu
žarnu nit.

Ispitni postupak i zahtjevi

1.         Žarulja
sa žarnom niti se postavi u držač koji se može okretati oko svoje osi i koji
ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike koji odgovaraju dopuštenim
granicama za kutni pomak, npr. ± 15°. Držač se nakon toga zakreće da se na
zaslonu na koji je projicirana slika žarne niti dobije osna projekcija glavne
žarne niti. Osna projekcija žarne niti mora biti unutar dopuštenih granica za
kutni pomak (± 15°)

2.         Bočni
pogled

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna, referentni zatik okrenut u desno, gledano u smjeru
osi glavne žarne niti:

2.1       projekcija
glavne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »b« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti;

2.2       projekcija
sekundarne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s širinom »c« i
visinom »d« čije se središte nalazi na razmaku »u« iznad teorijskog položaja
središta glavne žarne niti;

3.         Pogled
sprijeda

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna i s pogledom na žarulju u smjeru pod pravim kutovima u
odnosu na os glavne žarne niti:

3.1       projekcija
glavne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »h« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti,
i

3.2       središte
glavne žarne niti ne smije biti pomaknuto od referent­ne osi više od razmaka
»k«.

3.3       pomak
središta sekundarne žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od razmaka
± 2 mm (za etalon žarulje sa žarnom niti ± 0,4 mm).

KATEGORIJA P27/7W

List P27/7W/3

![](dodatni/356076.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | b | c | d | u |
| Dimenzija | 3,5 | 3,0 | 4,8 | | 5,1 |

![](dodatni/356077.gif)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | h | k |
| Dimenzija | 3,5 | 11,9 | 1,0 |

KATEGORIJA WY5W

List WY5W/1

 >

![](dodatni/356078.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja(4) |
| min. | nom. | max. |  |
| e | | 11,2 | 12,7 | 14,2 | 12,7 ± 0,3 |
| Bočno odstupanje(1) | |  |  | 1,5 | 0,5 max. |
| b |  | – 15° | 0° | + 15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W2.1 X 9,5d u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-91-3) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 6 | 12 | 24 | 12 |
| watt | 5 |  |  | 5 |
| Ispitni napon | volt | 6,75 | 13,5 |  |  |
| Predviđene vrijednosti | watt  ±% | 5 | 7 | 5 za 13,5 V | |
| 10 | | 10 | |
| svjetlosni tok     lm       ±% | 30 | | |  |
| 20 | | |
| Referentni svjetlosni tok: balon jantarne boje 30 lm,  bezbojni balon  50 lm za približno 13,5 V | | | | | |

1)         Najveće
bočno odstupanje središta glavne žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine koje
sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os X-X.

2)         Balon
serijski proizvedenih žarulja mora biti jantarne boje (vidi i napomenu 4).

3)         Vidi
točku 3.5.3

4)         Balon
etalon žarulje mora biti jantarne boje ili bezbojan Kod etalon žarulja
jantarne boje promjene temperaturre balona ne smiju uticati na svjetlosni tok,
što bi moglo oslabiti fotometrjske karakteristike signalnih naprava. Pored
toga boja treba biti u donjem dijelu tolerancijskoučja.

KATEGORIJA H21W

List H21W/1

![](dodatni/356079.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
| min. | nom. | max. |
| e |  |  | 20,0(1) |  | 20,0 ± 0,25 td> |
| f | 12 V |  |  | 3,8 | 3,8 + 0/-1 |
| 24 V |  |  | 4,5 |  |
| Bočno odstupanje(2) | |  | (1) > | 0,0 ± 0,15(3) |  |
| ß | | 82,5° | 90° | 97,5° | 90° ± 5° |
| γ1, γ2(4) | | 45° |  |  | 45° min. |
| Podnožje BAY9s u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-9-1) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | 24 | 12 | |
| watt | 21 | 21 | 6 | |
| Ispitni napon | volt | 13,5 |/td> 28 |  |  | |
| Predviđene vrijednosti | watt  ±% | 25 | 28 | 25 za 13,5 V | |
| 5 | 5 | 5 | |
| Svjetl. tok lm  ±% | 600 | 600 |  | |
| 12 | 15 |
| Referentni svjetlosni tok:   600 lm za približno 13,5 V | | | | | |

1)         Provjerava
se pomoću »box-sistema«, list H21W/2.

2)         Najveće
bočno odstupanje središta žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine koje
sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os X-X.

3)         Bočno
odstupanje u odnosu na ravninu okomitu na os X-X mjeri se u položaju opisanom u
točki 1 ispitnog postupka na listuH21W/2.

4)         U
području između vanjskih krakova kutova ă1 i ă2 balon ne smije imati optičkih
izobličenja, a polumjer zakrivljenosti balona ne smije biti manji od 50%
stvarnog promjera balona.

KATEGORIJA H21W

List H21W/2

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom je li žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu te na os okomitu,
unutar ± 7,5°, na ravninu koja prolazi kroz središta zatika i referentnu os.

![](dodatni/356080.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | b | h | k |
| Dimenzija | d + 1,0 | d + 1,0 | f + 1,2 | 0,5 |

d
= stvarni promjer žarne niti

a
= stvarna duljina žarne niti

Ispitni postupak i zahtjevi

1.         Žarulja
sa žarnom niti se postavi u držač koji se može okretati oko svoje osi i koji
ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike koji odgovaraju dopuštenim
granicama za kutni pomak. Držač se nakon toga zakreće da se na zaslonu na koji
je projicirana slika žarne niti dobije osna projekcija žarne niti. Osna
projekcija žarne niti mora biti unutar dopuštenih granica za kutni pomak.

2.         Bočni
pogled

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako, da je podnožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna i gledano u smjeru osi glavne žarne niti projekcija
žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i širinom »b«
čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti;

3.         Pogled
sprijeda

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut nadolje i
referentna os vertikalna, s pogledom na žarulju u smjeru pod pravim kutovima u
odnosu na os žarne niti:

3.1       projekcija
žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i širinom »h«
čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti, i

3.2       pomak
središta žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od razmaka »k«.

KATEGORIJA W21W

List W21W/1

![](dodatni/356081.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | Serijki proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
| min. | nom. | max. |
| e |  | 29,0(2) |  | 29,0 ± 0,3 |
| f |  |  | 7,5 | 7,5   + 0 / - 2 |
| Bočno odstupanje(1) |

  | (2) | 0,5 max. |
| ß | - 15° (2) | 0° | + 15°(2) | 0° ± 5° |
| Podnožak W3 x 16d u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-105-1) | | | | |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 |  | 12 |
| watt | 21 |  | 21 |
| Ispitni napon | volt | 13,5 |  |  |
| Predviđene vrijednosti | Watt ±% | 25 |  | 25 za 13,5 V |
| 6 |  | 6 |
| Svjetl.tok  lm  ±% | 460 |  |  |
| 15 |  |  |
| Referentni svjetlosni tok: 460 lm za približno 13,5 V | | | | |

1)         Najveće
bočno odstupanje središta žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine koje sadrže
referentnu os i od kojih jedna sadrži os X-X./span>

2)         Provjerava
se pomoću »box-sistema«, list W21W/2.

class=MsoPlainText style='text-align:justify'>

KATEGORIJA W21W

List W21W/2

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom je li žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu te na os
okomitu, unutar ± 15°, na ravninu koja prolazi kroz os X-X i referentnu os.

![](dodatni/356082.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | a | b | h | k |
| Dimenzija | 3,5 | 3,0 | 9,5 | 1,0 |

Ispitni postupak i zahtjevi

1.         Žarulja
sa žarnom niti se postavi u držač koji se može okretati oko svoje osii koji
ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike kkoji odgovaraju dopuštenim granicama
za kutni pomak, npr. ± 150°. Držač se nkon toga zakreće da se na zaslonu na
koji je projicirana slika žarne niti dobije osna projekcija žarne niti. Osna
proj žarne niti mora biti unutar dopuštenih granica za kutni pomak (±
150°).

2.         Bočni
pogled

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako, da je podnožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna i gledano u smjeru osi glavne žarne niti projekcija
žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i širinom »b«
čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti;

3.         Pogled
sprijeda

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut nadolje i
referentna os vertikalna, s pogledom na žarulju u smjeru pod pravim kutovima u
odnosu na os žarne niti:

3.1       projekcija
žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i širinom »h«
čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti, i

3.2       pomak
središta žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od razmaka »k«.

KATEGORIJA W21/5W

List W21/5W/1

![](dodatni/356083.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | | Serijski proizvedene žarulje | | | | | | Etalon žarulja | |
| min. | | nom. | | max. | |
| e | | |  | | 25,0(1) | |  | | 25,0 ± 0,3 | |
| f | | |  | |  | | 7,5 | | 7,5   + 0 / - 2 | |
| Bočno odstupanje(2) | | |  | |  | | (1) | | 0,3 max. | |
| x(3) | | |  | |  | | 2,8 ± 0,3 | |
| y(3) | | |  | | 0,0(1) | |  | | 0,0 ± 0,3 | |
| ß | | | - 15°(1) | | 0° | | + 15°(1) | | 0° ± 5° | |
| Podnožak W3 x 16q u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-106-1) | | | | | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | | | |  | | 12 | | |
| watt | 21 | | 5 | |  | | 21 | | 5 |
| Ispitni napon | volt | 13,5 | | | |  | |  | | |
| Predviđene vrijednosti | watt ±% | 25 | | 6 | |  | | 25 | | 6 |
| pri 13,5 V | | |
| 6 | | 10 | |  | | 6 | | 10 d> |
| Svjetl. tok   lm     ±% | 440 | | 35 | |  | |  | | |
| 15 | | 20 | |  | |
| Referentni svjetlosni tok: 440 lm i 35 lm za približno 13,5 V | | | | | | | | | | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
endif

1)         Provjerava
se  pomoću »box-sistema«, listovi
W21/5W/2 i 3.

2)         Najveće
bočno odstupanje središta glavne žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine
koje sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os X-X.

3)         »x«
i »y«  označavaju pomak osi sekundarne
žarne niti u odnosu na os glavne žarne niti.

KATEGORIJA W21/5W

List W21/5W/2

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom:

(a)style='mso-tab-count:1'>        je
li glavna žarna nit postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu
ravninu te na os okomitu, unutar ± 15°, na ravninu koja prolazi kroz X-X
ravninu i referentnu os i

(b)       je
li sekundarna žarna nit postavljena ispravno u odnosu na glavnu žarnu nit.

Ispitni postupak i zahtjevi

1.         Žarulja
sa žarnom niti se postavi u držač koji se može okretati oko svoje osi i koji
ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike koji odgovaraju dopuštenim
granicama za kutni pomak. Držač se nakon toga zakreće da se na zaslonu na koji
je projicirana slika žarne niti dobije osna projekcija glavne žarne niti. Osna
projekcija žarne niti mora biti unutar dopuštenih granica za kutni pomak (±
15°)

2.         Bočni
pogled

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako, da je podnožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna, referentni zatik okrenut u desno i gledano u smjeru
osi glavne žarne niti:

2.1       projekcija
glavne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »b« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti;

2.2       projekcija
sekundarne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s širinom »c« i
visinom »d« čije se središte nalazi na razmaku »u« iznad teorijskog položaja
središta glavne žarne niti;

3.         Pogled
sprijeda

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna i s pogledom na žarulju u smjeru pod pravim kutovima u
odnosu na os glavne žarne niti:

3.1       projekcija
glavne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »h« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti,
i

3.2       središte
glavne žarne niti ne smije biti pomaknuto od referent­ne osi više od razmaka
»k«.

3.3       pomak
sekundarne središta žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od razmaka
± 2 mm (za etalon žarulje sa žarnom niti ± 0,4 mm).

KATEGORIJA W21/5W

List W21/5W/3

![](dodatni/356085.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mjera | a | b | c | d | u |
| Dimenzija | 3,5 | 3,0 | 4,8 | | 2,8 |

![](dodatni/356086.gif)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Mjera | a | h | k |
| Dimenzija | 3,5 | 9,5 | 1,0 |

p class=MsoPlainText style='text-align:justify'>

KATEGORIJA W2. 3W

List W2. 3W/1

![](dodatni/356087.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja(4) |
| min. | nom. | max. |
| e | | 10,3 | 10,8 | 11,3 | 10,8 ± 0,3 |
|
| Bočno odstupanje(1) | |  |  | 1,0 | 0,5 max. |
| ß | | – 15° | 0° | + 15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W2 x 4,6d u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-94-2) | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt |  | 12 |  | 12 |
| watt | 2,3 | | | 2,3 |
| Ispitni napon | volt |  | 13,5 |  |  |
| Predviđene vrijednosti | watt |  | 2,5 max. |  |

 2,5 max. za 13,5 V || Svjetlos. tok  lm | 18,6 | | |  |
| ±% | 20 | | |
| Referentni svjetlosni tok:  18,6 lm  za približno 13,5 V | | | | | |

1)         Najveće
bočno odstupanje središta žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine koje sadrže
referentnu os i od kojih jedna sadrži os X-X

2)         Vidi
točku 3.5.3.

KATEGORIJA H 8

List H8/1

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti.

![](dodatni/356088.gif)

Najveće vanjske mjere

(1)       Referentna
ravnina određena je s donjim rubom skošene vodilice prirubnice podnoška.

(2)       Referentna
os okomita je na referentnu ravninu i prolazi kroz središte podnoška  promjera 19 mm.

(3)       Stakleni
balon i nosači ne smiju stršati preko granične konture (vidi sliku 2). Granična
kontura je koaksijalna s referentnom osi.

(4)       Balon
treba biti bezbojan ili selektivno žute boje.

(5)       Napomene
o promjeru žarne niti

            –
trenutno ne postoje ograničenja promjera žarne niti, no za daljnji razvoj
predviđa se dmax = 1,2 mm

            –
kod istog proizvođača promjer žarne niti etalon žarulje i žarulja iz serijske
proizvodnje treba biti jednak.

KATEGORIJA H8

List H8/2

![](dodatni/356089.gif)

(6)       Stakleni
balon žarulje ne smije uzrokovati optičko izobličenje unutar kutova g1 i g2. To se odnosi na
cjelokupni opseg balona unutar kutova g1 i g2.

(7)       Zatamnjenje
treba sezati najmanje do kuta g3  te najmanje do cilindričnog dijela balona na
njegovom cijelom opsegu.

(8)       Unutarnja
konstrukcija žarulje treba biti takva da je gledano vodoravno moguće opaziti raspršeno
svjetlo i refleksije samo iznad žarne niti (pogled 1 prikazan na slici 1, list
H8/1). U iscrtkanom području na slici 4 ne smije se nalaziti nikakav metalni
dio osim zavoja žarne niti.

(9)       Pomak
žarne niti u odnosu na referentnu os mjeri se samo u smjerovima gledanja 1 i 2,
kako je prikazano na slici 1 na listu H8/1. Mjerne točke su one, gdje
projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja, najbližih i najudaljenijih od
referentne osi, siječe os žarne niti.

(10)     Pomak
žarne niti u odnosu na os balona mjeri se u dvije ravnine, usporedne s
referentnom ravninom, na mjestu gdje projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja,
najbližih i najudaljenijih od referentne osi, siječe os žarne niti.

KATEGORIJA H8

List H8/3

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Serijski proizvedene žarulje  12 V | Etarulja   12 V |
| e(11) | | 25,0(12) | 25,0 ± 0,1 |
| f(11) | | 3,7 | 3,7 ± 0,1 |
| g | | 0,5 min. | u pripremi |
| h1 | | 0(12) | 0 ± 0,1 |
| h2 | | 0(12) | 0 ± 0,15 |
| γ1 | | 50° min. | 50° min. |
| γ2 | | 40° min. | 40° min. |
| γ3 | | 30° min. | 30° min. |
| Podnožak PGJ 19 u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-110-1) | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijed­nosti | volt | 12 | 12 |
| watt | 35 | 35 |
| Ispitni napon | volt | 13,2 |  |
| Predviđene vrijednosti | watt | max. 43 | max. 43 za  13,2 V/p> |
| Svjetlos. tok lm | 800 |  |
| ±% | 15 |  |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnog svjetla:  600 lm za približno 12 V | | | |

(11)     Krajevi
žarne niti su određeni kao točke u kojima, gledano u smjeru 1 određenom na
slici 1, list H8/1, projekcija vanjskih strana zadnjih zavoja siječe os žarne
niti.

(12)     Provjerava
se pomoću »box- sistema«, list H8/4.

KATEGORIJA H8

List H8/4

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom da li je žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356090.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| 12 V | d + 0,50 | d + 0,70 | 0,25 | | 4,6 | 3,5 |

d
= promjer žarne niti

Krajevi žarne niti, kako je određen u napomeni
11 na listu H8/3, trebaju se nalaziti između crta Z1 i Z2 i između crta Z3 i
Z4.

Položaj žarne niti provjerava se samo u smjerovima
1 i 2, kako je prikazano na slici 1, list H8/1.

Cjelokupna žarna nit treba biti unutar navedenih
graničnih vrijed­nosti.

KATEGORIJA W16W

List W16W/1

![](dodatni/356091.gif)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | Serijski proizvedene žarulje | | | Etalon žarulja |
| min. | nom. | max. |
| e | 18,3 | 20,6 | 22,9 | 20,6 ± 0,3 |
| Bočno odstupanje(1) |  |  | 1,0 |  | 0,5 max. |
| ß | – 15° | 0° | + 15° | 0° ± 5° |
| Podnožje W2,1 X 9,5d u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-91-3) | | | | |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | 12 |
| watt | 16 | 16 |
| Ispitni napon | volt | 13,5 |  |
| Predviđene vrijednosti | watt | 19,4 | 19,4  pri 13,5 V |
| ±% | 10 | 10 |
| Svjetlos. tok lm |  | 310 |  |
| ±% | 20 |
| Referentni svjetlosni tok: 310 lm za približno 13,5 V | | | |

(1)       Najveće
dozvoljeno bočno odstupanje središta žarne niti od dvije međusobno okomite
ravnine koje sadrže referentnu os podnožja i od kojih jedna sadrži os X-X.

(2)       Vidi
točku 3.5.3.

KATEGORIJA HIR1

List HIR1/1

Crteži su namijenjeni samo da prikažu bitne
dimenzije žarulje sa žarnom niti.

![](dodatni/356092.gif)

(1)       Referentna
ravnina je ravnina određena s tri potporna nastavka na prirubnici podnoška.

(2)       Referentna
os okomita je na referentnu ravninu i prolazi kroz središte referentnog
promjera podnoška.

(3)       Stakleni
balon i nosači ne smiju stršati preko granične konture. Granična kontura
koaksijalna je s referentnom osi.

(4)       Vodeći
žlijeb je obavezan.

(5)       Žarulju
sa žarnom niti treba se okretati u držaču mjerne naprave dok referentno krilce
ne dodirne ravninu C držača.

(6)       Stakleni
balon žarulje ne smije uzrokovati osno optičko izobličenje unutar kutova g1 i g2. To se odnosi na
cjelokupni opseg balona unutar kutova g1 i g2.

KATEGORIJA HIR1

List HIR1/2

|  |  |
| --- | --- |
|width=188 colspan=2 rowspan=2 valign=top style='width:140.9pt;border:
solid black 1.0pt;mso-border-alt:solid black .5pt;padding:2.85pt 2.85pt 2.85pt 2.85pt;
height:3.05pt'>

Dimenzije u mm(11)

 Dozvoljena odstupanja | |
| Serijski proizvedene žarulje | Etalon žarulja |
| e(8) (10) | 29 | (9) | ± 0,16 |
| f(8) (10) | 5,1 | (9) | ± 0,16 |
| (8) | 0 | + 0,7- 0,0 | + 0,4- 0,0 |
| h1, h2 | 0 | (9) | ± 0,15(7) |
| d | 1,6 max. | – | – |
| γ1 | 50° min. | – | – |
| γ2 | 50° min. | – | – |
| Podnožak PX 20d  u skladnu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-..,-..) | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | 12 |
|  | watt | 65 | 65 |
| Ispitni napon | volt | 13,2 | 13,2 |
| Predviđene vrijednosti | Watt | 73 max. | 73 max. |
| svjetlosni tok  lm | 2500 |  |
| ±% | 15 |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnog svjetla: 1840 lm  za približno 12 V | | | |

(7)       Ekscentricitet
se mjeri samo u smjerovima gledanja A i B, kako je prikazano na slici na listu
HIR1/1. Mjerne točke su one, gdje projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja,
najbližih i najudaljenijih od referentne osi, siječe os žarne niti.

(8)       Smjer
gledanja je smjer B, kako je prikazano na slici na listu HIR1/1.

(9)       Provjerava
se pomoću »box- sistema«, list HIR1/3.

(10)     Krajevi
žarne niti su određeni kao točke u kojima, gledano u smjeru određenom u
prethodnoj napomeni 8, projekcija vanjskih strana zadnjih zavoja siječe os žarne
niti.

(11)     Dimenzije
se provjeravaju s postavljenim O-prstenom.

KATEGORIJA HIR1

List HIR1/3

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve provjerom da li je žarna nit
postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356093.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| 12 V | d + 0,4 | d + 0,8 | 0,35 | | 6,1 | 5,2 |

d
= promjer žarne niti

Položaj žarne niti provjerava se samo u smjerovima
A i B, kako je prikazano na listu HIR1/1.

Početak žarne niti, kako je određen u napomeni
10 na listu HIR1/2, treba biti između crta Z1 i Z2 i između crta Z3 i Z4.

KATEGORIJA PY27/7W

List PY27/7W/1

![](dodatni/356094.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | | Serijski proizvedene žarulje | | | | | | Etalon žarulja | | |
| min. | | nom. | | max. | |
| e | | |  | | 27,9(3) | |  | | 27,9 ± 0,3 | | |
| f | | |  | |  | | 9,9 | | 9,9 + 0 / – 2 | | |
| Bočno odstupanje(2) | | |  | |  | | (3) d> | | 0,0 ± 0,4 | | |
| x(4) | | |  | | 5,1(3) | |  | | 5,1 ± 0,5 | | |
| y(4) | | |  | | 0,0(3) | |  | | 0,0 ± 0,5 | | |
| ß | | | 75°(3) | | 90° | | 105°(3) | | 90° ± 5° | | |
| Podnožje WX2,5 x 16q u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-..-1) | | | | | | | | | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | | | | | | | | |
| Nazivne vrijednosti | | volt | | 12 | | | |  | | 12 | |
| watt | | 27 | | 7 | |  | | 27 | 7 |
| Ispitni napon | | volt | | 13,5 | | | |  | |  |  |
| Predviđene vrijednosti | watt | W | | 29,2 | | 7,7 | |  | | 29,2 | 7,7 |
| ±% | | 10 | | | |  | | za 13,5 V | |
| 10 | |
| svjetlosni tok | lm | | 280 | | 21 | |  | |  | |
| ±% | | 15 | | | |  | |  | |
| Referentni svjetlosni tok: balon jantarne boje 280 lm i 21 lm, bezbojni balon 475 lm i 36 lm za približno 13,5 V | | | | | | | | | | | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
endif

(1)       Referentna
os određena je s obzirom na referentna krilca i okomita je na referentnu
ravninu.

(2)       Najveće
bočno odstupanje središta glavne žarne niti od dvije međusobno okomite ravnine
koje sadrže referentnu os i od kojih jedna sadrži os kroz referentna krilca.

(3)       Provjerava
se pomoću »box- sistema«, list PY27/7W/ 2 i 3.

(4)       »x«
i »y« označavaju pomak osi sekundarne žarne niti u odnosu na os glavne žarne
niti.

(5)       Balon
žarulja iz serijske proizvodnje treba biti jantarne boje (vidi tkđ. napomenu
6).

(6)       Balon
etalon žarulje mora biti jantarne boje ili bezbojan. Kod etalon žarulja
jantarne boje promjene temperature balona ne smiju uticati na svjetlosni tok,
što bi moglo oslabiti fotometrijske karakteristike signalnih naprava. Pored
toga boja treba biti u donjem dijelu tolerancijskog područja.

KATEGORIJA PY27/7W

List PY27/7W/2

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, provjerom:

(a)        da
li je glavna žarna nit postavljena ispravno u odnosu na referentnu os i
referentnu ravninu, te da li je njezina os okomita, unutar ± 15°, na ravninu
koja prolazi kroz središte krilaca i referentnu os, i

(b)       da
li je sekundarna žarna niti postavljena ispravno u odnosu na glavnu žarnu nit.

Ispitni postupak i zahtjevi

1.         Žarulja
sa žarnom niti se postavi u držač koji se može okretati oko svoje osi i koji
ima umjerenu ljestvicu ili fiksne graničnike koji odgovaraju dopuštenim
granicama za kutni pomak. Držač se nakon toga zakreće da se na zaslonu na koji
je projicirana slika žarne niti dobije osna projekcija glavne žarne niti. Osna
projekcija žarne niti mora biti unutar dopuštenih granica za kutni pomak.

2.         Bočni
pogled

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako, da je podnožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna, referentno krilce okrenuto u desno i gledano u smjeru
osi glavne žarne niti:

2.1       projekcija
glavne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinom »a« i
širinom »b« čije se središte postavlja u teorijski položaj središta žarne niti;

2.2       projekcija
sekundarne žarne niti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s širinom »c« i
visinom »d« čije se središte nalazi na razmaku »u« iznad teorijskog položaja
središta glavne žarne niti;

3.         Pogled
sprijeda

            Nakon
što se žarulja sa žarnom niti namjesti tako da je podnožak okrenut nadolje,
referentna os vertikalna, i s pogledom s desne strane na os glavne žarne niti:

3.1       projekcija
glavne žarneniti u cijelosti mora biti unutar četverokuta s visinoom »a« i
širinom »h« čije se središte postavlja u teorijski položaj središtažarne niti

3.2     an>pomak
projekcije središta glavne žarne niti od referentne osi ne smije biti veći od
razmaka »k«

3.3       pomak
projekcije središta sekundarne žarne niti od referentne osi ne smije biti veći
od  ±2 mm (za etalon žarulje sa žarnom
niti: ± 0,4 mm).

KATEGORIJA PY27/7W

List PY27/7W/3

![](dodatni/356096.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mjera | a | b | c | d | u |
| Dimenzije | 3,5 | 3,0 | 4,8 | | 5,1 |

![](dodatni/356)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Mjera | a | h | k |
| Dimenzije | 3,5 | 11,9 | 1,0 |

KATEGORIJA HIR2

List HIR2/1

Crteži prikazuju samo osnovne dimenzije žarulja
sa žarnom niti

![](dodatni/356098.gif)

(1)       Referentna
ravnina je ravnina određena s tri točke dodira pod­noška s držačem.

(2)       Referentna
os je okomita na referentnu ravninu i prolazi kroz središte referentnog
promjera podnoška.

(3)       Stakleni
balon i nosači ne smiju stršiti preko granične konture (envelope). Granična
kontura je koncentrična u odnosu na referentnu os.

(4)       Vodeći
žlijeb je obavezan.

(5)       Žarulja
sa žarnom niti se zakreće u mjernom držaču dok referentni zatik ne dodirne
dirne
ravninu C držača.

(6)       Stakleni
balon žarulje ne smije uzrokovati osno optičko izobličenje unutar kutova g1g2. To se odnosi na
cjelokupni opseg balona unutar kutova g1 i g2.

KATEGORIJA HIR2

List HIR2/2

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Dopuštena odstupanja | |
| Serijski proizvedene žarulje | Etalon žarulja |
| e(8) (10) | 28,9 | (9) | ± 0,16 |
| f(8) (10) | 5,3 | (9) | ± 0,16 |
| g(8) | 0 | + 0,7 - 0,0 | + 0,4 - 0,0 |
| h1, h2 | 0 | (9) | ± 0,15(7) |
| d | 1,6 max. | – | – |
| γ1 | 50° min. | – | – |
| γ2 | 50° min. | – | – |
| Podnožak PX 22d  u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-..,-..) | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijed­nosti | volt | 12 | 12 |
| watt | 55 | 55 |
| Ispitni napon | volt | 13,2 | 13,2 |
| Predviđene vrijednosti | watt | 63 max. | 63 max. |
| svjetlosni tok  lm | 1875 |

| ±% | 15 |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnog svjetla: 1355 lm  za približno 12 V | | | |

(7)       Ekscentricitet
se mjeri samo u smjerovima gledanja A i B, kako je prikazano na slici na listu
HIR2/1. Mjerne točke su one, gdje projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja,
najbližih i najudaljenijih od referentne osi, siječe os žarne niti.

(8)       Smjer
gledanja je smjer B, kako je prikazano na slici na listu HIR2/1.

(9)       Provjerava
se pomoću »box- sistema«, list HIR2/3.

(10)     Krajevi
žarne niti su određeni kao točke u kojima, gledano u smjeru određenom u
prethodnoj napomeni 8, projekcija vanjskih strana zadnjih zavoja siječe os
žarne niti.

(11)     Dimenzije
se provjeravaju bez O-prstena.

KATEGORIJA HIR2

List HIR2/3

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, pomoću provjere da li je žarna
nit ispravno postavljena u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356099.gif)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a1 | a2 | b1 | b2 |

c1

 c2 |
| 12 V | d + 0,4 | d + 0,8 | 0,35 | | 6,6 | 5,7 |

d
= promjer žarne niti

Položaj žarne niti provjerava se samo u
smjerovima A i B, kako je prikazano na listu HIR2/1.

Početak žarne niti, kako je određen u napomeni
10 na listu HIR2/2, treba se nalaziti između crta Z1 i Z2 i između crta Z3 i
Z4.

KATEGORIJA H9

List H9/1

Crteži prikazuju samo osnovne dimenzije žarulja
sa žarnom niti

Dimenzije u mm

![](dodatni/356100.gif)

 (1)      Referentna ravnina je ravnina koju čini
donja strana kose uvodne prirubnice podnoška.

(2)       Referentna
os je okomita na referentnu ravninu i prolazi kroz središte podnoška promjera
19 mm.

(3)       Stakleni
balon i nosači ne smiju stršiti preko granične konture (envelope) prikazane na
slici 2. Granična kontura je koncentrična u odnosu na referentnu os.

(4)       Napomene
o promjeru žarne niti

            –
trenutno ne postoje ograničenja promjera žarne niti, no za daljnji razvoj
predviđa se dmax = 1,4 mm

            –
kod istog proizvođača promjer žarne niti
etalon žarulje i žarulja iz serijske proizvodnje treba biti jedna.

KATEGORIJA H9

List H9/2

![](dodatni/356101.gif)

(5)       Stakleni
balon žarulje ne smije uzrokovati optičko izobličenje unutar kutova g1 i g2. To se odnosi na
cjelokupni opseg balona unutar kutova g1 i g2.

(6)       Unutarnja
konstrukcija žarulje treba biti takva da je gledano vodoravno moguće opaziti
raspršeno svjetlo i refleksije samo iznad žarne niti (pogled A prikazan na
slici 1, list H9/1). U iscrtkanom području na slici 4 ne smije se nalaziti
nikakav metalni dio osim zavoja žarne niti.

(7)       Pomak
žarne niti u odnosu na referentnu os mjeri se samo u smjerovima gledanja A i B,
kako je prikazano na slici 1 na listu H9/1. Mjerne točke su one, gdje
projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja, najbližih i najudaljenijih od
referentne osi, siječe os žarne niti.

(8)       Pomak
balona u odnosu na os žarne niti mjeri se u dvije ravnine, usporedne s
referentnom ravninom, na mjestu gdje projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja,
najbližih i najudaljenijih od referentne osi, siječe os žarne niti.

KATEGORIJA H9

List H9/3

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm | | Dopuštena odstupanja | |
| Serijski proizvedene žarulje | Eta5%'>Etalon žarulja |
| e(9) (10) | 25 | (11) | ± 0,10 |
| f(9) (10) | 4,8 | (11) | ± 0,10 |
| g(9) | 0,70 | ± 0,5 | ± 0,30 |
| h1 | 0 | (11) | ± 0,10(12) |
| h2 | 0 | (11) | 0,15(12) |
| γ1 | 50° min. | – | – |
| γ2 | 40° min. | – | – |
| Podnožak PGJ 19-5  u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-110-1) | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijed­nosti | volt | 12 | 12 |
| watt | 65 | 65 |
| Ispitni napon | volt | 13,2 | 13,2 |
| Predviđene vrijednosti | watt | 73 max. | 73 max. |
| svjetlosni tok               lm | 2100 |  |
| ±% | 10 |  |
| Referentni svjetlosni tok za ispitivanje glavnog svjetla:   1500 lm  za približno 12 V | | | |

(9)       Smjer
gledanja je smjer A, kako je prikazano na slici 1, list H9/1.

(10)     Krajevi
žarne niti su određeni kao točke u kojima, gledano u smjeru određenom u
prethodnoj napomeni 9, projekcija vanjskih strana zadnjih zavoja siječe os
žarne niti.

(11)     Provjerava
se pomoću »box- sistema«, list H9/4.

(12)     Ekscentricitet
se mjeri samo u smjerovima gledanja A i B, kako je prikazano na slici 1 na
listu H9/1. Mjerne točke su one, gdje projekcija vanjskog ruba zadnjih zavoja,
najbližih i najudaljenijih od referentne osi, siječe os žarne niti.

KATEGORIJA H9

List H9/4

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

o:p>

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, pomoću provjere da li je žarna
nit ispravno postavljena u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356102.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| 12 V | d + 0,4 | d + 0,7 | 0,25 | | 5,7 | 4,6 |

d = promjer žarne niti

Položaj žarne niti provjerava se samo u
smjerovima A i B, kako je prikazano na listu H9/1.

Krajevi žarne niti, kako je određen u napomeni 10
na listu H9/3, trebaju se nalaziti između crta Z1 i Z2 i između crta Z3 i Z4.

KATEGORIJA H10

List H10/1

Crteži prikazuju samo osnovne dimenzije žarulja
sa žarnom niti

(1)       Referentna
na je ravnina određena dodirnim točkama podnoška i držača.

(2)       Referentna
os je okomita na referentnu ravninu i koncentrična s referentnim promjerom
podnoška.

(3)       Stakleni
balon i nosači ne smiju stršiti preko granične konture (envelope) i ne smiju
sprečavati postavljanje žarulje kroz vodilicu. Granična kontura je koncentrična
u odnosu na referentnu os.

(4)       Vodeći
žlijeb je obavezan.

(5)       Žarulja
sa žarnom niti se zakreće u mjernom držaču dok referentni zatik ne dodirne
ravninu C držača.

(6)       Stakleni
balon žarulje ne smije uzrokovati osno optičko izobličenje unutar kutova
g1 i g2. To se odnosi na cjelokupni opseg balona unutar kutova
g1 i g2.

(7)       Zatamnjenje
treba sezati najmanje do kuta g3  te
najmanje do dijela balona bez izobličenja koji je određen kutom
g1.

KATEGORIJA H10

List H10/2

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije u mm(8) | | Dozvoljena odstupanja | |
| Serijski proizvedene žarulje | Etalon žarulje |
| e(9) (10) | 28,9 | (11) | ± 0,16 |
| f(9) (10) | 5,2 | (11) | ± 0,16 |
| g(9) | 0,70 | ± 0,5 | ± 0,30 |
| h1, h2 | 0 | (11) | ± 0,15(12) |
| γ1 | 50° min. |  |  |
| γ2 | 52° min. |  |  |
| γ3 | 45° | ± 5° | ± 5° |
| Podnožak PY20d  u skladu s Publikacijom IEC 61 (List 7004-..,-..) | | | |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | |
| Nazivne vrijednosti | volt | 12 | 12 |
| watt | 42 | 42 |
| Ispitni napon | volt | 13,2 | 13,2 |
| Predviđene vrijednosti | watt | 50 max. | 50 max. |
| svjetlosni tok  lm | 850 |  |
| ±% | 15 |
| Referentni svjetlosni tok: 600 lm  za približno 12 V | | | |

(8)       Dimenzije
se provjeravaju bez O-prstena.

(9)       Smjer
gledanja je smjer B\*, kako je prikazano na slici na listu H10/1.

(10)     Krajevi
žarne niti su određeni kao točke u kojima, gledano u smjeru\*
određenom u prethodnoj napomeni 9, projekcija vanjskih strana zadnjih zavoja
siječe os žarne niti.

(11)     Provjerava
se pomoću »box- sistema«, list H10/3\*.

(12)     Ekscentricitet
se mjeri samo u smjerovima gledanja\* A i B, kako je prikazano na
slici na listu H10/1. Mjerne točke su one, gdje projekcija vanjskog ruba
zadnjih zavoja, najbližih i najudaljenijih od referentne osi, siječe os žarne
niti.

\_\_\_\_\_
\* Proizvođač može odabrati
drugi niz okomitih smjerova gledanja. Smjerove gledanja koje odredi proizvođač
koristi ispitni laboratorij za provjeru dimenzija i položaja žarne niti.

KATEGORIJA H10

List H10/3

*Zahtjevi za projekciju na zaslonu*

To se ispitivanje upotrebljava za određivanje da
li žarulja sa žarnom niti zadovoljava zahtjeve, pomoću provjere da li je žarna
nit ispravno postavljena u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

![](dodatni/356104.gif)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a1 | a2 | b1 | b2 | c1 | c2 |
| 12 V | 1,4d | 1,8d | 0,25 | | 6,1 | 4,9 |

d
= promjer žarne niti

Položaj žarne niti provjerava se samo u
smjerovima A i B, kako je prikazano na listu H10/1.

Početak žarne niti, kako je određen u napomeni 10
na listu H10/2, treba se nalaziti između crta Z1 i Z2 i između crta Z3 i Z4.

(Dodatak 2), (Dodatak 3)

DODATAK 4

SVJETLOSNO SREDIŠTE I
OBLICI ŽARNIH NITI ŽARULJA

Ta se odredba primjenjuje za određivanje
svjetlosnog središta oblika žarnih niti, ako u podatkovnim listovima s podacima
za žarulje nije navdeno drukčije.

Položaj svjetlosnog središta zavisi od oblika
žarne niti.

![](dodatni/356105.gif)

Bočne crte opisanih četverokuta pod br. 2 i 3
usporedne su odnosno okomite na referentnu os.

Svjetlosno središte je sjecište crta-točka crta.

DODATAK 5

PROVJERA BOJE I
PROPUŠTANJA SVJETLOSTI ZA BALONE SELEKTIVNO ŽUTE BOJE I VANJSKE BALONE ŽUTE
BOJE

1.         OPĆE
ODREDBE

1.1       Proizvođač
treba poslati ispitnom laboratoriju pet izrađenih žarulja sa žarnom niti s
obojenim balonom ili obojenim vanjskim balonom. Sa žaruljama s obojenim
vanjskim balonom treba postupati kao da su žarulje s obojenim balonom

1.2       Sva
se ispitivanja obavljaju pri temperaturi okoline 23 °C ± 5 °C.

1.3       Ispitivanja
se obavljaju pri ispitnom naponu.

1.4       Temperatura
žarulje se prije početka svakog ispitivanja stabilizira tako da žarulja sa
žarnom niti djeluje 10 minuta pri ispitnom naponu.

2.         BOJA

2.1       Boja
treba biti ujednačena tako da pri vizualnom pregledu nisu uočljive vidljive
razlike.

2.2       Pri
mjerenju boje referentna os žarulja sa žarnom niti treba biti vertikalna, a
podnožak okrenut nadolje. Smjer mjerenja treba biti okomit na referentnu os kao
i na os žarne niti. U slučaju dvojbe s obzirom na ujednačenost boje, treba
mjeriti uzorak u više smjerova pri čemu svi moraju zadovoljavati.

2.3       Ispitivanja
se obavljaju s mjernim sustavom koji pokazuje CIE kromatske koordinate
primljene svjetlosti s točnošću od ± 0,002.

2.4       U
slučaju mjerenja boje žarulje sa žarnom niti s balonom selektivno žute boje, mjerenje
se obavlja integriranjem unutar stošca s vršnim kutom 60°, koji je okomit na
referentnu os žarulja sa žarnom niti i čiji je vrh u središtu žarne niti za
dugi svjetlosni snop.

2.5       U
slučaju mjerenje boje žarulja sa žarnom niti s balonom jantarne boje, mjerenje
se obavlja integriranjem unutar stošca s vršnim kutom 4°, koji je okomit na
referentnu os žarulja sa žarnom niti i čiji je vrh u središtu žarne niti.

3          PROPUŠTANJE SVJETLOSTI

3.1       Propuštanje
svjetlosti mora biti takvo da svjetlosni tok koji emitira žarulja sa žarnom
niti bude unutar vrijednosti dopuštenih odstupanja navedenih u ovom pravilniku
za odgovarajuću žarulju sa žarnom niti.

DODATAK 6

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
POSTUPKE KONTROLE KVALITETE KOD PROIZVOĐAČA

1.         OPĆENITO

1.1.      Zahtjevi
sukladnosti smatraju se zadovoljenim s fotometrijskoga, geometrijskoga,
vizualnoga i električnoga stajališta ako su zadovoljena dopuštena odstupanja za
serijski proizvedene žarulje sa žarnom niti, propisana u odgovarajućem listu s
podacima iz dodatka 1 i u odgovarajućem listu s podacima za podnoške.

2.         NAJMANJI
ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

            Za
svaki tip žarulje sa žarnom niti proizvođač ili posjednik homologacijske oznake
treba, u primjerenim vremenskim razmacima, obaviti ispitivanja u skladu s
odredbama ovoga pravilnika.

2.1.      Vrsta
ispitivanjja

span style='font-size:12.0pt;
font-family:"Times New Roman"'>            Ispitivanja
sukladnosti s tim zahtjevima obuhvaćaju fotometrijske, geometrijske i optičke
značajke.

2.2.      Metode
upotrijebljene u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja
se općenito trebaju obavljati u skladu s metodama navedenim u ovome pravilniku.

2.2.2.   Primjena
točke 2.2.1 zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njegovu usporedbu
s mjerenjima obavljenim od nadležne ustanove.

2.3.      Vrsta
uzorkovanja

            Uzorke
žarulja sa žarnom niti treba uzeti slučajnim odabirom iz proizvodnje ujednačene
partije. Ujednačena partija označava niz glavnih žarulja sa žarnom niti istoga
tipa, određen u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

2.4.      Izmjerene
i zapisane značajke

            Ispitivanje
žarulja sa žarnom niti i zapisivanje rezultata ispitivanja treba obaviti po
skupinama značajki koje su navedene u tablici 1 dodatka 7.

2.5.      Kriteriji
koji određuju prihvatljivost

            Proizvođač
odnosno posjednik homologacije je odgovoran za provedbu statističke analize
rezultata ispitivanja radi zadovoljavanja zahtjeva utvrđenih za provjeru
sukladnosti proizvodnje u točki 2.1. priloga X Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila.

            Sukladnost
je postignuta ako nije prekoračena razina prihvaćanja nesukladnosti skupina
značajka navedenih u tablici 1 dodatka 7. To znači, da broj žarulja koje ne
zadovoljavaju zahtjev za bilo koju skupinu značajka žarulja sa žarnom niti
prelazi granice prihvatljivosti navedene u odgovarajućim tablicama 2, 3 ili 4
dodatka 7.

Napomena: Svaki pojedini zahtjev za žarulju sa
žarnom niti smatra se kao jedna značajka.

DODATAK 7

UZORKOVANJE I RAZINE
PRIHVATLJIVOSTI ZA PROIZVOĐAČEVE ZAPISNIKE O ISPITIVANJU

*Tablica 1* – Značajke

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupine značajka | Grupiranje zapisnika o ispitivanju(\*) po tipovima žarulja | Najmanji broj uzoraka godišnje po skupini zapisnika(\*) | Dopuštena razina nesukladnosti po skupini značajka (%) |
| Svi tipovi s istim vanjskim dimenzijama | 315 | 1 |
| Kakvoća balona | Svi tipovi s istim balonom | 315 | 1 |
| Boja balona | Svi obojeni baloni iste konstrukcije | 315 |
| Vanjske dimenzije (osim podnoška) | Svi tipovi iste kategorije | 315 | 1 |
| Položaj i dimenzije podnožaka | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| Dimenzije unutrašnjih dijelova(\*\*) | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| Početna očitanja, snaga i svjetlosni tok | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 1 |

\_\_\_\_
(\*) Oćenito se ocjena primjenjuje na
serijsku proizvodnju žarulja sa žarnom niti iz pojedinačnih tvornica. Proizvođač
može grupirati jednu skupinu zapisnike koji se odnose na isti tip iz više
tvornica, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav kvalitete i isto
upravljanje kvalitetom.

(\*\*)
U slučaju da žarulja sa žarnom niti ima više od jednog unutrašnjega dijela
(žarna nit, štit), grupiranje značajka (dimenzije, snaga, svjetlosni tok)
primjenjuje se za svaki dio posebno.

Propisane granice prihvaćanja za svaki broj
rezultata ispitivanja svake skupine značajka navedene su u tablici 2 kao
najveći broj nesukladnosti. Granice su određena na temelju razine prihvaćanja
nesukladnosti 1%, s pretpostavljenom vjerojatnosti prihvaćanja najmanje 0,95.

*Tablica 2*

|  |  |
| --- | --- |
| Broj rezultata ispitivanja svake značajke | Propisane granice prihvaćanja |
| – 200 | 5 |
| 201 – 260 | 6 |
| 261 – 315 | 7 |
| 316 – 370 | 8 |
| 371 – 435 | 9 |
| 436 – 500 | 10 |
| 501 – 570 | 11 |
| 571 – 645 | 12 |
| 646 – 720 | 13 |
| 721 – 800 | 14 |
| 801 – 860 | 15 |
| 861 – 920 | 16 |
| 921 – 990 | 17 |
| 991 – 1060 | 18 |
| 1061 – 1125 | 19 |
| 1126 – 1190 | 20 |
| 1191 – 1249 | 21 |

Propisane granice prihvaćanja za svaki broj
rezultata ispitivanja svake skupine značajka navedene su u tablici 3 kao
najveći broj nesukladnosti. Granice su određe određene na temelju razine prihvaćanja nesukladnosti
6,5%, s pretpostavljenom vjerojatnosti prihvaćanja najmanje 0,95.

*Tablica 3*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj žarulja po zapisniku | Propisana granica | Broj žarulja po zapisniku | Propisana granica | Broj žarulja po zapisniku | Propisana granica |
| - 200 | 21 | 541 - 553 | 47 | 894 - 907 | 73 |
| 201 - 213 | 22 | 554 - 567 | 48 | 908 - 920 | 74 |
| 214 - 227 | 23 | 568 - 580 | 49 | 921 - 934 | 75 |
| 228 - 240 | 24 | 581 - 594 | 50 | 935 - 948 | 76 |
| 241 - 254 | 25 | 595 - 608 | 51 | 949 - 961 | 77 |
| 255 - 268 | 26 | 609 - 621 | 52 | 962 - 975 | 78 |
| 269 - 281 | 27 | 622 - 635 | 53 | 976 - 988 | 79 |
| 282 - 295 | 28 | 636 - 648 | 54 | 989 - 1002 |  | 80 |
| 296 - 308 | 29 | 649 - 662 | 55 | 1003 - 1016 | 81 |
| 309 - 322 | 30 | 663 - 676 | 56 | 1017 - 1029 | 82 |
|

323 - 336

 31 | 677 - 689 | 57 | 1030 - 1043 | 83 |
| 337 - 349 | 32 | 690 - 703 | 58 | 1044 - 1056 | 84 |
| 350 - 363 | 33 | 704 - 716 | 59 | 1057 - 1070 | 85 |
| 364 - 376 | 34 | 717 - 730 | 60 | 1071 - 1084 | 86 |
| 377 - 390 | 35 | 731 - 744 | 61 | 1085 - 1097 | 87 |
| 391 - 404 | 36 | 745 - 757 | 62 | 1098 - 1111 | 88 |
| 405 - 417 | 37 | 758 - 771 | 63 | 1112 - 1124 | 89 |
| 418 - 431 | 38 | 772 - 784 | 64 | 1125 - 1138 | 90 |
| 432 - 444 | 39 | 785 - 798 | 65 | 1139 - 1152 | 91 |
| 445 - 458 | 40 | 799 - 812 | 66 | 1153 - 1165 | 92 |
| 459 - 472 | 41 | 813 - 825 | 67 | 1166 - 1179 | 93< |
| 473 - 485 | 42 | 826 - 839 | 68 | 1180 - 1192 | 94 |
| 486 - 499 | 43 | 840 - 852 | 69 | 1193 - 1206 | 95 |
| 500 - 512 | 44 | 853 - 866 | 70 | 1207 - 1220 | 96 |
| 513 - 526 | 45 | 867 - 880 | 71 | 1221 - 1233 | 97 |
| 527 - 540 | 46 | 881 - 893 | 72 | 1234 - 1249 | 98 |

Propisane granice prihvaćanja za svaki broj rezultata
ispitivanja svake skupine značajka navedene su u tablici 4 kao postotak
rezultata, s pretpostavljenom vjerojatnosti prihvaćanja najmanje 0,95.

*Tablica 4*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Broj rezultata ispitivanja svake skupine značajka | Propisane granice prikazane kao postotak rezultata.  Razina prihvaćanja nesukladnosti 1% | Propisane granice prikazane kao postotak rezultata.  Razina prihvaćanja nesukladnosti 6,5% |
| 1250 | 1,68 | 7,91 |
| 2000 | 1,52 | 7,61 |
| 4000 | 1,37 | 7,29 |
| 6000 | 1,30 | 7,15 |
| 8000 | 1,26 | 7,06 |
| 10000 | 1,23 | 7,00 |
| 20000 | 1,16 | 6,85 |
| 40000 | 1,12 | 6,75 |
| 80000 | 1,09 | 6,68 |
| 100000 | 1,08 | 6,65 |
| 1000000 | 1,02 | 6,55 |

DODATAK 8

NAJMANJI ZAHTJEVI NADLEŽNE
USTANOVE ZA NASUMIČNO UZORKOVANJE

1.         OPĆENITO

            Zahtjeve
sukladnosti treba smatrati zadovoljenima s fotometrijskoga, geometrijskoga,
vizualnoga i električnoga stajališta, ako su zadovoljena propisana dopuštena
odstupanja propisana za proizvodnju žarulja sa žarnom niti u odgovarajućem
listu s podacima dodatka 1 i u odgovarajućem listu s podacima za podnoške.

2.         Sukladnost
serijski proizvedenih žarulja sa žarnom niti ne treba osporavati ako su
rezultati u skladu s dodatkom 9 ovoga dodatka.

3.         Sukladnost
treba osporavati i od proizvođača zahtijevati da proizvodnju dovede u
sukladnost sa zahtjevima ako rezultati nisu su u skladu s dodatkom 9 ovoga
priloga

4.         Ako
se primjenjuju zahtjevi točke 3. ovoga dodatka, treba uzeti dodatni uzorak od
250 žarulja, odabranih slučajnim izborom iz postojeće proizvodne serije, unutar
dva mjeseca

DODATAK 9

PROVJERA SUKLADNOSTI
NASUMIČNIM UZORKOVANJEM

O sukladnosti odnosno nesukladnosti odlučuje se
prema vrijednostima iz tablice 1.  Svaka
skupina značajka žarulja sa žarnom niti prihvaća se ili odbija u skladu s
vrijednostima u tablici 1(\*) .

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzorak | 1%(\*\*) | | 6,5%(\*\*) | |
| Prihvaćanje | Odbacivanje | Prihvaćanje | Odbacivanje |
| Veličina prvoga uzorka: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Ako je broj nesukladnih jedinica veći od 2(11) i manji od 5 (16), uzima se drugi uzorak veličine 125 jedinica, tako da se ocjenjuje 250 jedinica | 6 | 7 | 26 | 27 |

\_\_\_\_\_\_

(\*)
Predložena shema je zamišljena za ocjenu sukladnosti žarulja sa žarnom niti prema
razini prihvaćanja nesukladnosti 1% odnosno 6,5% i temelji se na planu
dvostrukog uzorkovanja za uobičajenu provjeru u Publikaciji IEC 60410: Planovi
uzorkovanja i postupci provjere atributima.

(\*\*)
Provjeravanje žarulja sa žarnom niti i zapisivanje rezultata ispitivanja
obavlja se sukladno sa grupiranjem značajka prema navedenom u tablici 1.
dodatka 7.

**PRILOG VIII.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA
GLAVNA SVJETLA ZA MOTORNA VOZILA OPREMLJENA S IZVORIMA SVJETLA S IZBOJEM U
PLINU(\*)

Prema ovom pravilniku mogu se homologirati samo
glavna svjetla koja emitiraju bijelu svjetlost

1.         DEFINICIJE

            U
svrhu ovoga pravilnika,

1.1.      »leća«
označava krajnji vanjski dio glavnog svjetla (sklopa) koji propušta svjetlost
kroz osvjetljavajuću površinu;

1.2.      »prevlaka«
označava proizvod ili proizvode koji se u jednom ili više slojeva naneseni na
vanjskoj strani leće;

1.3.      »balast«
označava dio za električno napajanje izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Taj
se balast može nalaziti djelomično ili potpuno unutar ili izvan glavnog
svjetla;

1.4.      »prilagođeni
par« označava sklop svjetiljaka iste funkcije na lijevoj i na desnoj strani
vozila;

1.5.      Dodatne
definicije dane su Pravilniku TPV 120.

1.6.      Glavna
svjetla različnih »tipova« su glavna svjetla koja se međusobno razlikuju
sljedećim bitnim obilježjima:

1.6.1.   trgovačkom
nazivu ili oznaci;

1.6.2.   značajkama
optičkoga sustava;

1.6.3.   dodanim
ili ispuštenim dijelovima koji mogu mijenjati optičke učinke s  refleksijom, lomom, upijanjem i/ili
iskrivljenjem tijekom djelovanja. Međutim, ugradba ili odstranjivanje filtra,
koji su namijenjeni isključivo za promjenu boje svjetlosnoga snopa, a ne
razdiobe svjetlosti, ne utječu na promjenu tipa;

1.6.4.   prikladnosti
za vožnju po desnoj ili po lijevoj strani ili za oba prometna sustava;

1.6.5.   vrsti
svjetlosnoga snopa (kratki svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop ili oba);

1.6.6.   materijalima,
upotrijebljenim za leće i prevlaku, ako postoji;

1.7.      »dijelovi
koji propuštaju svjetlost« označava svaki dio glavnog svjetla koji propušta
svjetlost za osvjetljavanje, kao što su npr. vanjske i unutarnje leće, prevlake
leće ili reflektora.

(2.), (3.), (4.)

\_\_\_\_\_\_\_
(\*) Tekst ovoga priloga je u
biti tekst Pravilnika ECE R 98 s uključenim dopunom 1, s tim da su ‘prilozi’
toga pravilnika preimenovani u ‘dodatke’ ovoga priloga, a “dodaci’’ u ‘’dopune
dodataka’’. Ispuštene točke i prilozi Pravilnika ECE R 98 su radi preglednosti
navedeni u zagradama.

5.         OPĆI
ZAHTJEVI

5.1.      Svaki
uzorak mora zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 6. do 8. niže.

5.2.      Glavna
svjetla moraju biti izrađena tako da pri uobičajenoj uporabi zadrže propisane
fotometrijske značajke i ispravne radne funkcije, usprkos vibracijama kojima
mogu biti izloženi.

5.2.1.   Glavna
svjetla moraju biti opremljena s napravom koja omogućava njihovo namještanje na
vozilu u skladu s odgovarajućim propisima. Ugradba takve naprave nije potrebna
na glavnim svjetlima u kojima su reflektor i leća nerastavljivo povezani, pod
uvjetom da je uporaba takvih glavnih svjetlala ograničena na vozila kod kojih
je namještanje glavnih svjetala moguće drugim sredstvima.

            Kad
su glavno svjetlo za kratki svjetlosni snop i glavno svjetlo za dugi svjetlosni
snop, koji su opremljeni svaki sa svojim izvorom svjetlosti (izvorima svjetlosti),
udruženi da čine jednu cjelinu, naprava za namještanje mora omogućavati
propisano namještanje svakoga optičkoga sustava posebno. Ista odredba
primjenjuje se za glavna svjetla sa prednjim svjetlom za maglu i dugim
svjetlosnim snopom, za glavna svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i prednjim
svjetlom za maglu i za glavna svjetla sa sva ta tri svjetlosna snopa.

5.2.2.   Međutim,
te se odredbe ne primjenjuju za sklopove glavnih svjetala čiji su reflektori
nerazdvojivi. Za takav tip sklopa, primjenjuju se zahtjevi točke 6.3. ovoga
pravilnika.

5.3.      Kad
je moguće bez alata zamijeniti izvor svjetlosti s izbojem u plinu, dimenzije
držača žarulje  moraju biti sukladne s
dimenzijama navedenima u listu s podacima IEC Publikacije 61-2, koja se odnosi
na upotrijebljenu kategoriju izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Izvor
svjetlosti s izbojem u plinu mora se lako ugrađivati u glavno svjetlo.

5.4.      Glavna
se svjetla, koja su konstruirana za vožnju po desnoj strani i po lijevoj
strani, mogu prilagoditi za vožnju po određenoj strani ceste odgovarajućim
početnim namještanjem pri ugradbi na vozilo ili da ih naknadno namješta
korisnik. Takvo je početno ili naknadno namještanje moguće, na primjer,
pričvršćivanjem optičke jedinice pod određenim kutom na vozilu ili izvora
svjetlosti pod određenim kutom u odnosu na optičku jedinicu. U svim
slučajevima, moraju biti moguća samo dva različita i jasno određena
namještanja, jedno za promet desnom i drugo za promet lijevom stranom, pri čemu
ne smije biti moguće nenamjerno prebacivanje iz jednoga namještanja u drugo,
kao i namještanje u među položaj. Kad su predviđena dva različita položaja
namještanja za izvor svjetlosti,
dijelovi za pričvršćenje izvora svjetlosti na reflektor moraju biti izrađeni
tako, da se, u svakom od njegova dva položaja namještanja, izvor svjetlosti
drži u položaju s preciznošću koja je potrebna za glavna svjetla konstruirana
za vožnju samo jednom stranom ceste. Sukladnost sa zahtjevima ove točke
provjerava se pregledom s prostim okom i, po potrebi, s pokusnom ugradbom.

5.5.      Za
glavna svjetla konstruirana za dugi ili kratki svjetlosni snop, mehanička,
elektromehanička ili druga naprava koja je ugrađena u glavnom svjetlu za
prebacivanje iz jednoga na drugi svjetlosni snop(7), mora se
konstruirati tako da je:

5.5.1.   naprava
dovoljno čvrsta da izdrži 50 000 uključivanja bez pojave oštećenja usprkos
vibracijama koje mogu nastati u
uobičajenoj uporabi;

5.5.2.   u
slučaju kvara automatski moguće uključiti kratki svjetlosni snop;

5.5.3.   uvijek
moguć dobiti se kratki ili dugi svjetlosni snop, bez mogućnosti da se mehanizam
blokira između ta dva položaja;

5.5.4.   korisniku
onemogućeno, uz uporabu uobičajenog alata, promijeniti oblik ili položaj
pomičnih dijelova.

5.6.      Treba
napraviti dodatna ispitivanja sukladno sa zahtjevima Dodatka 4 radi
osiguravanja da u uporabi ne bude prevelike promjene fotometrijskih značajka.

5.7.      Dijelovi
iz plastičnoga materijala, koji prepuštaju svjetlost, ispituju se sukladno
zahtjevima Dodatka 5.

5.8.      Sustav
glavnoga svjetla i balasta ne smije proizvoditi smetnje zračenjem ili preko
vodova za napajanje koje bi mogle prouzročiti neispravnost u drugim
električnim/elektroničkim sustavima vozila(8).

\_\_\_\_\_\_
(7) Ti se zahtjevi ne primjenjuju za
upravljačku sklopku.

(8)
Sukladnost sa zahtjevima za elektromagnetsku kompatibilnosti je ovisna od
pojedinačnoga tipa vozila

6         OSVJETLJENJE

6.1       Opći
zahtjevi

6.1.1    Glavna
se svjetla trebaju izraditi tako da s odgovarajućim izvorima svjetlosti s
izbojem u plinu s kratkim svjetlosnim snopom daju dovoljno osvjetljenje bez
bliještanja i dobro osvjetljenje kad emitiraju dugi svjetlosni snop.

6.1.2    Osvijetljenosti
koju proizvodi glavno svjetlo određuje se na vertikalnom uspravni zaslonu
postavljenom 25 m ispred glavnoga svjetla pod pravim kutovima u odnosu na
njegovu os (vidi točku 6.2.6. i Dodatak 3. ovoga pravilnika), ili drugu
istovrijednu metodu.

6.1.3    Smatra
se da glavno svjetlo s izmjenjivim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu,
zadovoljava ako zadovoljava fotometrijske zahtjeve točke 6. s etalonom izvora
svjetlosti, koji izdrži najmanje 15 ciklusa starenja u skladu s skladno s
točkom 4. dodatka 4. priloga IX. ovoga pravilnika. Svjetlosni tok toga izvora
svjetlosti s izbojem u plinu, može odstupiti od određene vrijednosti
svjetlosnoga toka navedene u prilogu IX. ovoga pravilnika. U tom se slučaju
osvjetljenja odgovarajuće ispravljaju.

            Taj
se ispravak ne primjenjuje na glavna svjetla s neizmjenjivim izvorom svjetlosti
s izbojem u plinu, ili na glavna svjetla s potpuno ili djelomično ugrađenim
balastom (balastima).

6.1.4    Dimenzije
s kojima je određen položaj električnoga luka unutar etalona izvora svjetlosti
s izbojem u plinu navedene su u odgovarajućem listu s podacima u prilogu IX.
ovoga pravilnika.

6.1.5    Sukladnost
s fotometrijskim zahtjevima mora se provjeriti u skladu s točkom 6.2.6. ili
6.3. ovoga Pravilnika. To vrijedi također za područje granične crte
svijetlo-tamno između 3° R i 3° L (metoda mjerenja boje na graničnoj crti
svijetlo--tamno je u pripremi).

6.1.6    Trikromatske
koordinate svjetlosnih snopova koje emitiraju glavna svjetla s neizmjenjivim
izvorom svjetlosti s izbojem u plinu moraju se nalaziti unutar sljedećih
granica:

            granica
prema plavoj:   x  ³
0,310

            žutoj:                           x  £   0,500

            zelenoj:                        y  £  0,150 + 0,640 x

            zelenoj:                        y  £  0,440

            ljubičastoj:                   y  ³
0,050 + 0,750 x

            crvenoj:                       y  ³
0,382

6.1.7    Četiri
sekunde nakon paljena glavnoga svjetla koje nije djelovalo 30 minuta ili više,
mora se postći najmanje 60 luksa u točki HV dugoga svjetlosnog snoopa i 10
luksa u točki 50 V kratkoga svjetlosnog snopa za glavna svjetla koj uključuju
dugi i kratki svjetlosni snop, ili 10 luksa u točki 50 V za glavna svjetla koja
imaju samo kratki svjetlosni snop. Napajanje energijom mora biti dovoljno da se
osigura brzi porast visokonaponskoga impulsa.

ss=MsoPlainText style='text-align:justify'>6.2.      Odredbe
koje se odnose na kratki svjetlosni snop

6.2.1    Kratki
svjetlosni snop mora proizvoditi oštru crtu svijetlo--tamno koja omogućava
dobro namještanje. Granica ‘svijetlo-tamno’ mora biti vodoravna crta na strani
suprotnoj smjeru prometa za koji je glavno svjetlo namijenjeno; na drugoj
strani ne smije prelaziti iznad crte HV/H2 u Dodataku 3., zaslon 1., ili iznad
crte HV-H3-H u Dodatku 3., zaslon 2. Ni u kojem slučaju granica
‘svijetlo-tamno’ koja bi se proširila iznad kombinacije tih dviju linija nije
dopuštena.

6.2.2    Glavno
svjetlo mora biti usmjereno tako da:

6.2.2.1 u
slučaju glavnih svjetala konstruiranih za promet po desnoj strani granica
‘svijetlo-tamno’ je vodoravna na lijevoj polovici zaslona(9), a slučaju glavnih
svjetala konstruiranih za promet po lijevoj strani granica ‘svijetlo-tamno’ je
vodoravna na desnoj polovici zaslona;

6.2.2.2 se
vodoravni dio granice ‘svijetlo-tamno’ nalazi na zaslonu 25 cm ispod crte H-H
(vidi 3.). Prijelom crte ‘svijetlo-tamno’ nalazi se na crti V-V.

6.2.3    Pri
takvom namještanju, glavno svjetlo za koje se zahtjeva homologacija samo za
kratki svjetlosni snop mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u točkama
6.2.5. i 6.2.6. niže; ako je predviđen da daje kratki i dugi svjetlosni snop,
mora zadovoljavati zahtjeve navedene u točkama 6.2.5. do 6.3.2.3. Vrijednosti
navedene za područje II. u točki 6.2.6. ne primjenjuje se za zaslon 2., Dodatka
3.

6.2.4    Kad
je glavno svjetlo namješteno tako da ne ispunjava zahtjeve navedene u točkama
6.2.6. i 6.3, njegova usmjerenost može se promijeniti, pod uvjetom da se os
svjetlosnoga snopa bočno ne pomakne za više od 0,5° (= 22 cm) na desno ili na
lijevo, u vertikalnom smjeru za više od 0,2° (= 8,7 cm)(10).Radi
lakšeg namještanja s pomoću granične crte ‘svijetlo-tamno’, glavno svjetlo može
se djelomično prekriti kako bi granica ‘svijetlo-tamno’ bila oštrija.

6.2.5    Za
svako glavno svjetlo dopušten je samo po jedan izvor svjetlosti s izbojem u
plinu.

6.2.5.1 Napon
koji se primjenjuje na priključke balasta je:

            ili:
13,5 V ± 0,1 za sustave napajanja od 12 V

            ili:
neka druga vrijednost (vidi Dodatak 7.)

6.2.6    Nakon
više od 10 minuta od paljenja, osvijetljenost na zaslonu 1 ili 2 (ili zrcalno u
odnosu na crtu V-V za promet lijevom stranom) mora zadovoljavati sljedeće
zahtjeve:

            Napomena:
u tablici:

            Slovo
L pokazuje da se točka ili područje nalazi na lijevo od crte V-V.

            Slovo
R pokazuje da se točka ili područje nalazi na desno od crte V-V.

            Slovo
U pokazuje da se točka ili područje nalazi iznad crte H-H.

            Slovo
D pokazuje da se točka ili područje nalazi ispod crte H-H.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Točke ili područja | Oznaka | Osvijetjenost (lx) | Vodoravne udaljenosti (cm) | Vertikalne udaljenosti (cm) |
|  | Na i iznad crte H/H2, ili na i iznad crte H/H3/H4 | ≤ 1 |  |  |
| 1 | HV | ≤ 1 | 0 | 0 |
| 2 | B 50 L | ≤0,5 | L 150 | U 25 |
| 3 | 75 R | ≤ 20 | R 50 | D 25 |
| 4 | 50 L | ≤ 20 | L 150 | D 37,5 |
| 5 | 25 L1 | ≤ 30 | L 150 | D 75 |
| 6 | 50 V | ≥ 12 | 0 | D 37,5 |
| 7 | 50 R | ≥ 20 | R 75 | D 37,5 |
| 8 | 25 L2 | ≥ 4 | L 396 | D 75 |
| 9 | 25 R1 | ≥ 4 | R 396 | D 75 |
| 10 | 25 L3 | ≥ 2 | L 670 | D 75 |
| 11 | 25 R2 | ≥ 2 | R 670 | D 75 |
| 12 | 15 L | ≥ 1 | L 910 | D 125 |
| 13 | 15 R | ≥ 1 | R 910 | D 125 |
| 14 |  | \*) | L 350 | U 175 |
| 15 |  | \*) | 0 | U 175 |
| 16 |  | \*) | R 350 | U 175 |
| 17 |  | \*) | L 175 | U 87,5 |
| 18 |  | \*) | 0 | U 87,5 |
| 19 |  | \*) | R 175 | U 87,5 |
| 20 |  | ≥ 0,1 | L 350 | 0 |
| 21 |  | ≥ 0,2 | L 175 | 0 |
| A do B | područje I | ≥ 6 | L 225 do R 225 | D 37,5 |
| C do D | područje II | ≤ 6 | R 140 do R 396 | U 45 |
| E do F  područje III i ispod njega | ≤ 20 | L 417 do R 375 | D 187,5 |
|  | Emax R | ≥ 70 | desno od crte V-V | nad D 75 |
|  | Emax L | X%'>≥ 50 | lijevo od crte V-V |  |

\*)
Vrijednosti osvijetljenosti u točkama 14 do 19 moraju biti takve da je 14 + 15
+ 16  0,3 lx  i 17 + 18 + 19  0,6 lx.

6.3.1    U
slučaju glavnog svjetla konstruiranoga da daje dugi i kratki svjetlosni snop
treba provesti mjerenja osvijetljenosti, koju na zaslonu proizvodi dugi
svjetlosni snop, pri istoj usmjerenosti glavnog svjetla kao pri mjerenjima
prema točki 6.2.6.; slučaju glavnog svjetla koje daje samo dugi svjetlosni snop
ono se mora namjestiti tako da se područje najveće osvijetljenosti nalazi u
sjecištu crta HH i VV; takvo glavno svjetlo mora ispunjavati samo zahtjeve
točke 6.3. Ispitni naponi su isti kao oni koji su navedeni u točki 6.2.5.1.

6.3.2    Za
dobivanje dugoga svjetlosnoga snopa može se upotrijebiti izvora svjetlosti koji
su navedeni u prilogu IX. ovoga pravilnika. Sljedeće odredbe moraju biti
zadovoljene:

6.3.2.1 Točka
sjecišta (HV) crta HH i VV mora se nalaziti unutar ‘izoluksa’ koji predstavlja
80% najveće osvijetljenosti. Ta najveća osvijetljenost, u daljnjemu označena s
Emax, mora se nalaziti između 70 do 180 lx.

6.3.2.2 Referentna
oznaka navedena u točki 5.2.3.8 priloga I. ovoga pravilnika se izračuna s
pomoću formule:

            Referentna
oznaka = 0,208 Emax

            Ta
se vrijednost zaokružuje na vrijednost: 17,5 - 20 - 25 - 27,5 - 30 - 37,5.

6.3.2.3 Polazeći
iz točke HV, vodoravno na desno i na lijevo, osvijetljenost ne smije biti manja
od 40 lx do udaljenosti 1,125 m, niti manja od 10 lx do udaljenosti 2,25 m.

6.4.      Vrijednosti
osvijetljenost na zaslonu, koje su navedene u točkama 6.2.6. do 6.3.2.3.
naviše, treba mjeriti s fotoosjetilom (prijamnik) čija se djelujuća površina
nalazi u kvadratu stranice 65 mm.

6.5       Odredbe
za pomične reflektore

6.5.1    U
svim položajima navedenima u točki 1.4.2.3 priloga I. ovoga pravilnika, glavno
svjetlo mora zadovoljavati fotometrijske zahtjeve iz točaka 6.2. ili 6.3.,
obiju.

6.5.2    Dodatna
se ispitivanja provode nakon što se reflektor s pomoću naprava za namještanje
glavnog svjetla zakrene vertikalno naviše za kut naveden u točki 2.1.4. ili za
20, ovisno o tome što je manje. Nakon toga se glavno svjetlo (pomoću
goniometra) ponovno namjesti prema dolje, a fotometrijski zahtjevi moraju
ostati neizmijenjeni u sljedećim točkama:

            kratki
svjetlosni snop: HV i 75 R (ili 75 L)

            dugi
svjetlosni snop:  Emax, HV kao
postotak Emax.

            Ako
nije moguće bezstupnjevito pomicanje s napravama za namještanje, izabere se
položaj koji je najbliži otklonu 2°.

6.5.3    Reflektor
se ponovno vrati u svoj nazivni kutni položaj kao što je određeno u točki
6.2.2., a goniometar se vrati natrag u svoj ishodišni položaj. Reflektor se s
pomoću naprave za namještanje glavnog svjetla zakrene vertikalno prema dolje za
kut naveden u 2.1.4, ili za 20, ovisno o tome što je manje. Glavno svjetlo se
nakon toga ponovno usmjeri prema naviše (na primjer s pomoću goniometra) i
provjere se točke prema navedenom u točki 6.5.2.

7          OCJENA
NEUGODNOSTI (OD ZASLJEPLJIVANJA)

            Treba
se ocijeniti neugodnost od zasljepljivanja izazvane kratkim svjetlosnim snopom
glavnoga svjetla.(11).

DODATAK 3.

*Slika A:*

MJERNI ZASLON 1

![](dodatni/356107.gif)

Dimenzije su u cm na ravnom vertikalnom zaslonu
postavljenom na 25m. Crte HH i VV su presjeci toga zaslona s vodoravnom i
vertikalnom ravninom, koje prolaze kroz referentnu os kratkoga svjetlosnoga
snopa, kao što je naveo podnositelj zahtjeva. Naviše prikazani zaslon opisuje
kratki svjetlosni snop za promet po desnoj strani. Zaslon za kratki svjetlosni
snop za promet po lijevoj strani je zrcalna slika u odnosu na crtu VV. Kut
HVH2-HH = 15°.

\_\_\_\_\_
(11)  Taj zahtjev bit će predmet preporuke tijelu
za homologaciju.

*Slika B:*

MJERNI ZASLON 2

![](dodatni/356108.gif)

Dimenzije su u cm na ravnom vertikalnom zaslonu postavljenom
na 25m. Crte HH i VV su presjeci toga zaslona s vodoravnom i vertikalnom
ravninom, koje prolaze kroz referentnu os kratkoga svjetlosnoga snopa, kao što
je naveo podnositelj zahtjeva. Naviše prikazani zaslon opisuje kratki
svjetlosni snop za promet po desnoj strani. Zaslon za kratki svjetlosni snop za
promet po lijevoj strani je zrcalna slika u odnosu na crtu VV. Kut HVH2-HH =
15°.

\_\_\_\_\_

\*)
nije u mjerilu

*Slika C:*

MJERNE TOČKE ZA
VRIJEDNOSTI OSVIJETLJENOSTI

![](dodatni/356109.gif)

DODATAK 4

ISPITIVANJA POSTOJANOSTI
FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE GLAVNIH SVJETALA U RADU

ISPITIVANJA NA POTPUNIM
GLAVNIM SVJETLIMA

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u
skladu s propisima ovoga Pravilnika, u točki za Emax za dugi
svjetlosni snop i u točkama HV, 50 R i B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili
HV, 50 L i B 50 R za glavna svjetla konstruirana za promet po lijevoj strani),
uzorak potpunoga glavnog svjetla treba ispitati na postojanost fotometrijske
značajke u radu. »Potpuno glavno svjetlo« treba shvatiti kao potpuno svjetlo
samo za sebe, uključujući balast (balaste) i one okolne dijelove karoserije i
okolna svjetla koji mogu utjecati na njegovo odvođenje topline.

1.         ISPITIVANJE
POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE

            Ispitivanja
se provodi u suhoj i mirnoj atmosferi pri okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C,
pri čemu je potpuno glavno svjetlo ugrađeno na napravu koja odgovara ispravnoj
ugradbi na vozilo.

1.1.      Čisto
glavno svjetlo

            Glavno
svjetlo treba raditi 12 sati kako je opisano u točki 1.1.1., a potom ga
provjeriti kako je propisano u točki 1.1.2.

1.1.1.   Postupak
ispitivanja

            Glavno
svjetlo treba raditi određeno vrijeme tako da:

1.1.1.1.            (a)
u slučaju kad se homologira samo funkcija osvjetljavanja (dugi ili kratki
svjetlosni snop), odgovarajući izvor svjetlosti žarulja svijetli propisano
vrijeme(1).

            <(b)
u slučaju glavnog kratkog svjetla uzajamno povezanog s glavnim duim svjetlom
ili u slučaju prednjeg svjetla za maglu uzajamno povezanog s glavnim dugim
svjetlom:

            U
svim ostalim slučajevima(1) (2) glavno svjetlo treba podvrgnuti
sljedećem ciklusu dok se ne dosegne propisano vrijeme:

            15
minuta, svijetli kratko svjetlo

            5
minuta, svijetle sva ostala svjetla;

            (c)
u slučaju udruženih funkcija osvjetljavanja sve pojedinačne funkcije trebaju
svijetliti istodobno u trajanju vremena određenog za pojedinu funkciju
osvjetljavanja (a), pri čemu treba uzeti u obzir uporabu uzajamno povezanih
funkcija osvjetljavanja (b) u skladu sa specifikacijama proizvođača.

1.1.1.2.            Napon
ispitivanja

            Napon
ispitivanja balasta je 13,5 ± 0,1 V za sustav napajanja 12 V, osim ako nije
drukčije navedeno u podnesenom zahtjevu. Ako postoje uzajamno povezne žarulje
sa žarnom niti, primjenjuje se napon koji proizvodi referentni tok.

1.1.2.   Rezultati
ispitivanja

1.1.2.1.            Vizualni
pregled

            Nakon
što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leću glavnoga svjetla i
vanjsku leću, ako postoji, treba očistiti čistom, vlažnom pamučnom tkaninom.
Potom ga treba vizualno pregledati; nikakvo izobličenje, deformacija, pukotina
ili promjena boje leće glavnoga svjetla ili vanjske leće, ako postoji, ne smije
se zamijetiti.

1.1.2.2.            Fotometrijsko
ispitivanje

            Za
zadovoljavanje zahtjeva ovoga Pravilnika, sljedeće fotometrijske vrijednosti
treba provjeriti u sljedećim točkama:

            Kratki
svjetlosni snop:

            50
R – B 50 L – HV za glavnoga svjetla konstruirana za promet po desnoj strani,

            50
L - B 50 R - HV za glavnoga svjetla konstruirana za promet po lijevoj strani.

            Dugi
svjetlosni snop: točka Emax.

            Može
se obaviti novo namještanje da bi se uzelo u obzir bilo koje izobličenje nosača
glavnoga svjetla zbog topline (promjena položaja crte »svijetlo-tamno«
obuhvaćena je u točki 2. ovoga Dodatka).

            Dopušteno
10%-tno neslaganje između fotometrijskih značajki i prije ispitivanja
izmjerenih vrijednosti uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskoga
postupka.

1.2.      Prljavo
glavno svjetlo

            Nakon
što je ispitano kao što je određeno u točki 1.1. naviše, glavno svjetlo, nakon
što je pripremljeno kao što je propisano u točki 1.2.1, treba raditi jedan sat
kako je opisano u točki 1.1.1. i potom se provjerava kako je propisano u točki
1.1.2.

1.2.1.   Priprema
glavnoga svjetla

1.2.1.1.            Ispitna
mješavina

1.2.1.1.1          Glavna
svjetla s vanjskim staklenim lećama

            Mješavina
vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo za svrhu ovoga
ispitivanja treba se sastojati od:

            9
težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

            1
težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do 100
µm

           0,2
težinska dijela NaCMC(3) i

            primjerene
količine destilirane vode koja ima vodljivost
1 mS/m.

            Mješavina
ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.1.2          Glavna
svjetla s vanjskim plastičnim lećama

            Mješavina
vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo za svrhu ovoga
ispitivanja treba se sastojati od.

            9
težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrna od 0 do 100 µm,

            1
težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine zrna od 0 do 100
µm

            0,2
težinska dijela NaCMC(3) i

            13
težinskih dijelova destilirane vode koja ima vodljivost  1 mS/m.

            2
± 1 težinskih dijelova sredstva za smanjivanje površinske napetosti(4)

            Mješavina
ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.            Stavljanje
ispitne mješavine na glavno svjetlo

            Ispitnu
mješavinu treba jednoliko nanijeti na cijelu površinu emitiranja svjetla
glavnoga svjetla i potom je ostaviti da se osuši. Ovaj se postupak ponavlja dok
vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do 20% vrijednosti izmjerenih za svaku
sljedeću točku pod uvjetima opisanima u ovom dodatku.

            Točka
Emax pri dugom svjetlosnom snopu, za razdiobu za dugo/kratko
svjetlo,

            Točka
Emax pri dugom svjetlosnom snopu, za razdiobu samo za dugo svjetlo,

            50
R i 50 V(5) samo za kratko svjetlo konstruirano za promet desnom
stranom,

            50
L i 50 V(5) samo za kratko svjetlo konstruirano za promet lijevom
1.2.1.1.

            Ispitna
mješavina

            Mješavina
vode i sredstva onečišćenja koja se stavlja na glavno svjetlo treba se
sastojati od devet težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 µm
do 100 µm, težinskog dijela biljne ugljene prašine veličine zrnca od  0 µm do 100 µm,

            0,2
težinska dijela NaCMC) i primjerene količine destilirane vode koja ima
vodljivost  1 mS/m za svrhu ovoga ispitivanja.

            Mješavina
ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.            Stavljanje
ispitne mješavine na glavno svjetlo

            Ispitnu
mješavinu treba jednoliko nanijeti na cijelu površinu emitiranja svjetla
glavnoga svjetla i potom je ostaviti da se osuši. Ovaj se postupak ponavlja dok
vrijednost osvjetljenja ne padne na 15% do 20% vrijednosti izmjerenih za svaku
sljedeću točku pod uvjetima opisanima u ovom Dodatku:

            Točka
Emax u kratkom/dugom svjetlosnom snopu i samo pri dugom svjetlosnom snopu,

            50
R i 50 V(4) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet po desnoj
strani,

            50
L i 50 V(4) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet po desnoj
strani.

1.2.1.3 Mjerna
oprema

            Mjerna
oprema mora biti istovrijedna onoj upotrijebljenoj tijekom homologacijskih
ispitivanja glavnoga svjetla. Za fotometrijsku provjeru upotrjebljava se izvor
svjetlosti s izbojem u plinu koji dobavi podnositelj zahtjeva.

\_\_\_\_\_\_
(1) Ako su ispitivana glavna svjetla
udružena i/ili uzajamno povezana sa sigalnim svjetlima, potonja trebaju
svijetliti tijekom cijelog trajanja ispitivanja. U slučaju pokazivača smjera,
on mora svijetliti žmigajući s omjerom vremena uključen/isključen približno
jedan prema jedan.

(2)
Trebaju li istodobno svijetliti dvije ili više izvora svjetlosti s glavnim
svjetlom kad bljesne, to se neće smatrati kao uobičajena istodobna uporaba
izvora svjetlosti.

(3)
NaCMC predstavlja natrijevu sol karboksilmetilceluloze, koja se običajno
označava kao CMC. NaCMC koji se upotrebljava u mješavini za prljanje, mora
imati stupanj  supstitucije (DS) 0,6 -
0,7 i viskozitet 200 - 300 cP u 2%-tnoj otopini pri 20 °C.

(4)
Dopušteno odstupanje za količinu potrebno je kako bi se postiglo onečišćenje
koje je pravilno razdiljeno po cijeloj leći iz plastike.

(5)
Točka 50 V leži 375 mm ispod HV na vertikalnoj crti v-v na zaslonu koji je
udaljen 25 m.

2.         ISPITIVANJE
PROMJENE VERTIKALNOG POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO-TAMNO« POD UTJECAJEM TOPLINE

            Ovo
se ispitivanje sastoji od provjere da vertikalni pomake crte »svijetlo-tamno«
pod utjecajem topline nije prekoračilo određenu vrijednost za kratko svjetlo
kad je uključeno.

            Glavno
svjetlo ispitano u skladu s točkom 1. treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u
točki 2.1, bez skidanja s ispit­ne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu na
nju.

            Ako
glavno svjetlo ima pomični reflektor, pri tom ispitivanju treba izabrati samo
položaj koji je najbliži srednjemu kutu vertikalnom u vertikalnoj ravnini.

2.1       Ispitivanje
za kratki svjetlosni snop glavnih svjetala

            Ispitivanje
se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23 °C ± 5 °C.

            Uporabom
serijski proizvedenoga izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji je već bio
ispitivan starenjem 15 sati, treba uključiti kratki svjetlosni snop glavnoga
svjetla bez vađenja iz ispitne naprave ili ponovnog namještanja na njoj. (Za
potrebe ovoga ispitivanja, napon treba namjestiti kako je određeno u točki
1.1.1.2). Položaj crte »svijetlo-tamno« u njezinu vodoravnom dijelu (između
crte VV i vertikalne crte koja prolazi kroz točku B 50 L za promet po desnoj
strani ili B 50 R za promet po lijevoj strani) treba provjeriti redom tri
minute (r3) i šezdeset minuta (r60) nakon uključivanja.

            Mjerenje
promjene položaja crte »svijetlo-tamno« kako je opisano naviše obavlja se bilo
kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive rezultate.

2.2.      Rezultati
ispitivanja

2.2.1.   Rezultat
izražen u miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim kad apsolutna
vrijednost DrI = | r3 - r60
| utvrđena na ovom glavnom kratkom svjetlu nije veća od 1,0 mrad (DrI £ 1,0 mrad).

2.2.2.   Međutim,
ako je ova vrijednost veća od 1,0 mrad ali ne veća od 1,5 mrad (1,0 mrad < DrI £ 1,5 mrad) treba
ispitati drugo glavno svjetlo kako je opisano u točki 2.1. nakon što je tri
puta uzastopno bilo izloženo niže opisanom ciklusu, da bi se ustalio položaj
mehaničkih dijelova glavnoga svjetla na podnožju koje predstavlja ispravnu
ugradbu na vozilu:

            Uključen
kratki snop svjetloti u trajanju od 1 sata (napon treba namjestiti u skladu s
točkom 1.1.1.2.);

            čeno
u trajanju od 1 sata.

            Tip
glavnoga svjetla smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti DrI izmjerenih
na prvom uzorku i rII izmjerenih na drugom
uzorku nije veća od 1,0 mrad:

![](dodatni/356110.gif)

DODATAK 5.

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S
LEĆOM OD PLASTIČNOG MATERIJALA – ISPITIVANJE UZORAKA LEĆE ILI MATERIJALA I
POTPUNIH SVJETALA

1.         OPĆE
SPECIFIKACIJE

1.1.      Uzorci
dostavljeni u skladu s točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga pravilnika trebaju
zadovoljavati specifikacije navedene u točkama 2.1. do 2.5. niže.

1.2.      Dva
uzorka potpunih svjetala dostavljena u skladu s točkom 2.1.2.1 priloga I. ovoga
pravilnika i koja sadržavaju leće od plastičnog materijala trebaju, s obzirom
na materijal leće, zadovoljavati specifikacije navedene u točki 2.6. niže.

1.3.      Uzorke
leća od plastičnog materijala ili uzorke materijala treba podvrgnuti, zajedno s
reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo),
homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A. u
dopuni 1. ovoga dodatka.

1.4.      Međutim,
ako proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja
propisana u točkama 2.1. do 2.5. niže, ili istovrijedna ispitivanja sukladna
drugom Pravilniku, takva ispitivanja ne treba ponavljati; obvezna su samo
ispitivanja propisana u tablici B. Dodatka 1.

2.         ISPITIVANJA

2.1.      Otpornost
na promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

            Tri
nova uzorka (leća) treba izložiti djelovanju pet ciklusa promjene temperature i
vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim programom:

            3
sata pri 40 °C ± 2 °C i 85 – 95% RH;

            1
sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

            15
sati pri 30 °C ± 2 °C;

            1
sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH;

            3
sata pri 80 °C ± 2 °C;

            1
sat pri 23 °C ± 5 °C i 60 – 75% RH.

            Prije
ovoga ispitivanja uzorke treba najmanje četiri sata držati na temperaturi 23 °C
± 5 °C i 60%-75% RH.

            Napomena:
Vremenska razdoblja od 1 sata pri 23 °C ± 5 °Ctrebaju uključivati razdoblja
prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi izbjegavanja
učinaka toplinskog udara.

2.1.2.   Fotometrijska
mjerenja

2.1.2.1.            Metoda

            Fotometrijska se mjerenja obavljaju
na uzorcima prije i poslije ispitivanja.

Ova
se mjerenja obavljaju uporabomm etalon žarulje na sljedećim točkama:

            B
50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop žarulje za kratko svjetlo ili žarulje za
kratko/dugo svjetlo (B 50 R i 50 L u slulavnih svjetala za promet lijevom
stranom);

            Emax
za dugi svjetlosni snop žarulje za dugo svjetlo ili žarulje za kratko/dugo
svjetlo.

2.1.2.2.            Rezultati

            Razlike
između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i poslije
ispitivanja ne smiju prekoračiti 10% uključujući dopuštena odstupanja
fotometrijskog postupka.

2.2.      Otpornost
na atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost
na atmosferske utjecaje

            Tri
nova uzorka (leća ili uzoraka materijala) treba izložiti zračenju iz izvora
koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnoga tijela pri
temperaturi između 5500 K i 6000 K. Između izvora i uzoraka treba postaviti
prikladne filtre tako da se što je više moguće smanji zračenja valnih duljina
manjih od 295 nm i većih od 2500 nm. Uzorke treba izložiti energetskom
osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju
da je svjetlosna energija koju oni prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2.
Unutar obloge ispitne naprave, temperatura izmjerena na crnom zaslonu
postavljenom na razini s uzorcima treba biti 50 °C ± 5 °C. Da bi se osigurala
jednolika izloženost, uzorci se trebaju okretati oko izvora zračenja brzinom
između 1 i 5 min-1.

            Uzorke
treba prskati destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri
temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

            prskanje:
5 minuta;

            sušenje:
25 minuta.

2.2.2.   Otpornost
na kemijska sredstva

            Nakon
što je obavljeno ispitivanje opisano u točki 2.2.1. naviše i mjerenje opisano u
točki 2.2.3.1. niže, vanjsku površinu navedena tri uzorka treba premazati kako
je opisano u točki 2.2.2.2. s mješavinom određenom u točki 2.2.2.1. niže.

2.2.2.1.            Ispitna
mješavina

            Ispitna
se mješavina treba sastojati od 61,5% n-heptana, 12,5% toluena, 7,5%
etil-tetraklorida, 12,5% trikloretilena i 6% ksilena (volumenski postotak).

2.2.2.2.            Nanošenje
ispitne mješavine

            Komad
pamučne tkanine (prema ISO 105) treba do zasićenja namočiti mješavinom
određenom u točki 2.2.2.1. naviše i, unutar 10 sekunda, staviti i držati 10
minuta na vanjsku površinu uzorka s pritiskom od 50 N/cm2 koji
odgovara sili od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

            Tijekom
ovoga 10-minutnog razdoblja, oblogu od pamučne tkanine treba ponovo namočiti
mješavinom tako da je sastav tekućine koji se stavlja neprekidno istovjetan
onom propisane ispitne mješavine.

            Tijekom
razdoblja stavljanja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na uzorak
radi sprečavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.            Čišćenje

            Na
kraju stavljanja ispitne mješavine, uzorke treba osušiti na otvorenom zraku i
potom oprati otopinom opisanom u točki 2.3. (Otpornost na deterdžente) pri 23
°C ± 5 °C.

            Nakon
toga uzorke treba pažljivo isprati destiliranom vodom koja ne sadrži više od
0,2% nečistoća pri 23 °C ± 5 °C, a zatim obrisati mekanom tkaninom.

2.2.3.   Rezultati

2.2.3.1.            Nakon
ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje, vanjske površine uzoraka ne
smiju imati pukotine, ogrebotine, krhoe, krhotine i izobličenje, a srednja vrijednost
promjene propuštanja Dt = (T2  – T3)/T2, izmjerena na
tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dopuni 2. ovoga dodatkane smije
prekoračiti 0,020 (D£ 0,020).

2.2.3.2.            Nakon
ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva, uzorci ne smiju imati bilo kakve
tragove kemijskog bojenja (promjene boje) koje bi moglo uzrokovati promjene
raspršivanja svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene Dt = (T5 – T4)/T2,
izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dopuni 2. ovoga dodatka
ne smije prekoračiti 0,020 (Ddm £ 0,020).

2.2.4    Otpornost
na zračenja izvora svjetlosti

            Treba
provesti sljedeće ispitivanje:

            Ravni
uzorci svakoga plastičnoga dijela glavnoga svjetla koji propuštaju svjetlost
izlažu se svjetlosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Parametri tih
uzoraka, kao što su kutovi i razmaci, moraju biti isti kao u glavnom svjetlu.
Ti uzorci moraju biti iste boje i imati iste površinske obrade, ako postoji,
kao dijelovi glavnoga svjetla.

            Nakon
neprekinutog izlaganja 1500 sati, kolorimetrijske vrijednosti propuštene
svjetlosti s novim etalonom izvora svjetlosti s izbojem u plinu moraju
zadovoljavati, a površine uzoraka biti bez pukotina, ogrebotina, ljuštenja ili
izobličenja.

2.3.      Otpornost
na deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost
na deterdžente

            Vanjske
površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) treba zagrijati na 50 °C ±
5 °C i potom pet minuta uroniti u mješavinu čija se temperatura održava na 23
°C ± 5 °C, a koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode koja ne sadrži
više od 0,02% nečistoća, i jednoga dijela alkilaril sulfonata.

            Na
kraju ispitivanja uzorke treba osušiti pri 50 °C ± 5 °C. Površine uzoraka treba
očistiti vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost
na ugljikovodike

            Vanjske
površine ova tri uzorka treba potom jednu minutu lagano trljati pamučnom
tkaninom namočenom u mješavinu sastavljenu od 70% n-heptana i 30% toluena
(volumenski postotak) i nakon toga ih treba osušiti na otvorenom zraku.

2.3.3.   Rezultati

            Nakon
što su gornja dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja vrijednost
promjene propuštanja Dt = (T2 – T3)/T2,
izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u dopuni 2. ovoga dodatka
ne smije prekoračiti 0,010 (tm  0,010).

2.4.      Otpornost
na mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda
mehaničkog oštećivanja

            Vanjsku
površinu triju novih uzoraka (oraka (leća) treba podvrgnuti ispitivanju jednolikoga
mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u dopuni 3. ovoga dodatka.

2.4.2.   Rezultati

            Nakon
ovog ispitivanja, promjene:

            u
propuštanju: Dt = (T2 – T3)/T2

            i
raspršivanju: Dt = (T2 – T3)/T2

            trebaju
se izmjeriti u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. u području određenom u točki
2.1.2.2.2 priloga I. ovoga pravilnika. Srednja vrijednost triju uzoraka treba
biti takva da je:

            Dtm £  0,100;

      Ddm £ 0,050.

2.5.      Ispitivanje
prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1.   Priprema
uzorka

            Površinu
veličine 20 mm × 20 mm, u području prevlake leće, treba nožićem za brijanje ili
iglom za šivanje narezati u obliku mreže s veličinom oka približno 2 mm × 2 mm.
Pritisak na nožić ili iglu treba biti dovoljan da se prereže najmanje prevlaka.

2.5.2.   Opis
ispitivanja

            Treba upotrijebiti ljepljivu vrpcu sa
silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ± 20%, koja je izmjerena pod normiranim
uvjetima određenim u dopuni 4. ovoga dodatka. Ovu ljepljivu vrpcu, koja treba
biti široka najmanje 25 mm, treba najmanje 5 minuta držati pritisnutom na
površinu pripremljenu kako je propisano u točki 2.5.1.

            Zatim
kraj ljepljive vrpce treba opteretiti na način da je sila prianjanja za dotičnu
površinu izjednačena sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U ovoj fazi,
vrpcu treba strgnuti konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

            Na
području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na
sjecištima između kvadrata ili na rubovima ogrebotina su dopuštena, pod uvjetom
da oštećeno područje ne prekoračuje 15% površine područja s mrežom.

2.6.      Ispitivanja
potpunoga glavnog svjetla koje sadržava leću od plastičnog materijala

2.6.1.   Otpornost
na mehaničko oštećivanje površine leće

2.6.1.1.            Ispitivanja

            Leću
uzorka svjetla broj 1 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.4.1.
naviše.

2.6.1.2.            Rezultati

            Nakon
ispitivanja, rezultati fotometrijskih mjeren mjerenja obavljenih na glavnom svjetlu u
skladu s ovim Pravilnikom ne smiju prekoračiti za više od 30% najveće
vrijednosti propisane za točke B 50 L i HV i ne smij biti za više od 10% manje
od najmanjih vrijednosti propisanih za točku 75 R (u slučaju glavnih svjetala
za promet po lijevoj strani, uzimaju se u obzir točke B 50 R, HV i 75 L).

2.6.2.   Ispitivanje
prianjanja prevlaka, ako postoje

           Leću
uzorka svjetla broj 2 treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u točki 2.5.
naviše.

ass=MsoPlainText align=center style='text-align:center'>DODATAK 5. –  DOPUNA 1.

VREMENSKI REDOSLIJED
HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

A.        Ispitivanja
na plastičnim materijalima (leće ili uzorci materijala dostavljeni u skladu s
točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga pravilnika)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzorci  Ispitivanja | | Leće ili uzorci materijala | | | | | | Leće | | | | | | |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.1.1. | Promjena temperature |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.1) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.2. | Ograničena fotometrija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.1.2) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |
| 1.2.1. | Mjerenje propuštanja | × | × | × | × | × | × | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.3. | Atmosferski utjecaji | ; |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.2.1) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

| 1.3.1. | Mjerenje propuštanja | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4. | Kemijska sredstva |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.2.2) | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.4.1 | Mjerenje raspršivanja | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.5. | Deterdženti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | &nbo:p> |
|  | (točka 2.3.1) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6. | Ugljikovodici |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.3.2) |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.6.1 | Mjerenje propuštanja |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.7. | Oštećivanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.4.1) |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.1 | Mjerenje propuštanja |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja |  |  |  |  |  |  | × | × | × |  |  |  |  |
| 1.8. | Prianjanje |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | (točka 2.5) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | × |
| 1.9. | Otpornost na zračenje izvora svjetlosti (točka 2.5) |  |  |  |  |  |  |  |  | × |  |  |  |  |

                                                                                  ×

B.        Ispitivanja
na potpunim svjetlima (dostavljenim u skladu s točkom 2.1.2.2 priloga I. ovoga
pravilnika)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ispitivanja | Potpuna glavna svjetla | |
| Uzorak broj | |
| 1 | 2 |
| 2.1. Oštećivanje (točka 2.6.1.1) | × |  |
| 2.2. Fotometrija (točka 2.6.1.2) | × |  |
| 2.3. Prianjanje (točka 2.6.2) |  | × |

DODATAK 5. – DOPUNA 2.

METODA MJERENJA
RASPRŠIVANJA I PROPUŠTANJA SVJETLOSTI

1.         OPREMA
(vidi sliku)

            Svjetlosni
snop kolimatora K s polovicom divergencije

![](dodatni/356111.gif)

&nbspp>

            ograniči
se s blendom DT s otvorom od 6 mm do koje je smješten nosač uzorka.

            Konvergentna
akromatična leća L2, korigirana za sfernu aberaciju, spaja blendu DT s
prijamnikom R; promjer leće L2 treba biti takav da on ne zaslanja svjetlo
rspršeno od uzorka u stošcu s polovinom vršnoga kuta odd ß/2 = 14°.

            Prstenasta
blenda DD s kutovima

![](dodatni/356112.gif)

            smještena
je u ravnini žarišne slike leće L2.

            Neprozirni
središnji dio blende je potreban da bi se isključilo svjetlo koje dolazi
izravno iz izvora svjetlosti. Treba biti moguće ukloniti središnji dio blende
iz svjetlosnog snopa na takav način da se on vraća točno u svoj prvotni
položaj.

            Udaljenost
L2DT i žarišna duljina F2(1) leće L2 trebaju se odabrati tako da slika DT
potpuno pokriva prijamnik R.

            Ako
je početni upadni svjetlosni tok pretpostavljeno 1 000 jedinica, apsolutna
točnost svakoga očitavanja treba biti bolja od jedne jedinice.

2.         MJERENJA

            Obavljaju
se sjedeća očitavanja:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Očitavanje | s uzorkom | sa središnjim dijelom od D.D. | Predstavljena veličina |
| T1 | Ne | ne | Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju |
| T2 | da  (prije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen novim materijalom u polju od 24 °C |
| T3 | da  (poslije ispitivanja) | ne | Svjetlosni tok prenesen ispitanim materijalom u polju od 24 °C |
| T4 | da  (prije ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen novim materijalom |
| T5 | da  (nakon ispitivanja) | da | Svjetlosni tok raspršen ispitanim materijalom |

\_\_\_\_
(1) Za L2
preporučuje se upotrijebiti žarišnu duljinu od oko 80 mm.

*Slika 1.*

Optička naprava za mjerenje promjena pri raspršenju
i transmisiji svjetlosti

![](dodatni/356113.gif)

DODATAK 5. – DOPUNA 3.

METODA ISPITIVANJA
PRSKANJEM

1.         Ispitna
oprema

1.1.      Prskalica

            Upotrijebljena
prskalica treba biti opremljena sa sapnicom promjera 1,3 mm koja dopušta
količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min pri radnom tlaku od 6,0 bar – 0
bar, + 0,5 bar.

            Pod
ovim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz treba biti promjera od 170 ± 50 mm
na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 ± 10 mm od
sapnice.

1.2.      Ispitna
mješavina

            Ispitna
se mješavina treba sastojati od:

            –
kremenog pijeska tvrdoće 7 na Mohrovoj ljestvici s veličinom zrnca između 0 i
0,2 mm i gotovo normalnom raspodjelom pri kutnom faktoru od 1,8 do 2;

            –
vode tvrdoće koja ne prekoračuje 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g
pijeska po litri vode.

2.         Ispitivanje

            Vanjsku
površinu leća svjetla treba podvrgnuti jednom ili više puta djelovanju mlaza
pijeska dobivenog kako je opisano naviše. Mlaz treba prskati gotovo okomito na
površinu koja se ispituje.

            Oštećivanje
se treba provjeriti s pomoću jednoga ili više uzoraka stakla smještenih kao
referencija blizu leća koja se ispituju. Mješavinu treba prskati sve dok
promjena u raspršivanju svjetla na uzorku ili uzorcima izmjerena metodom
opisanom u Dodataku 2. ne bude takva da je:

![](dodatni/356114.gif)

Nekoliko se referentnih uzoraka može
upotrijebiti da bi se provjerilo je li cijelapovršina koja se ispituje
oštećena jednoliko.

DODATAK 5 – DOPUNA 4

ISPITIVANJE PRIANJANJA
LJEPIVE VRPCE

1.         SVRHA

            Ova
metoda omogućuje određivanje pod normiranim uvjetima linearne sile prianjanja
ljepljive vrpce na staklenu ploču.

2.         NAČELO

            Mjerenje
sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod kutom od
90°.

3.         UTVRĐENI
ATMOSFERSKI UVJETI

            Uvjeti
okoline trebaju biti 23 °C ± 5 °C i 65 ± 15% relativna vlažnost (RH).

4.         ISPITNI
KOMADI

            Prije
ispitivanja uzorak svitka ljepljive vrpce treba 24 sata držati u utvrđenoj
atmosferi (vidi točku 3. naviše).

            Iz
svakoga svitka treba ispitati pet ispitnih komada duljine 400 mm svaki. Ove
ispitne komade treba uzeti iz svitka nakon što su prva tri namotaja skinuta i
odbačena.

5.         POSTUPAK

            Ispitivanje
se obavlja pod utvrđenim uvjetima okoline navedenim u točki 3.

            Pet
ispitnih komada treba uzeti iz role tijekom odmatanja vrpce radijalno brzinom
od približno 300 mm/s, a potom ih, unutar 15 sekunda, treba upotrijebiti na
sljedeći način:

            Vrpcu
treba staviti na staklenu ploču postupno s laganim trljanjem po duljini
pomicanjem prsta bez pretjerana pritiska, na način da između vrpce i staklene
ploče ne ostane ni jedan zračni mjehurić.

            Staklenu
ploču s postavljenom vrpcom treba ostaviti 10 minuta u utvrđenim atmosferskim
uvjetima.

            Približno
25 mm ispitnog komada treba odlijepiti sa staklene ploče u ravnini okomitoj na
os ispitnog komada.

            Ploču
treba učvrstiti, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom od 90°.
Silu treba primijeniti na način da je crta odvajanja između vrpce i staklene
ploče okomita na tu silu i okomita na ploču.

            Vrpcu
treba povući da ju se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom
upotrijebljenu silu treba zapisati.

6.         REZULTATI

            Pet
dobivenih vrijednosti treba poredati u niz i srednju vrijednost uzeti kao
rezultat mjerenja. Ova se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine
vrpce.

DODATAK 6

REFERENTNO SREDIŠTE

![](dodatni/356115.gif)

Ta neobvezna oznaka referentnoga središta
postavlja se na leći za kratki svjetlosni snop na njezinom sjecištsjecištu s
referentnom osom, a također i na lećama za duge svjetlosne snopove ako oni nisu
udruženi, sastavljeni ili uzajamno povezani s kratkim svjetlosnim snopom.

Crtež naviše prikazuje oznaku referentnoga
središta kao projekciju na ravninu koja dodiruje leću približno u sredini
kruga. Crte koje tvore tu oznaku mogu biti neprekinute ili crtkane.

DODATAK 7

OZNAKE NAPONA

![](dodatni/356116.gif)

|  |  |
| --- | --- |
| Ta se oznaka mora nalaziti na kućištu svakoga glavnog svjetla, koje ima samo izvore svjetlosti s izbojem u plinu i balast, te na svakom vanjskom dijelu balasta. | Balast (balasti) je (su) konstruiran (konstruiran) za sustav napona \*\*V. |
| Ta se oznaka mora nalaziti na kućištu svakoga glavnog svjetla, koje ima najmanje jedan izvor svjetlosti s izbojem u plinu i balast. | Nijedna od žarulja sa žarnom niti u glavnom svjetlu nije konstruirana za sustav napona 24 V. Balast (balasti) je (su) konstruiran (konstruirani) za sustav napona \*\* V. |

DODATAK 8

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
POSTUPKE NADZORA NAD SUKLADNOŠĆU PROIZVODNJE

1.         OPĆENITO

1.1.      Zahtjeve
sukladnosti smatraju se zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta,
ako razlike ne premašuju neizbježna proizvodna odstupanja unutar zahtjeva ovoga
Pravilnika.

1.2.      U
odnosu na fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala
ne treba osporavati ako su, pri ispitivanju fotometrijskih značajki bilo kojega
glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom pri naponima 13,5 V ± 0,1 V ili
ako je drukčije određeno i:

            ili

            opremljena
s izmjenjivim etalon izvorom svjetlosti s izbojem u plinu u skladu s točkom
6.1.3. Svjetlosni tok toga izvora svjetlosti može se razlikovati od
referentnoga svjetlosnoga toka, navedena u prilogu IX. ovoga pravilnika. U tom
slučaju, osvjetljenja treba odgovarajuće ispraviti

            ili

            opremljena
sa serijsko proizvedenim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu i sa serijsko
proizvedenim balastom. Svjetlosni tok toga izvora svjetlosti može odstupati od
nazivnoga svjetlosni toka zbog dopuštenih odstupanja izvora svjetlosti i
balasta navedenih u prilogu IX. ovoga pravilnika;. tomu sukladno, izmjerene
vrijednosti osvjetljenja mogu se ispraviti za 20% u pogodnom smjeru.

1.2.1    vrijednost
osvijetljenosti, ako je bila izmjerena i ispravljena u skladu s točkom 1.2., u
najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od vrijednosti koje su
propisane u ovom Pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i na crti H/H2 (ili
H/H3/H4) i iznad, najviše i najnepovoljnije odstupanje smije biti sljedeće:

            B
50 L (ili R):(1) 0,20
lx ekvivalent 20%,

                                               0,30 lx ekvivalent 30%;

            na
crti H/H2

            (ili
crti H/H3H4)

            i
iznad:                         0,30 lx ekvivalent 20%,

                         0,45 lx ekvivalent 30%;

p class=MsoPlainText style='text-align:justify'>1.2.2    ali
ako

1.2pan style='mso-tab-count:1'> su
za kratki svjetlosni snop u točki HV dostignute vrijednosti, koje su propisane
u ovom Dodatku (s dopuštenim odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim
namještanjem u jednoj točki svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na
udaljenosti 25 m) ograničeno s krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R)(1)(s dopuštenim odstupanjem + 0,1 lx), 75 R (ili L), 50 V, 25 R1 i 25 L2, i
u području I;

1.2.2.2 i
ako se za dugi svjetlosni snop točka HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax,
dopušteno odstupanje + 20% pri najvećim prednostima i – 20% pri najmanjim
prednostima smatra se fotometrijskim vrijednostima u svakoj mjernoj točki,
navedenoj u točki 6.3. ovoga Pravilnika.

1.2.3    Ako
rezultati naviše opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se
promijeniti usmjerenost glavnoga svjetla, pod uvjetom  da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno
za više od 0,5° na desno ili na lijevo i ne više od 0,2° prema gore ili dolje.

1.2.4    Ako
rezultati naviše opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, ispitivanja
glavnog svjetla ponavlja se s drugim etalon izvorom svjetlosti s izbojem u
plinu ili izvorom svjetlosti s izbojem u plinu i balastom, ovisno što je
primjenjivo u skladu s točkom 1.2. naviše.

1.3.      U
odnosu na provjeru promjene vertikalnog položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline, treba primijeniti sljedeći postupak:

            Jedno
od za uzorak određenih glavnih svjetala treba ispitati u skladu s postupkom
opisanim u točki 2.1. Dodatka 4. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo
ciklusu opisanom u točki 2.2.2. Dodatka 4.

            Glavno
svjetlo smatra se prihvatljivim ako r (prema definiciji u točkama 2.1. i 2.2.
Dodatka 4.) ne prekoračuje 1,5 mrad.

            Ako
je ova vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo treba podvrgnuti se ispitivanju, nakon kojega srednja vrijednost
apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

1.4       Kromatske
koordinate navedene u točki 6.1.6. ovoga Pravilnika moraju biti zadovoljene.

\_\_\_\_\_\_
(1) Crte u zagradama se
odnose na glavna svjetla za promet lijevom stranom.

2.         NAJMANJI
ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

            Za
svaki tip prednjega svjetla za maglu posjednik homologacijske oznake treba, u
primjerenim vremenskim razmacima, obaviti najmanje sljedeća ispitivanja.
Ispitivanja treba obaviti u skladu s odredbama ovoga Pravilnika.

            Ako
bilo koji uzorak pokaže nesukladnost u odnosu na vrstu dotičnoga ispitivanja,
treba odabrati i ispitati dodatne uzorke. Proizvođač treba poduzeti korake za
osiguranje sukladnosti dotične proizvodnje.

2.1.      Vrsta
ispitivanja

            Ispitivanja
sukladnosti u ovome Pravilniku obuhvaćaju fotometrijske značajke i provjeru
promjene vertikalnoga položaja crte »svijetlo-tamno« pod utjecajem topline.

2.2.      Metode
upotrijebljene u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja
se općenito trebaju obavljati u skladu s metodama navedenim u ovome Pravilniku.

2.2.2.   Pri
svakom ispitivanju sukladnosti proizvodnje koje obavlja proizvođač smiju se, uz
odobrenje nadležne ustanove odgovorne za homologacijska ispitivanja,
upotrebljavati istovrijedne metode. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da
su primijenjene metode istovrijedne onima utvrđenim u ovom Pravilniku.

2.2.3.   Primjena
točaka 2.2.1 i 2.2.2 zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu
korelaciju s mjerenjima obavljenim od nadležne ustanove.

2.2.4.   U
svim slučajevima referentne metode trebaju biti one iz ovoga Pravilnika,
posebno u svrhu administrativne provjere i uzorkovanja.

2.3.      Vrsta
uzorkovanja

            Uzrke
glavnih svjetala treba uzeti slučajnim odabirom iiz proizvodnje ujednačene
partije. Ujednačena partija znači niz glavnih svjeala istoga tipa, određen u
skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

            Ocjena
općenito obuhvaća serijsku proizvodnju edinih tvornica. Međutim,
proizvođač smije skupiti zajedno zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica,
koji se odnose na isti tip, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav
kvalitete i upravljanja kvalitetom.

2.4.      Izmjerene
i zapisane fotometrijske značajke

            Odabrano
glavno svjetlo treba podvrgnuti fotometrijskim mjerenjima u točkama predviđenim
u ovom Pravilniku; pri čemu su očitavanja ograničena na točke Emax,
HV(2), HL i HR(3) u slučaju dugog svjetlosnog snopa i na
točke B 50 L (ili R)(1), HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L 2 (ili R2) u
slučaju dugog svjetlosnog snopa (vidi sliku u Dodatku 3.).

2.5.      Kriteriji
koji određuju prihvatljivost

            Proizvođač
je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja te za
određivanje, u dogovoru s nadležnom ustanovom, kriterija koji određuju
prihvatljivost njegovih proizvoda radi zadovoljavanja specifikacija utvrđenih
za provjeru sukladnosti proizvodnje u točki 2.1 priloga X. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.

            Kriteriji
koji određuju prihvatljivost trebaju biti takvi da, s razinom povjerenja od
95%, najmanja vjerojatnost prolaza provjere nasumce u skladu s Dodatkom 9.
(prvo uzorkovanje) bude 0,95.

\_\_\_\_\_\_\_
(2) Kad je dugi svjetlosni snop uzajamno
povezan s kratkim svjetlosnim snopom, mjerna točka HV za dugi svjetlosni snop
mora biti ista kao i za kratki svjetlosni snop.

(3)
HL i HR: točke na crti »hh«, koje su postavljene 1,125 m lijevo odnosno desno
od točke HV.

DODATAK 9

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
UZORKOVANJE OD STRANE OSOBE KOJA VRŠI NADZOR

1.         OPĆENITO

1.1.      Zahtjeve
sukladnosti treba smatrati zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta,
u skladu s zahtjevima ovoga pravilnika, ako ih ima, ako razlike ne premašuju
neizbježna proizvodna odstupanja.

1.2.      U
odnosu na fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih
svjetala ne treba osporavati ako su, pri ispitivanju fotometrijskih značajki
bilo kojega glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom pri naponima 13,5 V ±
0,1 V ili ako je drukčije određeno i:

            ili

            opremljena
s izmjenjivim etalon izvorom svjetlosti s izbojem u plinu u sladu s točkom
6.1.3. Svjetlosni tok toga izvora svjetlosti može se razlikovati od
referentnoga svjetlosnoga toka, navedena u prilogu IX. ovoga pravilnika. U tom
slučaju, osvjetljenja treba odgovarajuće ispraviti.

            ili

            opremljena
sa serijsko proizvedenim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu i sa serijsko
proizvedenim balastom. Svjetlosni tok toga izvora svjetlosti može odstupati od
nazivnoga svjetlosnoga toka zbog dopuštenih odstupanja izvora svjetlosti i
balasta navedenih u prilogu IX. ovoga pravilnika;. tomu sukladno, izmjerene
vrijednosti osvjetljenja mogu se ispraviti za 20% u pogodnom smjeru.

1.2.1    vrijednost
osvijetljenosti u najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20% od
vrijednosti koje su propisane u ovom Pravilniku. U području zasljepljenja
najviše odstupanje smije biti sljedeće:

            B
50 L (ili R):(1): 0,20
lx ekvivalent 20%,

                                                      0,30 lx ekvivalent 30%;

            na
crti H/H2

            (ili
crti H/H3/H4)

            i
iznad: 0,30 lx ekvivalent 20%,

                       0,45 lx ekvivalent 30%;

1.2.2    ali
ako

1.2.2.1 su
za kratki svjetlosni snop u točki HV dostignute vrijednosti, koje su propisane
u ovom Pravilniku (s dopuštenim odstupanjem + 0,2 lx) i povezano s tim
namještanjem u jednoj točki svakoga područja koje je na mjernom zaslonu (na
udaljenosti 25 m) ograničeno s krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R)(1)(s dopuštenim odstupanjem + 0,1 lx), 75 R (ili L), 50 V, 25 R1 i 25 L2, i
u području I;

1.2.2.2 i
ako se za dugi svjetlosni snop točka HV nalazi unutar izoluks crte 0,75 Emax,
za fotometrijske vrijednosti u svakoj mjernoj točki, navedenoj u točki 6.3.
ovoga pravilnika dopušteno je odstupanje +20% pri najvećim vrijednostima i   -20% pri najmanjim vrijednostima. Referentna
točka se ne uzima u obzir.

1.2.3    Ako
rezultati naviše opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, može se
promijeniti usmjerenost glavnoga svjetla, pod uvjetom  da se os svjetlosnoga snopa ne pomakne bočno
za više od 0,5° na desno ili na lijevo i ne više od 0,2° prema gore ili dolje.

1.2.4    Ako
rezultati naviše opisanih ispitivanja ne zadovoljavaju zahtjeve, ispitivanja
glavnih svjetala ponavlja se s drugim etalon izvorom svjetlosti s izbojem u
plinu ili izvorom svjetlosti s izbojem u plinu i balastom, ovisno što je
primjenjivo u skladu s točkom 1.2. naviše.

1.3.      U
odnosu na provjeru promjene vertikalnog položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline, treba primijeniti sljedeći postupak:

            Jedno
od za uzorak odabranih glavnih svjetala treba ispitati u skladu s postupkom
opisanim u točki 2.1. Dodatka 4. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo
ciklusu opisanom u točki 2.2.2. Dodatka 4.

            Glavno
svjetlo smatra se prihvatljivim ako r (prema definiciji u točkama 2.1. i 2.2.
Dodatka 4. ovoga pravilnika) ne prekoračuje 1,5 mrad.

            Ako
je ova vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno
svjetlo podvrgava se ispitivanju, nakon kojega srednja vrijednost apsolutnih
vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

1.4       Kromatske
koordinate navedene u točki 6.1.6. ovoga Pravilnika moraju biti zadovoljene.

\_\_\_\_\_\_\_
(1) Crte u zagradama se odnose na glavna
svjetla za promet lijevom stranom.

2.         PRVO
UZORKOVANJE

            U
prvom uzorkovanju četiri se glavna svjetla odaberu slučajnim odabirom. Prvi
uzorak od dva uređaja označen je s A, drugi uzorak od dva uređaja označen je s
B.

2.1.      Sukladnost
nije sporna

2.1.1.   Slijedeći
postupak uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom Dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti glavnih svjetala u najnepovoljnijim smjerovima iznose:

2.1.1.1.uzorak A

            A1:      jedno glavno svjetlo                 0%

            jedno
glavno svijetli ne više od             20%

A2:      oba
glavna svjetla više od                    0%

            ali
ne više od                                       20%

            prijelaz
na uzorak B

2.1.1.2.uzorak B

            B1:
oba glavn svjetla                          0%/p>

2.1.2.   ili
ako su ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.2.      Sukladnost
jest sporna

2.2.1.   Slijedeći
postupak uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom Dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala treba osporavati i od proizvođača treba
zahtijevati da svoju proizvodnju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako
odstupanja izmjerenih vrijednosti prednjih svjetala za maglu iznose:

2.2.1.1.            uzorak
A

            A3:      jedno glavno svjetlo ne više od 20%

            jedno
glavno svjetlo više od                 20%

            ali
ne više od                                       30%

2.2.1.2.            uzorak
B

            B2:       u slučaju A2

            jedno
glavno svjetlo više od                 0%

            ali
ne više od                                       20%

            jedno
glavno svjetlo ne više od             20%

B3:       u
slučaju A2

            jedno
glavno svjetlo                             0%

      jedno
glavno svjetlo više od                 20%

            ali
ne više od                                       30%

2.2.2.   ili
ako su nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak A.

2.3.      Povlačenje
homologacije

            Sukladnost
treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila ako, slijedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome dodatku,
odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna
svjetla iznose:

2.3.1.   uzorak
A

            A4:
jedno glavno svjetlo ne više od
20%

                 jedno glavno svjetlo više od               30%

            A5:
oba glavna svjetla više od
20%

2.3.2.   uzorak
B

            B4:B4:       u slučaju A2

            jedno
glavno svjetlo više od                 0%

            ali
ne više od                                       20%

            jedno
glavno svjetlo više od                 20%

B5:            oba
glavna svjetla više od                    20%

B6:       u
slučaju A2

            jedno
glavno svjetlo                             0%

            jedno
glavno svjetlo više od                 30%

2.3.3.   ili
ako su nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorke A. i B.

3.         PONOVLJENO
UZORKOVANJE

            U
slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje unutar razdoblja od
dva mjeseca nakon obavijesti, pri čemu se treći uzorak C od dva glavna svjetla
i četvrti uzorak D od dva glavna svjetla odabiru iz zalihe proizvedene nakon
uspostave sukladnosti.

3.1.      Sukladnost
nije sporna

3.1.1.   Slijedeći
postupak uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom Dodatku, sukladnost serijski
proizvedenih glavnih svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti prednjih svjetala za maglu iznose:

3.1.1.1. uzorak C

            C1:      jedno glavno svjetlo                 0%

            jedno
glavno svjetlo ne više od             20%

C2:      oba
glavna svjetla više od                    0%

            ali
ne više od                                       20%

            prijelaz
na uzorak D

3.1.1.2. uzorak D

            D1:
u slučaju C2

                  oba glavna svjetla                           0%

3.1.2.   ili
ako su  ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2.
za uzorak C.

3.2.      Sukladnost
jest sporna

3.2.1.   Slijedeći
postupak uzorkovanja prikazan na slici 1 u ovom Dodatku, sukladnost serijski proizvedenih
pred­njih svjetala za maglu treba osporavati i od proizvođača treba zahtijevati
da svoju proizvodnju dovede u sukladnost s zahtjevima ako odstupanja izmjerenih
vrijednosti prednjih svjetala za maglu iznose:

            uzorak
D

            D2:      u slučaju C2

            jedno
glavno svjetlo više od                 0%

            ali
ne više od                                       20%

           jedno
glavno svjetlo ne više od             20%

3.2.1.2.            ili
ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorak C.

3.3.      Povlačenje
homologacije

            Sukladnost
treba osporavati i primijeniti članak 31. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila ako, slijedeći postupak uzorkovanja sa slike 1 u ovome dodatku,
odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

3.3.1.   uzorak
C

            C3:
jedno glavno svjetlo ne više od      20%

                jedno glavno svjetlo više od             20%

            C4:
oba glavna svjetla više od              20%

3.3.2.   uzorak
D

            D3:      u slučaju C2

            jedno
glavno svjetlo 0% ili više od        0%

            jedno
glavno svjetlo više od                 20%

3.3.3.   ili
ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 1.2.2. za uzorke C. i D.

4.         PROMJENA
VETIKALNOGA POLOŽAJA CRTE »SVIJETLO-TAMNO«

            U
odnosu na provjeru promjene uspravnih položaja crte »svijetlo-tamno« pod
utjecajem topline, treba primijeniti sljedeći postupak:

            Jedno
od glavnih svjetala iz uzorka A, poslije postupka uzorkovanja prema slici 1 u
ovome Dodatku, treba se ispitati u skladu s postupkom opisanim u točki 2.1. iz
Dodatka 4. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u
točki 2.2.2. iz Dodatka 4.

            Glavno
svjetlo treba smatrati prihvatljivim ako r ne prekoračuje 1,5 mrad.

            Ako je ova vrijednost veća od 1,5
mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno svjetlo iz uzorka A treba pod­vrgnuti
ispitivanju, poslije kojega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih
na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

            Međutim,
ako ova vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A nije zadovoljena, dva glavna svjetla
iz uzorka B treba pod­vrgnuti istom postupku i vrijednost r ni za jednog od
njih ne smije prekoračiti 3,0 mrad.

![](dodatni/356118.gif)

**PRILOG IX.**

TEHNIČKI ZAHTJI ZAHTJEVI ZA
IZVORE SVJETLOSTI S IZBOJEM U PLINU ZA UPORABU U HOMOLOGIRANIM JEDINICAM
SVJETALA S IZBOJEM U PLINU ZA MOTORNA VOZILA(\*)

(1)

2.         OPĆE
ODREDBE

2..1.      DEFINICIJE

2.1.1.   Izraz
»kategorija« se u ovom Prilogu upotrebljava za opis različitih osnovnih
konstrukcija normiranih izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Svaka kata
ima određenu oznaku, kao npr.: »D2S«.

2.1.2    Izvori
svjetlosti s izbojem u plinu različnih »tipova« su izvori svjetlosti s izbojem
u plinu iste kategorije koji se međusobno razlikuju u sljedećim bitnim
obilježjima:

2.1.2.1 trgovačkoj
oznaci ili oznakama(1);

2.1.2.2 konstrukciji
balona, ako te razlike utječu na optički učinak;

2.1.2.3 boji
balona; žuti balon ili dodatni žuti vanjski balon, čija je svrha jedino
promjena boje, a ne drugih značajka bijeloga izvora svjetlosti, ne predstavlja
preinaku tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

\_\_\_\_\_\_\_
(\*) Tekst ovoga priloga je u biti tekst
Pravilnika ECE R 99 s uključenom dopunom 1, s tim da su »prilozi« toga
pravilnika preimenovani u ‘dodatke’ ovoga priloga, a »dodaci« u »dopune dodataka«.
Ispuštene točke i prilozi Pravilnika ECE R 99 su radi preglednosti navedeni u
zagradama.

(1)
Izvori svjetlosti s izbojem u plinu koji imajo isti trgovački naziv ili oznaku,
a proizveli su ih različiti proizvođači, smatraju se različitim tipovima.
Izvori svjetlosti s izbojem u plinu koje je proizveo isti proizvođači i koji se
razlikuju samo po trgovačkom nazivu ili oznaci, mogu se smatrati istim tipom.

3          TEHNIČKI
ZAHTJEVI

3.1       Definicije

3.1.1    »Izvor
svjetlosti s izbojem u plinu«: izvor svjetlosti u kojem svjetlost nastaje s
pomoću stabiliziranoga električnoga luka.

3.1.2    »Balast«:
posebni dio za električno napajanje izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

3.1.3    »Nazivni
napon«: ulazni napon, koji je označen na balastu.

3.1.4    »Nazivna
snaga«: snaga, koja je označena na izvoru svjetlosti s izbojem u plinu i na
balastu.

3.1.5    »Ispitni
napon«: napon na ulaznim priključcima balasta za kojega su određene električne
i fotometrijske značajke izvora svjetlosti s izbojem u plinu i na kojem će se
one ispitati.

3.1.6    »Predviđena
vrijednost«: konstrukcijski određena vrijednost za električnu ili fotometrijsku
značajku. Tu vrijednost treba doseći, unutar dopuštenih odstupanja, kad izvor
svjetlosti s izbojem u plinu dobiva energiju preko balasta koji djeluje na ispitnim
naponom.

3.1.7    »Etalon
izvora svjetlosti s izbojem u plinu «: posebni izvor svjetlosti s izbojem u
plinu koji je namijenjen za ispitivanje glavnih svjetala. Njegova dopuštena odstupanja
su uža za dimenzije te električne i fotometrijske značajke navedene u
odgovarajućim listu s podacima.

3.1.8    »Referentna
os«: os koja je određena u odnosu na podnožak i u odnosu na koju se nanose
određene dimenzije izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

3.1.9    »Referentna
ravnina«: ravnina koja je određena u odnosu na podnožak i u odnosu na koju se
nanose određene dimenzije izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

3.2       Opći
zahtjevi

3.2.1    Svaki
dostavljeni uzorak mora biti sukladan s odgovarajućim zahtjevima ovoga
Pravilnika kad se ispita s balastom u skladu s točkom 2.2.2.2. priloga 1 ovoga
pravilnika

3.2.2    Izvori
svjetlosti s izbojem u plinu moraju biti konstruirani tako da pri uobičajenoj
uporabi budu i ostanu radno sposobni obavljati svoju funkciju. Osim toga ne
smiju imati nikakvih konstrukcijskih ili proizvodnih grešaka.

3.3       Izrada

3.3.1    Balon
izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne smije imati brazda niti mrlja, koji bi
mogli štetno djelovati na njegov učinak i optičke značajke.

3.3.2    Kad
je (vanjski) balon obojen, nakon 15-satnog djelovanja s balonom na isitnom
naponu, površinu balona treba lagano obrisati ss pamučnom krpom, koja je
natopljena s mješavinom 70 obujamskih postotaka n-eptana i 30 obujamskih
postotaka toluola. Nakon približno pet minuta treba vizualno pregledati
površinu. Pregled ne smije pokazati nikakvih vidljivih promjena.

3.3.3    Izvori
svjetlosti s izbojem u plinu moraju biti opremljeni s etalon podnožjima,
sukladnim sa zahtjevima listova s podacima Publikacije IEC 60061, treće izdanje,
kako je navedeno u listovima s pojedinačnim podacima u Dodatku 1.

3.3.4    Podnožje
mora biti čvrsto i čvrsto spojeno s balonom.

3.3.5    Utvrđivanje
sukladnosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu sa zahtjevima točaka 3.3.3. i
3.3.4., provodi se vizualnim pregledom, provjerom dimenzija i, po potrebi,
pokusnom ugradbom.

3.4       Ispitivanje

3.4.1    Izvore
svjetlosti s izbojem u plinu treba podvrgnuti starenju, kao što je određeno u
Dodatku 4.

3.4.2    Svi
se uzorci ispitivanju s balastom u skladu s točkom 2.2.2.2. priloga 1 ovoga
pravilnika.

3.4.3    Električna
mjerenja obavljaju se s uređajima najmanje razreda točnosti 0,2 (točnost 0,2%
cijele ljestvice).

3.5       Položaj
i dimenzije elektroda, električnoga luka i zaslonskoga traka

3.5.1    Geometrijski
položaj elektroda treba biti kao što je navedeno u odgovarajućem  listu s podacima. Primjer postupka za
mjerenje položaj električnoga luka i elektroda prikazan je u Dodatku 5. Mogu se
također upotrijebiti drugi postupci.

3.5.1.1 Položaj
i dimenzije elektroda izvore svjetlosti mjere se  prije postupka starenja, s isključenim
izvorom kroz stakleni balon s pomoću optičkih postupaka.

3.5.2    Oblik
i zakrivljenost električnoga luka trebaju zadovoljavati zahtjeve odgovarajućega
lista s podacima.

3.5.2.1 Mjerenja
se obavljaju nakon postupka starenja s izvorom svjetlosti, s balastom, koji
djeluje pri ispitnom naponu.

3.6       Značajke
paljenja, radnoga stanja i uključivanja na toplo

3.6.1    Paljenje

            Kod
ispitivanja pod uvjetima  navedenim u
Dopuni 4, izvor svjetlosti treba uključiti izravno i ostaviti ga da svijetli.

3.6.2    Radno
stanje

            Pri
mjerenju pod uvjetima navedenim u Dopuni 4, izvor svjetlosti s izbojem u plinu
treba emitirati najmanje:

            nakon
jedne sekunde: 25% predviđenoga svjetlosnoga toka,

            nakon
četiri sekunde: 80% predviđenoga svjetlosnoga toka.

            Predviđeni
svjetlosni tok naveden je u odgovarajućem listu s podacima.

3.6.3    Ponovljeno
paljenje u vrućem stanju

            Kod
ispitivanja pod uvjetima navedenim u Dopuni 4, izvor svjetlosti s izbojem u plinu
treba se ponovno uključiti, nakon što je bio isključen za razdoblje navedeno u
listu s podacima. Nakon jedne sekunde izvor svjetlosti treba emitirati najmanje
80% predviđenoga svjetlosnoga toka.

3.7       Električne
značajke

            Pri
mjerenju pod uvjetima  navedenim u Dopuni
4, napon i snaga izvora svjetlosti trebaju se nalaziti graničnih vrijednosti
navedenima u odgovarajućem listu s podacima.

3.8       Svjetlosni
tok

            Pri
mjerenju pod uvjetima  navedenim u Dopuni
4, svjetlosni tok treba se nalaziti unutar graničnih vrijednosti navedenima u
odgovarajućem listu s podacima. U slučaju kad je za isti tip navedena bijela i
žuta svjetlost, predviđena se vrijednost primjenjuje se za izvore svjetlosti
koji emitiraju bijela i žuta svjetlost, dok svjetlosni tok izvorasvjetlosti
koji emitira žutu svjetlost iznosi najmanjje 68% navedene vrijednosti.

3.9       Boja

3.9.1span>Boja
emitirane svjetlosti treba biti bijela ili žuta prema navedenom u odgovarajućem
listu s podacima.

3.9.2    U
slučaju bijele svjetlosti, kolorimetrijske značajke izražene u kromatskim
koordinatama po CIE trebaju se nalaziti unutar graničnih vrijednosti navedenih
u odgovarajućem listu s podacima i unutar područja koje tvore granične
vrijednosti navedene u odgovarajućem listu s podacima, a koje se moraju
nalaziti u području koje tvore sljedeće granične vrijednosti:

            prema
plavoj: x ³ 0,310

            prema
žutoj : x £ 0,500

            prema
zelenoj: y £ 0,150 + 0,640 x

            prema
zelenoj: y  £  0,440

            prema
ljubičastoj: y ³ 0,050 + 0,750 x

            prema
crvenoj: y ³ 0,382

3.9.3    U
slučaju žute svjetlosti, kolorimetrijske značajke trebaju se nalaziti unutar
područja koje tvore sljedeće granične vrijednosti:

            prema
crvenoj: y ³ 0,138 + 0,580 x

            prema
zelenoj: y £ 1,29 x - 0,100

            prema
bijeloj: y ³ -x + 0,940 i y ³ 0,440

            prema
spektralnoj vrijednosti: x £ – x + 0,992

3.9.4    Boja
se mjeri u skladu sa zahtjevima navedenima u točki 10 Dodatka 4.

    Najmanja
vrijednost crvene boje u svjetlosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu, koji
emitira bijelu svjetlost treba biti takva da je:

![](dodatni/356119.gif)

            gdje
je:

            Ee(l) [W] spektralna raspodjela zračenja

            v
(l) [1] spektralna
svjetlosna učinkovitost

            (l) [nm] valna duljina.

            Ta
se vrijednost izračunava u intervalima jednoga nanometra.

3.10     UV-zračenje

            UV-zračenje
izvora svjetlosti s izbojem u plinu je treba biti takvo da je:

![](dodatni/356120.gif)

            gdje
je:

            S(l) [1] spektralna težinska funkcija

            km
= 683 [lm/W] fotometrijski ekvivalent zračenja.

            (Za
definicije ostalih simbola vidi točku 3.9.5 naviše).

            Ta
se vrijednost izračunava u intervalima jednoga nanometra. UV-zračenje se
vrednuje sukladno s vrijednostima koje su navedene u sljedećoj tablici:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| λ | S(λ) | λ | S(λ) | λ | S(λ) |
| 250 | 0,430 | 305 | 0,060 | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,00009 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335<:p> | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 |  |  |  |  |

 >

Izbrane valne duljine se reprezentativne; ostale
vrijednosti se interpoliraju.

            Vrijednosti
odgovaraju »Smjernicama IRPA/INIRC za granične vrijednosti izlaganja
UV-zračenju«.

3.11     Etalon
izvori svjetlosti s izbojem u plinu

            Etalon
izvori svjetlosti s izbojem u plinu trebaju zadovoljavati zahtjeve za izvore
svjetlosti koji se primjenjuju za homologaciju tipa izvora svjetlosti i posebne
zahtjeve koji su navedeni u odgovarajućem listu s podacima. U slučaju tipa koji
emitira bijelu i žutu svjetlost, etalon izvora svjetlosti treba emitirati
bijelu svjetlost.

DODATAK 1

KATEGORIJE D1S i D2S

List D1S/D2S/1

Svrha je ovih crteža da prikažu samo bitne
dimenzije (u mm) izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

![](dodatni/356121.gif)

(1) Referentna ravnina je određena
položajima na površini držača na koji naliježu tri izbočine obruča podnoška.

(2) Vidi list D1S/D2S/2

(3) Pri mjerenju na udaljenosti 27,1 mm od
referentne ravnine, ekscentricitet vanjskoga balona u odnosu na središte
unutrašnjeg balona može biti najviše 1 mm.

KATEGORIJE D1S i D2S

List D1S/D2S/2

*Slika 3*

Definicija referentne
osi(1)

![](dodatni/356122.gif)

(1)       Referentna
os prolazi okomito na referentnu ravninu kroz sjecište dvije usporedne crte, kao
što je prikazano na slici 3.

(2)     Stakleni
balon i oslonci ne smiju stršiti izvan granične konture (anvelope) kao što je
prikazano na slici 3. Granična kontura je koncentrična u odnosu na referentnu
os.

KATEGORIJE D1S i D2S

List D1S/D2S/3

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dimenzije | Serijsko proizvedeni izvori svjetlosti | Etalon izvori svjetlosti |
| Položaj elektroda | List D1S/D2S/4 |
| Položaj i oblik električnoga luka | List D1S/D2S/5 | |
| α1, α2(1) | ≥ 55° | ≥ 55° |
| Kategorija D1S: podnožak PK 32d-2  Kategorija D2S: podnožak P  32d-2 | U skladu s IEC 60061-1 (list 7004-111-1) | |

ELEKTRIČNE I
FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nazivni napon balasta | | V | 12(2) | 12 |
| Nazivna snaga | | W | 35 | 35 |
| Ispitni napon | | V | 13,5 | 13,5 |
| Napon izvora svjetlosti | Predviđena vrijednost | V | 85 | 85 |
| Dopušteno odstupanje | ± 17 | ± 8 |
| Snaga izvora svjetlosti | Predviđena vrijednost | W | 35 | 35 |
| Dopušteno odstupanje | ± 3 | ± 0,5 |
| Svjetlosni tok | Predviđena vrijednost | lm | 3200 | 3200 |
| Dopušteno odstupanje | ± 450 | ± 150 |
| Koordinate boje | Predviđena vrijed­nost |  | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Područje dopuštenoga odstupanja(3) |  | x ≥ 0,345  y = 0,150 + 0,640 x  x ≤ 0,405  y ≥ 0,050 + 0,750 x | |
| Vrijeme isključenosti do ponovnog paljenja u vrućem stanju | | s | 10 | 10 |

\_\_\_\_\_\_
(1) Dio balona koji se
nalazi unutar kutova α1 i α2
je područje koje emitira svjetlost. To područje treba biti što je
više  moguće jednolikog oblika i treba biti
bez optičkoga iskrivljenja. To vrijedi za cijeli opseg balona unutar kutova
α1 in α2.

(2)
Naponi koji se primjenjuju na balaste mogu odstupati od  12 V.

(3)
Vidi prilog 4.

KATEGORIJE D1S i D2S

List D1S/D2S/4

Položaj elektroda

Ovo se ispitivanje upotrebljava za utvrđivanje
jesu li  elektrode ispravno postavljene u
odnosu na referentnu  os i referentnu
ravninu

![](dodatni/356123.gif)

Smjer mjerenja: pogled sa strane i pogled odozgo
na izvor svjetlosti

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dimenzija u mm | Serijski proizvedeni izvori svjetlosti | Etalon izvori svjetlosti |
| a1 | d + 0,2 | d + 0,1 |
| a2 | d + 0,5 | d + 0,25 |
| b1 | 0,3 | 0,15 |
| b2 | 0,6 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |

d = promjer elektrode < 0,3 mm

Vrh elektrode koji je najbliži referentnoj ravnini
treba biti postavljen u području koje je određeno s a1 i b1. Vrh elektrode koji
je najudaljeniji od referentne ravnine treba biti postavljen u području koje je
određeno sa a2 i b2.

KATEGORIJE D1S i D2S

List D1S/D2S/5

Položaj i oblik električnoga luka

Ovo se ispitivanje upotrebljava za utvrđivanje
oblika električnoga luka i njegova položaja u odnosu na referentnu os i
referentnu rav­ninu mjerenjem njegove zakrivljenosti i raspršivanja u presjeku
na udaljenosti 27,1 mm od referentne ravnine.

Oblik električnoga luka služi samo kao
primjer.

![](dodatni/356124.gif)

Smjer mjerenja: pogled sa strane na izvor
svjetlosti

Pri mjerenju relativne razdiobe luminancije u
središnjem poprečnom presjeku koji je prikazan na crtežu naviše, najveća se
vrijednost treba nalaziti unutar udaljenosti r od referentne osi. Točka u kojoj
je 20% od najveće vrijednosti treba se nalaziti unutar s.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dimenzija u mm | Serijsko proizvedeni izvori svjetlosti | Etalon izvori svjetlosti |
| r | 0,50 ± 0,4040 | 0,50 ± 0,20 |
>| s | 1,10 ± 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

![](dodatni/356125.gif)

KATEGORIJE D1R i D2R

List D1R/D2R/1

Svrha je ovih crteža da prikažu samo bitne
dimenzije (u mm) izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

![](dodatni/356126.gif)

 \_\_\_\_\_\_
(1) Referentna ravnina je određena
položajima na površini držača na koji naliježu tri izbočine obruča podnožka.

(2)
Vidi list D1S/D2S/2

(3) Pri mjerenju na udaljenosti
27,1 mm od referentne ravnine, ekscentricitet vanjskoga balona u odnosu na
referentnu os treba  biti manja od  ± 0,5 mm u smjeru B i manja od + 1 mm/- 0,5
mm u smjeru A.

KATEGORIJE D1R i D2R

List D1R/D2R/2

*Slika 3*

Definicija referentne
osi(1)

![](dodatni/356127.gif)

(1)
Referentna os prolazi okomito na referentnu ravninu kroz sjecište dvije
usporedne crte, kao što je prikazano na slici 3.

(2)
Stakleni balon i oslonci ne smiju stršiti izvan granične konture kao što je prikazano
na slici 3. Granična kontura je koncentrična u odnosu na referentnu os.

KATEGORIJE D1R i D2R

List D1R/D2R/3

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dimenzije /td> | Serijsko proizvedeni izvortlosti | Etalon izvori svjetlosti |
| Položaj elektroda | List D1S/D2S/4 | |
| Položaj i oblik električnoga luka | List D1S/D2S/5 | |
| Položaj crnih trakova | List D1S/D2S/6 | |
| α1(1) | 45° ± 5° | |
| α2 | ≥ 45° | |
| Kategorija D1S: podnožak PK 32d-3  Kategorija D2S: podnožak P  32d-3 | U skladu s IEC 60061-1 (list 7004-111-1) | |

\_\_\_\_\_\_
(1) Dio balona koji se nalazi unutar kutova
α1 i α2  je područje koje
emitira svjetlost. To područje treba biti što je više moguće jednolikog oblika
i treba biti bez optičkoga iskrivljenja. To vrijedi za cijeli opseg balona
unutar kutova α1 in α2.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELEKTRIČNE I FOTOMETRIJSKE ZNAČAJKE | | | | |
| Nazivni napon balasta | | V | 12(2) | 12 |
| Nazivna snaga | | W | 35 | 35 |
| Ispitni napon | | V | 13,5 | 13,5 |
| Napon izvora svjetlosti | Predviđena vrijednost | V | 85 | 85 |
| Dopušteno odstupanje | ± 17 | ± 8 |
| Snaga izvora svjetlosti | Predviđena vrijednost | W | 35 | 35 |
| Dopušteno odstupanje | ± 3 | ± 0,5 |
| Svjetlosni tok | Predviđena vrijednost | lm | 2800 | 2800 |
| Dopušteno odstupanje | ± 450 | ± 150 |
| Koo5%'>Koordinate boje | Predviđena vrijed­nost |  |idth=82 style='width:61.5pt;border-top:none;border-left:none;border-bottom:
solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:solid black .5pt;
mso-border-left-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:3.4pt 2.85pt 2.85pt 2.85pt;height:3.05pt'>

x = 0,375

 y = 0,375 |
| Područje dopuštenoga odstupanja(3) |  | x ≥ 0,345  y = 0,150 + 0,640 x  x ≤ 0,405  y ≥ 0,050 + 0,750 x | |
| Vrijeme isključenosti do ponov­nog paljenja u vrućem stanju | | s | 10 | 10 |

\_\_\_\_\_\_
(2) Naponi koji se primjenjuju na balaste
mogu odstupati od  12 V.

(3) Vidi
prilog 4.

KATEGORIJE D1R I D2R

List D1R/D2R/4

*Položaj elektroda/i>*

Ovo se ispitivanje upotrebljava za utvrđivanje
jesu li  elektrode isprav­no postavljene
u odnosu na referentnu  os i referentnu
ravninu

![](dodatni/356129.gif)

Smjer mjerenja: pogled sa strane i pogled odozgo
na izvor svjetlosti

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dimenzija u mm | Serijsko proizvedeni izvori svjetlosti | Etalon izvori svjetlosti |
| a1 | d + 0,5 | d + 0,2 |
| a2 | d + 0,7 | d + 0,35 |
| b1b1 | 0,4 | 0,15 |
| b2 | 0,8 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |

d
= promjer elektrode < 0,3 mm

Vrh elektrode koji je najbliži referentnoj
ravnini treba biti postavljen u području koje je određeno s a1 i b1. Vrh elektrode
koji je najudaljeniji od referentne ravnine treba biti postavljen u području
koje je određeno sa a2 i b2.

KATEGORIJE D1R i D2R

List D1R/D2R/5

*Položaj i oblik električnoga luka*

Ovo se ispitivanje upotrebljava za utvrđivanje oblika
i jasnoće električnoga luka i njegova položaja u odnosu na referentnu os i
referentnu ravninu mjerenjem njegove zakrivljenosti i raspršivanja u središnjem
poprečnom presjeku D te mjerenjem jakosti raspršene svjetlosti u području A i
na crtama B i C.

Oblik električnoga luka služi samo kao primjer.

![](dodatni/356130.gif)

Pri mjerenju relativne razdiobe luminancije u
središnjem poprečnom presjeku D koji je prikazan na can na crtežu naviše, najveća
vrijed­nost Lmax je na udaljenosti r od referentne osi. Točke s 20% Lmax su na udaljenosti
s, što je prikazano na donjoj slici.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dimenzija u mm | Serijsko proizvedeni izvori svjetlosti | Etalon izvori svjetlosti |
| r | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,25 | 1,10 ± 0,25 |

![](dodatni/356131.gif)

Pri mjerenju luminancija iz smjera mjerenja B određenom
u listu D1R/D2R/6, s postavkom shematski prikazanom u dodatku 5, međutim u
kružnom polju promjera 0,2 M mm, relativna luminancija izražena kao postotak
vrijednosti Lmax (u poprečnom presjeku D) iznosi:

područje A £
4,5%                 crta B £  15%              crta
C £  5,0%

Područje A određeno je crnom prevlakom, vanjskim
balonom i rav­ninom, udaljenom 24,5 mm
od referentne ravnine.

KATEGORIJE D1R i D2R

List D1R/D2R/6

Ovo se ispitivanje upotrebljava za utvrđivanje
jesu li  crni trakovi ispravno postavljeni
u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu

 ![](dodatni/356132.gif)

Pri mjerenju razdiobe luminancije električnoga
luka u središnjem poprečnom presjeku određenom na listu D1R/D2R/5, nakon što se
isključi izvor svjetlosti tako da crni trak prekrije električni luk, izmjena
luminancija treba biti  0,5% Lmax.

Na području koje je određeno s á1 i á3, crna
prevlaka može se zamijeniti s nekim drugim sredstvom koje sprječava prijenos
svjetlosti kroz navedeno područje.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dimenzija u mm | Serijsko proizvedeni izvori svjetlosti | Etalon izvori svjetlosti |
| α1 | 45° ± 5° | |
| α3 | ≥ 70° | |
| α4 | ≥ 65° | |
| ß1/24, ß1/30, ß2/24, ß2/30 | 25° ± 5° | |
| f1/24, f2/24(1) | 0,15 ± 0,25 | 0,15 ± 0,2 |
| f1/30(1) | f1/24 mv ± 0,15(2) | f1/24 mv ± 0,1 |
| f2/30(1) | f2/24 mv ± 0,15(2) | f1/24 mv ± 0,1 |
| f1/24 mv - f2/24 mv | ± 0,3 max. | ± 0,2 max. |
| d | 9 ± 1 | |

(Dodatak 2), (Dodatak 3)

\_\_\_\_\_
(1) »f1/...« označava da dimenziju
f1 treba mjeriti na razmaku od referentne ravnine koji je naveden iza kose crte
u mm.

(2)
».../24 mv« označava da vrijednost treba mjeriti na razmaku 24 mm od referentne
ravnine.

DODATAK 4

POSTUPAK MJERENJA
ELEKTRIČNIH I FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKA

1          Općenito

            Za
ispitivanja paljenja, u radnom stanju i ponovnog paljenja u vrućem stanju  te za mjerenje električnih i fotometrijskih
značajka, izvor svjetlosti s izbojem u plinu treba djelovati na otvorenom
prostoru pri temperaturi okoline 25 ± 5 °C.

2          Balast

            Sva
se ispitivanja i mjerenje obavljaju s balastom sukladnim s točkom 2.2.2.4 ovoga
pravilnika. Napajanje sa snagom koja se upotrebljava za ispitivanja paljenja i
u radnom stanju, mora biti takvo da osigura brzo povećanje impulsa visoke
struje.

3          Položaj
električnoga luka

            Položaj
električnoga luka treba biti vodoravan s dopuštenim odstupanjem ± 10°, a
priključak okrenut prema dolje. Položaji pri starenju i ispitivanja su isti.
Ako je izvor svjetlosti nenamjerno djelovao u pogrešnom položaju, prije početka
mjerenja ponovno treba obaviti starenje. Tijekom starenja i mjerenja ne smije
biti nikakvih električno provodljivih dijelova u valjku promjera 32 mm i
duljine 60 mm koji je koncentričan u odnosu na referentnu os i simetričan u
odnosu na električni luk. K tomu, ne smije biti lutajućih magnetskih polja.

4          Starenje

            Osim
ispitivanja paljenja, sva se ispitivanja obavljaju s izvorima svjetlosti koji
su bili izloženi najmanje 15 ciklusa starenja sa sljedećim ciklusom:

            45
minuta uključeno,

            15
sekunda isključeno

            5
minuta uključeno

            10
minuta isključeno.

5.         Napon
napajanja

            Sva
se ispitivanja obavljaju pri ispitnom naponu koji je naveden u odgovarajućem
listu s podacima.

6.         Ispitivanje
paljenja

            Ispitivanje
paljenja primjenjuje se za izvore svjetlosti koji nisu bili izloženi starenju i
koji nisu bili upotrebljavani najmanje 24 sata prije ispitivanja.

7.         Isptivanje
u radnom stanju

            Ispitivanje
u radnom stanju primjenjuje se za izvore svjetlosti koji nisu bili
upotrebljavani najmanje jedan sat prije ispitivanja.

8.      pan>Ispitivanje
ponovnog paljenja u vrućem stanju

            Izvor
svjetlosti treba uključiti i djelovati s balastom pri ispit­nom naponu u
razdoblju od 15 minuta. Nakon toga treba isključiti napon napajanja balasta i
ostaviti ga isključenim za razbolje koje je navedeno u odgovarajućem listu s
podacima te ga ponovno uključiti.

9.         Električno
i fotometrijsko ispitivanje

            Prije
svakog mjerenja, izvor svjetlosti treba stabilizirati u trajanju od 15 minuta.

10        Boja

            Boja
izvora svjetlosti se mjeri u integracijskoj kugli upotrebljavajući mjerni
sustav, koji prikazuje CIE kromatske koordinate primljene svjetlosti s
očitanjem ± 0,002. Sljedeća slika prikazuje područje dopuštenog odstupanja za
bijelu boju i ograničeno područje dopuštenog odstupanja za izvore svjetlosti s
izbojem u plinu D1S, D2S, D1R i D2R.

![](dodatni/356133.gif)

DODATAK 5

OPTIČKA POSTAVKA ZA
MERENJE POLOŽAJA I OBLIKA ELEKTRIČNOGA LUKA I POLOŽAJA ELEKTRODA(1)

Izvor svjetlosti s izbojem u plinu postavlja se
kao što je prikazano na slici 1. na listu D1S/D2S/1 odnosno listu D1R/D2R/1.

![](dodatni/356134.gif)

Optički sustav projicira na zaslonu stvarnu
sliku A’ električnoga luka A s povećanjem najradije M = s’/s = 20. Optički
sustav treba biti bez sfernih aberacija i bezbojan. U žarišnoj daljini f
optičkoga sustava blenda treba prouzročiti projekciju električnoga luka sa
skoro usporednim smjerovima gledanja. Da kut polovice divergencije ne bi bio
veći od µ = 0,5°, promjer blende u odnosu na žarišnu daljinu f optičkoga
sustava ne smije biti veći od d = 2f tan (µ).

Korisni promjer optičkoga sustava ne smije biti
veći nego: D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2, (c, b1 i b2 su navedeni na listu
D1S/D2S/4 odnosno na listu D2R/4).

S pomoću skale na zaslonu je moguće izmjeriti
položaj elektroda. Umjeravanje te postavke se može najbolje obaviti sa zasebnim
projek­torom s usporednim svjetlosnim snopom u povezanosti s mjerilom čija se
sjena projicira na zaslon. Mjerilo mora prikazati referentnu os i ravninu
usporednu s referentnom ravninom i »e« mm udaljenu od nje (e = 27,1 za D1S, D2S
i D2R).

U ravnini zaslona treba postaviti prijamnik koji
se može pomicati u vertikalnom smjeru po crti koja odgovara ravnini na razmaku
»e« od referentne ravnine izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Prijamnik treba imati relativnu spektralnu
osjetljivost ljudskoga oka. Veličina prijamnika u vodoravnom smjeru ne smije
biti veća od 0,2 M mm, ni veća od 0,025 M mm u vertikalnom smjeru (M =
povećanje). Područje mjerljivoga pomaka treba biti takvo, da se može izmjeriti
propisane dimenzije zakrivljenosti električnoga luka r i raspršivanje
električnoga luka s.

\_\_\_\_\_\_
(1) Ova je metoda jedan primjer mjerne
metode; druga metoda s istovrijed­nom točnosti mjerenja može se upotrijebiti

DODATAK 6

NAJMANJI ZAHTEVI ZA
POSTUPKE KONTROLE KVAOLE KVALITETE OD STRANE PROIZVOĐAČA

1.         OPĆENITO

            Zahtjevi
sukladnosti smatraju se zadovoljenima s fotomerijskoga (uključujući
UV-zračenje), geometrijskoga, vvizualnoga i električnoga stajališta, ako su
zadovoljena dopuštena odstupanj za proizvodnju izvora svjetlosti s izbojem u
plinu navedena u odgovarajućem listu s podacima u dodatku 1 i u odgovarajućem
listu s podacima za podnoške.

1.2.      U
odnosu na fotometrijske značajke, sukladnost serijski proiih glavnih
svjetala ne treba osporavati ako su, pri ispitivanju fotometrijskih značajki
bilo kojega glavnoga svjetla izabranog slučajnim odabirom:

2.         NAJMANJI
ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

            Za
svaki tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu proizvođač ili posjednik homologacijske
oznake treba, u primjerenim vremenskim razmacima, obaviti ispitivanja u skladu
s odredbama ovoga pravilnika.

2.1.      Vrsta
ispitivanja

            Ispitivanja
sukladnosti tih zahtjeva primjenjuju se na njihove fotometrijske, geometrijske
i optičke značajke.

2.2.      Metode
upotrijebljene u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja
se općenito trebaju obavljati u skladu s metodama navedenim u ovome pravilniku.

2.2.2.   Primjena
točke 2.2.1 zahtjeva redovno umjeravanje ispitne naprave i njezinu sukladnost s
mjerenjima koja je obavila nadležna ustanova.

2.3.      Vrsta
uzorkovanja

            Uzorke
izvora svjetlosti s izbojem u plinu treba uzeti slučajnim odabirom iz
proizvodnje ujednačene partije. Ujednačena partija znači niz izvora svjetlosti
s izbojem u plinu istoga tipa, određenim u skladu s proizvodnim postupcima
proizvođača.

2.4       Kontrolirane
i zapisane značajke

            Izvore
svjetlosti s izbojem u plinu treba provjeriti i zapisati rezultate ispitivanja
primjenjujuću razvrstavanje značajka kao što je navedeno u tablici 1 Dodatka 7.

2.5       Kriteriji
koji određuju prihvatljivost

            Proizvođač
odnosno posjednik homologacije je odgovoran za provedbu statističke analize
rezultata ispitivanja radi zadovoljavanja zahtjeva utvrđenih za provjeru
sukladnosti proizvodnje u točki 2.1. priloga X Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila.

            Skladnost
je osigurana ako nije prekoračena razina prihvaćanja nesukladnosti razvrstanih
značajka navedenih u tablici 1 dodatka 7. To znači, da broj izvora svjetlosti s
izbojem u plinu koji ne zadovoljavaju zahtjev za bilo koju skupinu značajka
izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne prelazi granice prihvatljivosti navedene
u odgovarajućim tablicama 2, 3 ili 4 dodatka 7.

            Napomena:
Svaki zahtjev za zasebni izvor svjetlosti s izbojem u plinu smatra se kao jedna
značajka.

DODATAK 7

UZORKOVANJE I RAZINE
PRIHVATLJIVOSTI ZA PROIZVOĐAČEVE ZAPISNIKE O ISPITIVANJU

*Tablica 1* – Značajke

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupine značajka | Grupiranje zapisnika o ispitivanju(\*) po tipovima izvora svjetlosti s izbojem u plinu | Najmanji broj uzoraka godišnje za skupini zapisnika(\*) | Dopuštena razina nesukladnosti po skupini značajka(%) |
| Oznake, čitljivost i trajnost | Svi tipovi s istim vanjskim dimenzijama | 315 | 1 |
| Kakvoća balona | Svi tipovi s istim balonima | 315 | 1 |
| Vanjske dimenzije (osim podnožka) | Svi tipovi iste kategorije | 315 | 1 |
| Položaj i dimenzije električnoa i zaslonskih trakova | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| Paljenje, radno stanje i ponovno uključivanje u vrućem stanju | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 1 |
| Napon i snaga žarulje | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 1 |
| Svjetlosni tok, boja i UV zračenje | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 1 |

Propisane granice prihvaćanja za svaki broj rezultata
ispitivanja svake skupine značajka navedene su u tablici 3 kao najveći broj
nesukladnosti. Granice su određena na temelju razine prihvaćanja nesukladnosti
1%, s pretpostavljenom vjerojatnosti prihvaćanja najmanje 0,95.

\_\_\_\_\_\_
(\*) Općenito se ocjena
primjenjuje na serijsku proizvodnju izvora svjetlosti s izbojem u plinu iz
pojedinačnih tvornica. Proizvođač može grupirati zapisnike koji se odnose na
isti tip iz više tvornica, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav
kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

*Tablica 2*

|  |  |
| --- | --- |
| Broj rezultata ispitivanja svake skupine značajka | Propisane granice prihvaćanja |
| – 200 | 5 |
| 201 – 260 | 6 |
| 261 – 315 | 7 |
| 316 – 370 | 8 |
| 371 – 435 | 9 |
| 436 – 500 | 10 |
| 501 – 570 | 11 |
| 571 – 645 | 12 |
| 646 – 720 | 13 |
| 721 – 800 | 14 |
| 801 – 860 | 15 |
| 861 – 920 | 16 |
| 921 – 990 | 17 |
| 991 – 1060 | 18 |
| 1061 – 1125 | 19 |
| 1126 – 1190 | 20 |
| 1191 – 1249 |

style='font-size:11.0pt;font-family:"Minion Pro Cond";
color:black;mso-font-width:95%'>21

Propisane granice prihvaćanja za svaki broj rezultata
ispitivanja svake skupine značajka navedene su u tablici 3 kao najveći broj
nesukladnosti. Granice su određene na temelju razine prihvaćanja nesukladnosti
6.5%, s pretpostavljenom vjerojatnosti prihvaćanja najmanje 0,95.

*Tablica 3*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj žarulja po zapisniku | Propisane granice | Broj žarulja po zapisniku | Propisane granice | Broj žarulja po zapisniku | Propisane granice |
| – 200 | 21 | 541 – 553 | 47 | 894 – 907 | 73 |
| 201 – 213 | 22 | 554 – 567 | 48 | 908 – 920 | 74 |
| 214 – 227 | 23 | 568 – 580 | 49 | 921 – 934<> | 5 |
| 228 – 240 | 24 | 581 – 594 | 50 | 935 – 948 | 76 |
| 241 – 254 | 25 | 595 – 608 | 51 | 949 – 961 | 77 |
| 255 – 268 | 26 | 609 – 621 | 52 | 962 – 975 | 78 |
| 269 – 281 | 27 | 622 – 635 | 53 | 976 – 988 | 79 |
| 282 – 295 | 28 | 636 – 648 | 54 | 989 – 1002 | 80 |
| 296 – 308 | 29 | 649 – 662 | 55 | 1003 – 1016 | 81 |
| 309 – 322 | 30 | 663 – 676 | 56 | 1017 – 1029 | 82 |
| 323 – 336 | 31 | 677 – 689 | 57 | 1030 – 1043 | 83 |
| 337 – 349 | 32 | 690 – 703 | 58 | 1044 – 1056 | 84 |
| 350 – 363 | 33 | 704 – 716 | 59 | 1057 – 1070 | 85 |
| 364 – 376 | 34 | 717 – 730 | 60 | 1071 – 1084 | 86 |
| 377 – 390 | 35 | 731 – 744 | 61 | 1085 – 1097 | 87 |
| 391 – 404 | 36 | 745 – 757 | 62 | 1098 – 1111 | 88 |
| 405 – 4417 | 37 | 758 – 771 | 63 | 1112 – 1124 | 89 |
| 418 – 431 | 38 | 772 – 784 | 64 | 1125 – 1138 | 90 |
| 432 – 444 |  | 39 | 785 – 798 | 65 | 1139 – 1152 | 91 |
| 445 – 458 | 40 | 799 – 812 | 66 | 1153 – 1165 | 92 |
| 459 – 472 | 41 | 813 – 825 | 67 |width=78 style='width:58.3pt;border-top:none;border-left:none;border-bottom:
solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:solid black .5pt;
mso-border-left-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:1.4pt 2.25pt 2.25pt 2.25pt;height:3.0pt'>

 1166 –
1179

 93 |
| 473 – 485 | 42 | 826 – 839 | 68 | 1180 – 1192 | 94 |
| 486 – 499 | 43 | 840 – 852 | 69 | 1193 – 1206 | 95 |
| 500 – 512 | 44 | 853 – 866 | 70 | 1207 – 1220 | 96 |
| 513 – 526 | 45 | 867 – 880 | 71 | 1221 – 1233 | 97 |
| 527 – 540 | 46 | 881 – 893 | 72 | 1234 – 1249 | 98 |

Propisane granice prihvaćanja za svaki broj
rezultata ispitivanja svake skupine značajka navedene su u tablici 4 kao
postotak rezultata, s pretpostavljenom vjerojatnosti prihvaćanja najmanje 0,95.

*Tablica 4*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Broj rezultata ispitivanja svake skupine značajka | Propisane granice prikazane kao postotak rezultata; razina prihvaćanja nesukladnosti 1% | Propisane granice prikazane kao postotak rezultata; razina prihvaćanja nesukladnosti 6,5% |
| 1250 | 1,668 | 7,91 |
| 2000 | 1,52 | 7,61 |
| 4000 | 1,37 | 7,29 |
| 6000 | 1,30 | 7,15 |
| 8000 | 1,26 |td> 7,06 |  |
| 10000 | 1,23 | 7,00 |
| 20000 | 1,16 | 6,85 |
| 40000 | 1,12 | 6,75 |
| 80000 | 1,09 | 6,68 |
| 100000 | 1,08 | 6,65 |
| 1000000 | 1,02 | 6,55 |

DODATAK 8

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA
UZORKOVANJE OD STRANE OSOBE KOJA OBAVLJA NADZOR

1.         Zahtjeve
sukladnosti treba smatrati zadovoljenima s fotometrijskoga, geometrijskoga,
vizualnoga i električnoga stajališta, ako su zadovoljena propisana dopuštena
odstupanja propisana za proizvodnju izvora svjetlosti s izbojem u plinu u listu
s podacima dodatka 1 i u odgovarajućem listu s podacima za podnožke.

2.         Sukladnost
serijski proizvedenih izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne treba osporavati
ako su rezultati sukladni s točkom 5. ovoga dodatka.

3.         Sukladnost
serijski proizvedenih izvora svjetlosti s izbojem u plinu treba osporavati i od
proizvođača zahtijevati da proizvod­nju dovede u sukladnost sa zahtjevima ako
rezultati nisu su sukladni s točkom 5. ovoga dodatka.

4          Ako
se primjenjuju zahtjevi točke 3. ovoga dodatka, treba uzeti dodatni uzorak od
250 izvora svjetlosti s izbojem u plinu, odabranih slučajnim izborom iz
postojeće proizvodne serije, u roku dva mjeseca

5          Skladnost
proizvodnje treba se provjeriti prema vrijednostima iz tablice 1. Svaka skupina
značajka izvora svjetlosti izbojem u plinu prihvaća se ili odbija sukladno s
vrijednostima u tablici 1(\*).

*Tablica 1*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzorak | 1%(\*\*) | | 6,5%(\*\*)) | |
| Prihvaćanje | Odbacivanje | Prihvaćanje | Odbacivanje |
| Veličina prvoga uzorka: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Ako je broj nesukladnih jedinica veći od 2 (11) i manji od 5 (16), uzima se drugi uzorak veličine 125 jedinica, tako da se vrednuje 250 jedinica | 6 | 7 | < class=MsoNormal align=center style='margin-bottom:2.115pt;text-align:center; mso-line-height-alt:10.5pt;mso-layout-grid-align:nne;text-autospace:none; vertical-align:middle'>26 | 27 |

\_\_\_\_\_\_

(\*)
Predložena shema je zamišljena za ocjenu sukladnosti izvora svjetlosti s
izbojem u plinu prema razini prihvaćanja nesukladnosti 1% odnosno 6,5% i
temelji se na planu dvostrukog uzorkovanja za uobičajenu provjeru u Publikaciji
IEC 60410: Planovi uzorkovanja i postupci provjere atributima.

(\*\*)
Provjeravanje izvora svjetlosti s izbojem u plinu i zapisivanje rezultata
ispitivanja obavlja se sukladno sa skupinama značajka prema navedenom u tablici
1. priloga 7.

Pravilnik, NN 142/2005-2691
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)