## Kolektivni ugovor za radnike Plovput d.o.o., Split

### NN 22/2009 (18.2.2009.), Kolektivni ugovor za radnike Plovput d.o.o., Split

KOLEKTIVNI UGOVORI

493

Pozivom na ratificirane konvencije Međunarodne organizacije rada, na Ustav Republike Hrvatske i na Zakon o radu, a uvažavajući potrebu i opravdane zahtjeve da se u postupku kolektivnog pregovaranja urede uvjeti rada i druga pitanja radnih odnosa,

PLOVPUT d.o.o. Split, (u daljnjem tekstu: Poslodavac) i

SINDIKAT POMORACA HRVATSKE

SINDIKAT ZAPOSLENIKA »PLOVPUT«, SPLIT

SINDIKAT RADIOTELEGRAFISTA I RADNIKA OBALNIH RADIO

POSTAJA HRVATSKE (u daljnjem tekstu: Sindikat)

sklapaju 19. prosinca 2008. godine

KOLEKTIVNI UGOVOR

ZA RADNIKE PLOVPUT d.o.o. SPLIT

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) uređuju se međusobna prava i obveze potpisnika ovog Ugovora, te se uređuju prava i obveze iz rada i po osnovi rada radnika zaposlenih u PLOVPUT d.o.o. Split koji su članovi Sindikata, a Sindikat je spreman i sposoban sredstvima pritisaka štititi i promicati interese svojih članova prigodom pregovora – sklapanja Kolektivnog ugovora.

Ovaj Kolektivni ugovor primjenjuje se na području Republike Hrvatske.

Članak 2.

U ovom Ugovoru sadržana su pravila o postupku kolektivnog pregovaranja, sastav i način postupanja stranaka i njihovih tijela u svim poslovima kolektivnog pregovaranja i eventualnog rješavanja kolektivnih radnih sporova.

Članak 3.

Pojedini pojmovi korišteni u ovom Ugovoru definirani su u Zakonu ili Ugovorom.

Pod pojmom »radnik« podrazumijeva se svaka fizička osoba koja po Ugovoru o radu obavlja određene poslove za Poslodavca, a zaposlena je kod Poslodavca.

»Poslodavac« je određen u preambuli ovog Ugovora.

Pod pojmom »nadležno tijelo« Poslodavca, u smislu ovog Ugovora podrazumijeva se: Uprava, Nadzorni odbor i Skupština Poslodavca, odnosno osobe koje su ovlaštene po zakonu ili autonomnim aktima Poslodavca za donošenje pojedinačnih odluka za radnike, njihovih prava i obveza ili koje u tome zastupaju Poslodavca.

Pod pojmom »Sindikat« podrazumijevaju se Sindikati iz preambule ovog Ugovora i njihova tijela nadležna za poduzimanje bilo kojeg postupka po ovom Ugovoru.

II. UGOVOR O RADU I UREÐIVANJE RADNIH ODNOSA

1. Zasnivanje radnog odnosa

Članak 4.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu između Poslodavca i radnika.

Ugovor o radu može se sklopiti sa radnikom sukladno aktima Društva.

Poslodavac je obvezan radniku u radnom odnosu osigurati obavljanje poslova za koje je sklopio ugovor o radu, te mu isplatiti plaću, a radnik je obvezan prema uputama Poslodavca, a u skladu s naravi i vrstom rada obaviti posao.

Poslodavac može i bez promjene ovog Ugovora povećati određena prava pojedinog radnika.

Članak 5.

Pri sklapanju ugovora o radu i za vrijeme trajanja radnog odnosa, kao i kod otkaza ugovora o radu, Poslodavac i radnik dužni su se pridržavati odredaba ovog Ugovora.

Pri stupanju radnika na rad, Poslodavac mora omogućiti radniku da se upozna s odredbama ovog Ugovora, izravno ili putem svoje službe ili osobe koju za to zaduži.

Ugovor se nalazi na svim mjestima u kojima Poslodavac ima organizacijske jedinice i mora biti dostupan radnicima. O ovom brine rukovoditelj organizacijske jedinice i sindikalni povjerenik.

Članak 6.

Poslodavac se obvezuje da će utvrditi samo one uvjete za zasnivanje radnog odnosa koje radnik mora ispuniti da bi u objektivno datim i normalnim uvjetima rada mogao izvršavati poslove i zadatke na svom radnom mjestu.

Članak 7.

Poslodavac se obvezuje da neće postavljati kao uvjet radni staž radnika duži od pet godina na istim ili sličnim poslovima prilikom donošenja odluke o zaključivanju Ugovora o radu s novim radnikom.

Posebne zdravstvene sposobnosti zahtijevat će se za sklapanje Ugovora o radu sa svjetioničarom, operatorom pomorske komunikacije, članom posade plovnih objekata, roniocem i domaćicom kao i za druga radna mjesta, ako to Zakon zahtijeva.

Članak 8.

Ugovor o radu ne može se zaključiti s osobom koja ne ispunjava uvjete koji su utvrđeni radi zaštite zdravlja i života radnika.

Članak 9.

Ugovorom o radu na neodređeno vrijeme zasniva se radni odnos na vrijeme koje nije unaprijed određeno.

Ugovor o radu može se sa radnikom zaključiti na određeno vrijeme samo u slučajevima što ih određuje Zakon i u skladu sa Zakonom, kao što su: sezonski rad, zamjena privremeno nenazočnog radnika, kad postoji vremenski stvarno ograničena narudžba ili drugo privremeno povećanje poslova, u slučaju privremenih poslova za obavljanje kojih Poslodavac ima izuzetnu potrebu, ali najduže koliko traju potrebe, rad na određenom plovnom objektu radi kompletiranja posade broda koliko traje određeno putovanje, odnosno plansko putovanje broda radionice.

2. Probni rad

Članak 10.

Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Trajanje probnog rada određuje se ugovorom o radu, s tim da on može trajati najduže šest mjeseci za radna mjesta visoke stručne spreme, a za niže, srednje i više stručne spreme najviše tri mjeseca.

Radnik na probnom radu na poslovima za koje je sklopio ugovor o radu treba pokazati svoje stručne i radne sposobnosti.

Članak 11.

Pisano mišljenje o izvršenju poslova radnog mjesta tijekom probnog rada daje neposredni rukovoditelj, temeljem kojeg Poslodavac donosi konačnu odluku da li je radnik zadovoljio ili nije na probnom radu.

Članak 12.

Neposredni rukovoditelj donosi mišljenje na osnovi sljedećih osnovnih kriterija:

1. kvaliteti izvršenja povjerenih zadataka, odnosu prema radnim obvezama, radnoj disciplini, odnosu prema sredstvima rada;

2. radnoj adaptaciji, odnosu prema radnicima s kojima surađuje i neposrednom rukovoditelju, te provjeri praktičnog znanja za rad na siguran način.

Članak 13.

Ako po prijemu i razmatranju mišljenja o probnom radu Poslodavac utvrdi da radnik nije uspješno obavio poslove radnog mjesta, donosi odluku o prestanku radnog odnosa.

Radniku prestaje radni odnos danom dostavljanja odluke donesene na osnovi negativne ocjene rezultata probnog rada.

Otkazni rok za vrijeme probnog rada je najmanje osam dana i za radnika i za Poslodavca.

3. Pripravnici

Članak 14.

Poslodavac zapošljava pripravnike, sukladno ovom Ugovoru i aktima Društva, na radna mjesta za koja je, pored ostalih, utvrdio kao uvjet srednju, višu ili visoku školsku spremu, bez odgovarajuće prakse u skladu s potpisanim obvezama.

Zapošljavanje pripravnika, njihov raspored na odgovarajuća radna mjesta i poslove, stjecanje iskustva i provođenje pripravničkog staža, te ispite i drugo, provodit će Poslodavac na osnovi odredbi Pravilnika o radu.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA, PRIVATNOSTI I DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 15.

Poslodavac je dužan osigurati nužne uvjete za zaštitu života, zdravlja, privatnosti i dostojanstva radnika uz naročitu zaštitu na radu mladeži, žena i radnika umanjenih radnih sposobnosti, sukladno Zakonu o radu i Zakonu o zaštiti na radu.

Članak 16.

U provođenju mjera zaštite na radu, Poslodavac će obavljanje ovih poslova prenijeti na svog ovlaštenog predstavnika, koji će poduzimati mjere u okviru svog djelokruga te će osigurati provedbu Zakona o zaštiti na radu.

Članak 17.

Radnik je dužan osposobiti se za rad na siguran način kada ga na osposobljavanje uputi Poslodavac.

Radnik je dužan obavljati poslove pozornošću sukladno pravilima zaštite na radu, odredbama Zakona i općih akata Poslodavca, uputama ovlaštenog predstavnika Poslodavca, te uputama proizvođača strojeva i uređaja, osobnih zaštitnih sredstava i radnih tvari.

Radnik je dužan pri radu koristiti propisana osobna zaštitna sredstva.

Članak 18.

Radnici biraju onoliko povjerenika za zaštitu na radu koliko prema kriterijima zastupljenosti imaju pravo izabrati članova Radničkog vijeća.

Povjerenik radnika za zaštitu na radu bira se na vrijeme za koje se zaključuje ovaj Ugovor. Izabrani povjerenici za zaštitu na radu međusobno imenuju svog koordinatora.

Ako radnici ne izaberu povjerenike radnika za zaštitu na radu, te će zadatke obavljati sindikalni povjerenik za zaštitu na radu imenovan od Sindikata.

Sindikat je dužan o imenovanim povjerenicima za zaštitu na radu obavijestiti Poslodavca.

Članak 19.

Povjerenik radnika za zaštitu na radu djeluje u interesu radnika na području zaštite na radu, te prati primjenu propisa i naređenih mjera zaštite na radu u radnoj sredini u kojoj je izabran, sa pravima i dužnostima utvrđenim Zakonom o zaštiti na radu.

O svom radu povjerenik je dužan najmanje svaka tri mjeseca izvjestiti Radničko vijeće i Sindikat, a u slučaju neizvještavanja Radničko vijeće i Sindikat mogu pokrenuti postupak njegovog opoziva.

Članak 20.

Poslodavac, odnosno njegov ovlašteni predstavnik, dužni su osigurati povjereniku radnika zaštite na radu uvjete za nesmetano obnašanje dužnosti, te mu davati sve potrebite obavijesti.

Članak 21.

Povjerenik radnika zaštite na radu ima pravo na četiri sata tjedno za obnašanje dužnosti iz zaštite na radu uz naknadu plaće kao da je radio.

Ako povjerenik na zahtjev Poslodavca ili inspektora rada poradi obnašanja svojih dužnosti izostane s rada više od četiri sata tjedno, ima i za to vrijeme pravo na naknadu plaće kao da je radio.

Povjerenik ima pravo na odsustvovanje s rada poradi osposobljavanja za zaštitu na radu (tečajevi, seminari i sl.).

Članak 22.

Poslodavac je dužan donijeti Pravilnik o zaštiti na radu u kojem će u skladu sa Zakonom o zaštiti na radu i Elaboratu o povećanoj opasnosti urediti organizaciju zaštite na radu, prava, obveze i odgovornosti ovlaštenika i radnika, ustroj Odbora za zaštitu na radu i izbor povjerenika za zaštitu na radu.

Članak 23.

Poslodavac je dužan odrediti osobu koja zaposlenika uvodi u posao, te radnika upoznaje s poslovima i zadacima, s uvjetima rada, s neposrednim suradnicima i zaštitnim mjerama na radu prilikom njegovog stupanja na radno mjesto.

Članak 24.

Radnik mlađi od 18 godina uživa kod Poslodavca posebnu zaštitu na radu, a odnosi se na: raspored na radna mjesta, ne može raditi prekovremeno ni noću, a puno radno vrijeme iznosi mu tjedno 36 sati.

Članak 25.

Poslodavac je dužan radnika – invalida rasporediti na radno mjesto prema preostaloj sposobnosti ili ga prekvalificirati odnosno dokvalificirati pa onda adekvatno rasporediti, a dok ne radi i dok se ne osiguraju navedena prava prima naknadu od najmanje 100% plaće njegovog radnog mjesta.

Članak 26.

Poslodavac je dužan prijaviti svakog radnika na zdravstveno i mirovinsko osiguranje danom početka s radom i plaćati redovito sve doprinose za obvezno osiguranje.

Članak 27.

Radnici su obvezni Poslodavcu dostaviti sve podatke utvrđene propisima o evidencijama u oblasti rada, a radi ostvarivanja prava i obveza iz radnog odnosa, kao npr: podatke za obračun poreza iz dohotka i određivanje osobnih odbitaka, adresu stanovanja, podatke o školovanju i određenim specijalističkim zvanjima, zdravstvenom stanju i stupnju invalidnosti, o ugovornoj zabrani utakmice s predhodnim Poslodavcem, podatke vezane uz zaštitu majčinstva i sl.

Izmijenjeni podaci moraju se dostaviti Poslodavcu.

Radnici koji ne dostave podatke snose štetne posljedice tog propusta.

Članak 28.

Poslodavac se obvezuje osigurati mjere zaštite dostojanstva radnika za vrijeme obavljanja posla, na način da će osigurati uvjete rada u kojima radnici neće biti izloženi uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju.

Dostojanstvo radnika štiti se od uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja Poslodavca, nadređenih suradnika i osoba s kojima radnik redovito dolazi u doticaj u obavljanju svojih poslova.

Članak 29.

Pored Poslodavca, osoba koja je ovlaštena zaprimati i rješavati pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva radnika je šef Odsjeka za kadrovske i opće poslove.

Članak 30.

Kada osoba iz članka 29. primi pritužbu vezanu za zaštitu dostojanstva radnika, dužna je u roku od osam dana od dostave pritužbe ispitati pritužbu i poduzeti sve potrebne mjere radi sprječavanja nastavka uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja radnika ako utvrdi da ono postoji.

U postupku ispitivanja i rješavanja pritužbe, osoba iz prethodnog stavka, ispitat će radnika koji je pritužbu podnio, osobu za koju se tvrdi da je uznemiravala ili spolno uznemiravala radnika, utvrditi način i okolnosti uznemiravanja, te izvesti i druge dokaze u svrhu utvrđivanja relevantnih činjenica, te o tome sačiniti zapisnik kojeg potpisuje ta osoba, osoba protiv koje je podnesena pritužba i radnik koji je podnio pritužbu, a mogu ga potpisati i druge osobe koje su sudjelovale u postupku (svjedoci, punomoćnik radnika, sindikalni povjerenik i dr.).

Članak 31.

Ako se utvrdi da uznemiravanje postoji, Poslodavac će poduzeti sljedeće:

1. Ako je uznemiravanje moguće samo na poslovima na kojima osoba koja je uznemiravala radi, predložit će se dodatak Ugovora o radu na druge poslove, odnosno dati joj otkaz s ponudom izmijenjenog ugovora.

Ako radnik koji uznemirava odbije potpisati predloženu izmjenu Ugovora o radu, dat će mu se izvanredni otkaz Ugovora o radu.

2. Ako se radi o težem obliku uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja radnika ili o ponovljenom lakšem obliku uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja, Poslodavac će osobi koja je uznemiravala dati izvanredni otkaz Ugovora o radu.

3. Ako se radi o jednokratnom lakšem obliku uznemiravanja radnika i ako se prema utvrđenom činjeničnom stanju zaključi da ne postoje izgledi da će se uznemiravanje ponoviti, osobi koja uznemirava će se dati pisano upozorenje i ukor i ukazati na mogućnost otkaza u slučaju nastavka uznemiravanja.

Članak 32.

Podaci i isprave prikupljeni u postupku zaštite dostojanstva radnika su tajni i za njihovu tajnost odgovara osoba iz članka 29., kao i druge osobe koje su sudjelovale u postupku rješavanja pritužbe i to konstatirano u zapisniku o rješavanju pritužbe.

IV. RADNO VRIJEME

1. Puno, nepuno i skraćeno radno vrijeme

Članak 33.

Puno radno vrijeme ne smije biti duže od 40 sati tjedno i ono se određuje Ugovorom o radu u skladu sa ovim Ugovorom i Pravilnikom o radu.

Poslodavac može sklopiti Ugovor o radu sa radnikom koji će raditi i nepuno radno vrijeme (manje od punog radnog vremena).

Članak 34.

Pravilnikom o zaštiti na radu, Poslodavac utvrđuje poslove na kojima, uz primjenu zaštite na radu, nije moguće zaštititi radnika od štetnih utjecaja i na kojima se radno vrijeme skraćuje razmjerno tim štetnim utjecajima na zdravlje i radnu sposobnost radnika (skraćeno radno vrijeme).

Skraćeno radno vrijeme izjednačuje se sa punim radnim vremenom.

Članak 35.

Raspored radnog vremena Poslodavac pismeno objavljuje radnicima.

Početak i završetak radnog vremena utvrđuje Poslodavac svojom odlukom.

Radno vrijeme na pomorskim svjetionicima, signalnim i obalnim radijskim postajama utvrđuje Poslodavac posebnim aktom.

2. Korištenje radnog vremena

Članak 36.

Sukladno odredbama ovog Ugovora rad treba točno započeti i ne smije se prije vremena završiti.

Kontrola početka radnog vremena obavlja se pomoću upisivanja u evidenciju korištenja radnog vremena.

Napuštanje radnog prostora dopušteno je samo uz dozvolu rukovoditelja organizacijske jedinice, odnosno osobe koja ga zamjenjuje, putem posebne propusnice.

3. Prekovremeni rad

Članak 37.

Radnik mora na zahtjev Poslodavca raditi prekovremeno, ali najviše deset sati tjedno, u sljedećim slučajevima: potresa, poplave, odrona zemlje, suše i drugih elementarnih nepogoda, u slučaju aktiviranja pogašenog svjetla i u slučaju kvara radijske postaje, izvanrednih kvarova na plovnim objektima, u slučaju izvanrednog povećanja opsega rada i druge prijeke potrebe.

Poslodavac će se držati ograničenja prekovremenog rada koja su u zakonu utvrđena.

Utvrđenje prekovremenog rada nije dopušteno ako se posao može obaviti odgovarajućom organizacijom, podjelom rada, rasporedom radnog vremena i novim zapošljavanjem što procjenjuje Poslodavac.

Poslodavac je dužan radniku platiti odrađeni prekovremeni rad.

4. Preraspodjela radnog vremena

Članak 38.

Puno radno vrijeme preraspodjeljuje Poslodavac, ako narav posla to zahtijeva, tako da tijekom jednog razdoblja traje duže, a tijekom drugog razdoblja kraće od punog radnog vremena, s tim da u godini ne smije biti duže od punog radnog vremena.

Preraspodjeljeno radno vrijeme ne smije biti duže od 52 sata tjedno, osim za članove posada brodova i radnike na planskim putovanjima koji se smatraju sezonskim poslovima, te im preraspodijeljeno radno vrijeme ne smije biti duže od 60 sati tjedno.

Poslodavac je dužan na vrijeme, najmanje 2 radna dana prije, upoznati radnika s preraspodjelom, s tim da rok od 2 radna dana može biti i kraći, ali uz prethodni dogovor Poslodavca i radnika.

Rad u preraspodjeljenom radnom vremenu ne smatra se prekovremenim radom.

Radnik kojemu prestane ugovor o radu ne njegovom krivnjom ili ne na vlastiti zahtjev, a radio je u preraspodjeli radnog vremena ima pravo da mu se višak sati preračuna u radni staž ili da mu se plati kao prekovremeni rad.

5. Smjenski i noćni rad

Članak 39.

Rad izmedu 22,00 sata jednog dana i 06,00 sati drugog dana, kojeg radnik izvrši za Poslodavca, smatra se noćnim radom.

Smjenskim radom, u smislu ovog Kolektivnog ugovora, smatra se rad u trajanju od 24 sata neprekidno, a obavlja se u dvije ili tri smjene koje se međusobno izmjenjuju.

Odluku o organizaciji smjenskog rada donosi Poslodavac na prijedlog rukovoditelja organizacijske jedinice u kojoj se poslovi obavljaju u smjenama.

Odlukom iz prethodnog stavka mora se osigurati izmjena smjene i mjesečni fond sati rada usuglašen s dinamikom godišnjeg fonda sati rada po mjesecima.

V. ODMORI I DOPUSTI

1. Stanka

Članak 40.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku, koji radi puno radno vrijeme, svakog dana plaćeni odmor – stanku od najmanje 30 minuta.

Radnik koji radi dulje od 8 sati dnevno, ima pravo na odmor u trajanju od 60 minuta.

Vrijeme odmora – stanke, smatra se kao vrijeme provedeno na radu.

Vrijeme korištenja stanke određuje Poslodavac.

Svi pomorci – članovi posade za ručak će u pravilu koristiti vrijeme između 11,00 i 12,00 sati, a za večeru između 17,00 i 18,00 sati.

Vrijeme određeno za ručak i večeru, iz prethodnog stavka ovog članka, može se mijenjati po odluci zapovjednika broda.

Na poslovima na kojima je, zbog potrebe posla odnosno zbog sigurnosti plovidbe na moru, korištenje stanke otežano, radnik će koristiti stanku kada mu to dozvoli proces rada.

2. Tjedni odmor

Članak 41.

Ako je prijeko potrebno da radnik radi na dane tjednog odmora osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg tjedna ili isti mu mora biti plaćen. Dan tjednog odmora je nedjelja.

3. Godišnji odmor

Članak 42.

Pravo na plaćeni godišnji odmor određuje se u trajanju od najmanje 18 radnih dana u kalendarskoj godini.

Radnici imaju pravo na godišnji odmor duži od odmora utvrđenog u stavku 1. ovog članka i to:

3.1. Prema dužini radnog staža:

1. Za svakih pet godina radnog staža uvećava se za 3 (tri) radna dana.

3.2. Prema uvjetima rada godišnji odmor se uvećava:

1. Članovima posade brodova, roniocima i
 svjetioničarima 5 radnih dana

2. Radnicima s posebnim ovlastima i
 rukovoditeljima 3 radna dana

3. Radnicima koji rade na signalnim i
 obalnim radijskim postajama 3 radna dana

4. Radnicima na ostalim rukovodećim
 radnim mjestima 2 radna dana

5. Radnicima koji rade u radionicama,
 skladištu i čistačicama 2 radna dana

6. Radnicima koji rade na računalu više
 od pola radnog vremena 2 radna dana

7. Radnicima koji rade na mjestima za
 koja se traži VSS 2 radna dana

Pravo iz prethodnog stavka svaki radnik ima pravo samo po jednoj od navedenih osnova iz svake točke, osim prava iz točaka 5., 6. i 7. koje se zbrajaju s ostalim pravima.

3.3. Prema socijalnim uvjetima godišnji odmor se uvećava:

1. Invalidima rada kojima je utvrđena promjena
radnog mjesta i invalidima rada kojima je
utvrđeno pravo na skraćeno radno vrijeme 5 radnih dana

2. Invalidima domovinskog rata 5 radnih dana

3. Roditelju za svako dijete 2 radna dana

Prava iz točke 3. prethodnog stavka roditelji ostvaruju do kraja redovnog osnovnog školovanja djeteta.

Radnici, koji po kriterijima iz predhodnog stavka ostvare veći broj dana godišnjeg odmora od 30 dana, mogu koristiti najviše 30 radnih dana godišnjeg odmora.

Radnice – majke s djetetom do 7 godina starosti imaju pravo na godišnji odmor u trajanju od 30 dana.

Radnik – samohrani roditelj i radnik s djetetom s poteškoćama u razvoju ima pravo na godišnji odmor u trajanju od 35 dana.

Članak 43.

Raspored, odnosno plan korištenja godišnjeg odmora utvrđuje Poslodavac, polazeći od potrebe organizacije rada, nesmetanog odvijanja procesa rada i interesa radnika.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva dijela, s tim da 12 dana godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti kada mu to odgovara, sukladno dogovoru s Poslodavcem i izdanom rješenju o korištenju godišnjeg odmora.

Jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti kada on to želi, ali uz obvezu da o tome najmanje jedan dan ranije obavijesti rukovoditelja organizacijske jedinice.

Na temelju plana korištenja godišnjeg odmora, radniku se izdaje rješenje kojim se definira početak i trajanje godišnjeg odmora, s tim da se rješenje o korištenju godišnjeg odmora izdaje najmanje 30 dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.

Plan korištenja godišnjeg odmora izrađuju stručne službe i isti dostavljaju Poslodavcu na odobrenje najkasnije do 15. veljače za tekuću godinu.

U dane godišnjeg odmora ne računaju se subote, blagdani i neradni dani utvrđeni Zakonom.

Razdoblje privremene nesposobnosti za rad koje je utvrdio ovlašteni liječnik ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora, s tim da nakon prestanka privremene nesposobnosti radnik, u dogovoru s Poslodavcem, redovno nastavlja koristiti godišnji odmor ili će ga koristiti kasnije.

Godišnji odmor, odnosno dio godišnjeg odmora, koji je u, dogovoru s Poslodavcem, zbog potrebe posla prekinut ili nije korišten, odnosno ukoliko je isti prekinut ili nije iskorišten zbog bolesti ili porodnog dopusta, radnik ima pravo iskoristiti do 30. lipnja iduće godine, pod uvjetom da je radio najmanje šest mjeseci u godini koja prethodi godini u kojoj se vratio na rad.

Radniku se naknada plaće za vrijeme korištenja godišnjeg odmora isplaćuje kada i redovna plaća ostalim radnicima.

Ukoliko po odluci Poslodavca radnik prekine godišnji odmor, Poslodavac je dužan radniku nadoknaditi sve troškove vezane uz nastali prekid.

Članak 44.

Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora radniku se isplaćuje naknada plaće u visini plaće iz prethodnog mjeseca, a ako je to za njega povoljnije u visini njegove prosječne mjesečne plaće u protekla tri mjeseca.

Radniku se naknada plaće za vrijeme korištenja godišnjeg odmora isplaćuje kad i redovna plaća ostalim radnicima.

4. Plaćeni dopust

Članak 45.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust za osobne potrebe u sljedećim slučajevima:

1. Smrti supružnika ili djeteta 7 radnih dana

2. Smrti roditelja, braće ili sestara 5 radnih dana

3. Rođenja djeteta 5 radnih dana

4. Sklapanja braka 5 radnih dana

5. Selidbe izvan kruga od 30 km 4 radna dana

6. Selidbe u krugu do 30 km 3 radna dana

7. Smrti roditelja bračnog supružnika,
 djedova ili baka 2 radna dana

8. Za svako dragovoljno darivanje krvi 2 radna dana

9. Sklapanja braka djeteta 1 radni dan

10. Rješavanja važnih imovinskih, obiteljskih
problema, elementarnih nepogoda, te
sudjelovanja na sportskim natjecanjima
republičkog i međunarodnog značaja 24 rada sata

Radniku se može odobriti plaćeni dopust za školovanje.

Radnik može koristiti plaćeni dopust isključivo u vrijeme nastupa okolnosti na temelju kojih je ostvario pravo na plaćeni dopust, osim prava iz točke 8. stavka 1 ovog članka kada radnik svoje pravo mora započeti koristiti do kraja tekuće godine.

Radniku se plaćeni dopust iz ovog članka odobrava na njegov pisani zahtjev, kojeg je dužan obrazložiti tj. navesti razlog, a na zahtjev Poslodavca i dokumentirati, osim za točku 10. stavka 1 ovog članka.

Članak 46.

Za vrijeme plaćenog dopusta radnik ima pravo na naknadu plaće u visini i na način kako se isplaćuje naknada za korištenje godišnjeg odmora.

5. Neplaćeni dopust

Članak 47.

Poslodavac može radniku, iznimno na njegovu pisanu i obrazloženu zamolbu, odobriti neplaćeni dopust najdulje do godinu dana, ukoliko to dopušta priroda posla i trenutna potreba Poslodavca.

U vrijeme neplaćenog dopusta, prava i obveze iz radnog odnosa miruju, ako Zakonom nije drugačije određeno.

Za vrijeme trajanja neplaćenog dopusta, Poslodavac nije dužan radniku uplaćivati obveze koje se odnose na njegovo mirovinsko i zdravstveno osiguranje.

Odobrenje za korištenje neplaćenog dopusta Poslodavac daje pisanom odlukom.

VI. PROGRAM ZBRINJAVANJA VIŠKA RADNIKA

Članak 48.

Program zbrinjavanja viška radnika izrađuje se pod uvjetima propisanim Zakonom o radu.

Poslodavac, Radničko vijeće i nadležna služba zapošljavanja zajednički utvrđuju kriterije i mjerila za izradu Programa zbrinjavanja viška radnika, uz sudjelovanje Sindikata, po kojem će se zaposlenima utvrditi »redoslijed« na popisu onih kojima prestaje radni odnos.

Zbog trajnog prestanka potrebe za radom radnika (viška radnika), radni odnos ne može prestati:

a) Radniku koji je zbog bolesti ili ozljede na radu duže od šest mjeseci privremeno nesposoban za rad

b) Trudnici, odnosno roditelju za vrijeme korištenja porodiljnog dopusta

c) Samohranom roditelju, odnosno usvojitelju djeteta do 18 godina života

d) Roditelju ili usvojitelju koji uzdržava troje ili više malodobne djece

e) Radniku koji je navršio 55 godina života – žena, odnosno 60 godina života – muškarac

f) Roditelju djeteta s poteškoćama u razvoju ili teško bolesnog djeteta

Radniku invalidu koji ne ispunjava uvjete za invalidsku i starosnu mirovinu može prestati radni odnos zbog prestanka potrebe za njegovim radom uz isplatu otpremnine samo uz njegovu suglasnost.

Na temelju izrađenog Programa, Poslodavac donosi odluku o otkazu Ugovora o radu za svakog radnika.

VII. PRESTANAK UGOVORA O RADU

Članak 49.

Ugovor o radu prestaje:

1. smrću radnika,

2. istekom vremena na koje je sklopljen Ugovor o radu na odredeno vrijeme,

3. kada radnik navrši 65 godina života i 20 godina staža osiguranja,

4. dostavom pravomoćnog rješenja o mirovini zbog nesposobnosti za rad,

5. sporazumom radnika i Poslodavca,

6. otkazom,

7. odlukom nadležnog suda,

8. kada radnik stekne pravo na punu mirovinu prema posebnom zakonu.

Članak 50.

U slučajevima redovitog otkaza kojega daje Poslodavac primjenit će se u svemu rokovi iz Zakona o radu.

Članak 51.

Kada radnik otkazuje Ugovor o radu, a napustio je samovoljno posao prije isteka otkaznog roka, Poslodavac će mu uskratiti isplatu plaće za posljednji mjesec proveden na radu, do okončanja eventualnog spora.

Članak 52.

Sporazum radnika i Poslodavca o prestanku Ugovora o radu potpisuje za Poslodavca direktor.

U sporazumu o prestanku Ugovora o radu mora se označiti dan prestanka radnog odnosa, izmirenje plaće i drugih primanja i povrat dokumentacije radnika, a za radnike koji su izvršili primopredaju i taj podatak.

Članak 53.

Otkaz mora biti dostavljen radniku u pisanom obliku.

Redoviti otkaz može biti uz propisani otkazni rok.

Članak 54.

Poslodavac može otkazati Ugovor o radu u redovitom otkazu u skladu sa Zakonom o radu.

Članak 55.

Poslodavac i radnik imaju mogućnost otkazati Ugovor o radu sklopljen na neodređeno ili određeno vrijeme, bez obveze poštovanja propisanog ili ugovorenog otkaznog roka (izvanredni otkaz), ako zbog osobito važne činjenice, uz uvažavanje svih okolnosti i interesa obiju ugovornih stranaka, nastavak radnog odnosa nije moguć.

Ugovor o radu može se izvanredno otkazati samo u roku petnaest dana od dana saznanja za činjenicu na kojoj se izvanredni otkaz temelji.

Prije izvanrednog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem ili radom radnika, Poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu.

Članak 56.

Osobito teške povrede obveze iz radnog odnosa regulirat će se odredbama Pravilnika o radu.

Članak 57.

Otkaz ugovora o radu i sve druge odluke koje se u pisanom obliku moraju dostaviti radniku, dostavljaju se radniku na radnom mjestu uz potpis radnika na kopiju odluke-akta koji se dostavlja uz naznaku datuma dostave.

U slučaju dostave odluke o otkazu ugovora o radu, uz osobu koja dostavlja pismeno dostavi će biti nazočan još jedan radnik.

Ako se radniku dostava ne može obaviti na radnom mjestu, dostava se obavlja preporučenom poštanskom pošiljkom s povratnicom, kurirskom službom ili preko javnog bilježnika, na posljednju prijavljenu adresu stanovanja radnika.

Članak 58.

Ako radnik odbije primitak odluke na radnom mjestu, osoba koja dostavlja ostavit će odluku na radnom mjestu radnika, a na presliku će zabilježiti uz svoj potpis činjenicu odbijanja, mjesto gdje je odluka ostavljena, datum i točno vrijeme pokušaja dostave odluke, a u slučaju dostave odluke o otkazu ugovora o radu još ime i prezime jednog radnika koji je bio nazočan odbijanju primitka, te će se istog dana preslik odluke postavititi na oglasnu ploču Poslodavca s naznakom datuma objave, čime će se smatrati da je dostava radniku izvršena upravo s danom postavljanja odluke ili drugog akta na oglasnu ploču Poslodavca.

Članak 59.

Kad se dostava odluke radniku na njegovu zadnju prijavljenu adresu stanovanja ne može izvršiti ili radnik odnosno član njegovog kućanstva odbija primiti odluku, odluka će se objaviti na oglasnoj ploči Poslodavca, osim ako radnik nije na bolničkom liječenju ili na putu izvan Republike Hrvatske, a dostava će se smatrati urednom protokom tri dana od objave odluke ili drugog akta na oglasnoj ploči.

VIII. PLAĆE I NAKNADE

Članak 60.

Radniku pripada plaća za rad u skladu sa ovim Ugovorom i drugim aktima Poslodavca.

Poslodavac će isplatiti radniku plaću odjednom, u pravilu do desetoga dana u mjesecu za protekli mjesec.

Ugovorom o radu utvrđuje se iznos plaće prema kriterijima i mjerilima iz ovog Ugovora i drugih općih akata Poslodavca.

Poslodavac ne može isplatiti radniku plaću koja je niža od najniže osnovice za obračunavanje plaćanja doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje.

Članak 61.

Na traženje radnika koji ima više od 55 godina – žena, odnosno 60 godina – muškarac, Poslodavac će sukladno mogućnosti osigurati povoljnije uvjete rada ili lakši posao, rad sa smanjenim fondom sati, rad na jednostavnijim poslovima i slično, bez umanjenja njegove plaće koju je ostvario u vremenu prije nego je došlo do priznavanja njegovih prava.

Članak 62.

Prilikom isplate plaće Poslodavac je dužan radniku uručiti obračun plaće.

Članak 63.

Ako se Poslodavac nalazi u ekonomskim teškoćama, dužan je prvo izdvojiti sredstva za isplatu najnižih mjesečnih osnovica za puno radno vrijeme, sukladno odredbama zakona o doprinosima.

1. Plaća za izvršeni rad

Članak 64.

Plaća za izvršeni rad sastoji se od:

1. Osnovne plaće utvrđene po osnovi složenosti poslova radnog mjesta na koji je radnik raspoređen.

2. Uvećanja ili umanjenja osnovne plaće.

3. Dodatka na plaću po osnovi radnog staža.

4. Dodatka na plaću na osnovu uvjeta rada.

5. Dodatka na plaću na osnovu neudobnog i pomaknutog radnog vremena.

6. Ostalih dodataka.

2. Osnovna plaća

Članak 65.

Osnovna plaća radnika isplaćuje se za puno radno vrijeme i normalan radni učinak utvrđen na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalnih uvjeta rada na tom radnom mjestu.

Normalnim učinkom smatra se ostvareni doprinos u radu za pojedino radno mjesto utvrđeno aktom Poslodavca ili uobičajenim za obavljanje pojedinih poslova radnog mjesta.

Složenost poslova radnog mjesta u smislu odredbi ovog Kolektivnog ugovora sadrži:

– značaj radnog mjesta u poslovanju,

– potreban stupanj obrazovanja i drugi uvjeti za obavljanje poslova radnog mjesta,

– potrebno radno iskustvo,

– ostale psihofizičke osobine potrebne za rad na određenom radnom mjestu.

Normalni uvjeti rada na pojedinom radnom mjestu su uvjeti koji su u pravilu prisutni tijekom cijelog radnog vremena u obavljanju poslova, koje određuje tehnološki proces i njemu odgovarajuća organizacija rada, odnosno koji su uobičajeni za to radno mjesto i djelatnost Poslodavca.

Osnovna plaća za puno radno vrijeme, koje ovisi o broju radnih dana u mjesecu za koji se plaća obračunava, predstavlja mjesečni fond sati pomnožen s osnovicom u iznosu od 2.601,00 kn i koeficijentom grupe složenosti utvrđenim Tarifom koja je sastavni dio pravilnika o radu, a u koju je razvrstano radno mjesto radnika, te podijeljen s prosječnim mjesečnim fondom sati u tekućoj godini.

Osnovica iz prethodnog stavka ovog članka počev od 01. siječnja 2009. godine do 30. studenog 2009. godine uvećat će se za stopu rasta bruto domaćeg proizvoda u 2009. godini, odnosno u visini uvećanja za 2009. godinu utvrđenom aktom Vlade Republike Hrvatske i financijskim mogućnostima Poslodavca, što će Poslodavac i Sindikat razmotriti odmah po isteku 6 mjeseci poslovanja.

Stalni dodatak iznosi 1.000,00 kn i pribraja se osnovnoj plaći.

Osnovna plaća iz stavka 4. ovog članka korigirat će se ako to dopuste rezultati poslovanja ili se izmjeni visina najniže mjesečne osnovice za puno radno vrijeme sukladno odredbama zakona o doprinosima.

Predstavnici Sindikata koji djeluju kod Poslodavca imaju pravo i mogućnost sudjelovati u dopuni, izmjeni i izradi Tarife do trenutka dostavljanja konačnog prijedloga teksta Tarife Radničkom vijeću zbog savjetovanja.

Ako Poslodavac, iz opravdanih razloga, nije u mogućnosti isplatiti plaću, isplatit će maksimalno mogući iznos (svima u jednakom iznosu obračunato prema keficijentu složenosti radnog mjesta 1,00, a ako ima mogućnosti za isplatu preko tog iznosa, isplata će se vršiti razmjerno koficijentu složenosti pojedinog radnog mjesta), a manje isplaćeno naknadit će radnicima do kraja tekuće godine, odnosno kada to omogući financijska situacija, ali ne kasnije od lipnja mjeseca iduće godine.

Poslodavac i predstavnici Sindikata koji djeluju kod Poslodavca mogu se posebnim Sporazumom dogovoriti i drugačije.

Članak 66.

Svi poslovi, odnosno radna mjesta razvrstavaju se u 10 osnovnih grupa koje se dijele u podgrupe, a odnos izmedu osnovne plaće najniže i najviše vrednovanog radnog mjesta je 1,00:4,00.

Članak 67.

Koeficijent složenosti poslova za svako radno mjesto utvrđen je u Tarifi koja je sastavni dio Pravilnika o radu.

Radniku koji je zasnovao radni odnos u svojstvu pripravnika isplatit će se 80% osnovne plaće radnog mjesta za koji je sklopio ugovor o radu za puno radno vrijeme.

Članak 68.

U slučaju kada radnik po nalogu ovlaštenog rukovoditelja, a temeljem pisanog odobrenja direktora Društva, privremeno obavlja poslove drugog, privremeno odsutnog radnika, te kada su ti poslovi vrednovani višim koeficijentom od poslova koje inače obavlja temeljem svog ugovora o radu, pripada mu plaća do visine koeficijenta poslova koje je privremeno obavljao, pod uvjetom da zamjena nije trajala manje od 15 radnih dana uzastopno i da uzrok privremenoj zamjeni nije godišnji odmor.

3. Uvećanje ili umanjenje osnovne plaće

Članak 69.

Poslodavac može temeljem pisanog prijedloga rukovoditelja organizacijske jedinice svojom odlukom osnovnu plaću radnika povećati do 20% kada radnik izvršava poslove i radne zadatke u opsegu i kvaliteti koja je veća od uobičajene, odnosno umanjiti do 20% kada radnik izvršava poslove i radne zadatke u opsegu i kvaliteti koja je manja od uobičajene.

4. Dodatak na plaću na osnovu radnog staža

Članak 70.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5%.

Pravo na povećanje osnovne plaće prema predhodnom stavku pripada radniku za ukupni radni staž.

5. Dodatak na plaću na osnovu uvjeta rada

Članak 71.

Radnicima pripada dodatak na osnovnu plaću i to:

1. svjetioničarima na I. kategoriji svjetionika:

Blitvenica, Sušac, Palagruža 65%

2. svjetioničarima na II. kategoriji svjetionika:

Sv. Ivan na pučini, Porer, Tajerske sestrice,

Gruica i Sv. Andrija 50%

3. svjetioničarima na III. kategoriji svjetionika:

Babac i Murvica 30%

4. svjetioničarima na IV. kategoriji svjetionika:

Susak, Veli Rat, Ražanj, Stončica i Struga 20%

5. svjetioničarima na ostalim svjetionicima 10%

6. svjetioničarima-signalistima i operatorima

pomorskih komunikacija u smjenskom radu 10%

6. Dodaci na plaću na osnovu neudobnog i pomaknutog radnog vremena

Članak 72.

Osnovna plaća radnika uvećava se:

1. za prekovremeni rad 50%

2. za rad noću 50%

3. za rad svjetioničara-signalista, operatora
 pomorskih komunikacija i čistačica u drugoj
 smjeni 15%

4. za rad na dane blagdana, dane zaštitnika
 gradova i drugih dana za koje je Zakonom
 određeno da se ne radi 50%

5. za rad nedjeljom 50%

6. za rad subotom 20%

Za rad na dan Sv. Nikole, radnik ima pravo na plaću uvećanu za 50%.

Za rad na dan Uskrsa radnik ima pravo na plaću uvećanu za 100%.

7. Ostali dodaci

Članak 73.

Radnicima koji vrše pjeskarenje, špricanje bojom pod tlakom i brušenje PVC materijala, pripada dodatak na osnovnu plaću od 100% za svaki sat takvog rada.

Radnicima koji vrše plastificiranje pripada dodatak na osnovnu plaću od 50% za svaki sat takvog rada.

Radnicima koji zbog potrebe posla borave u prostoriji u kojoj se vrši plastificiranje pripada dodatak na osnovnu plaću od 50% za svaki sat takvog rada.

Radnicima koji vrše zavarivanje pripada dodatak na osnovnu plaću od 50% za svaki sat takvog rada.

Radnicima koji rade u otežanim uvjetima rada u strojarnici na plovnom objektu i kupolama svjetionika pripada dodatak na osnovnu plaću od 50% za svaki sat takvog rada.

Brodskim motoristima koji rade na betonari na m/b Svjetionik pripada dodatak na osnovnu plaću od 10% za svaki sat takvog rada.

Članak 74.

Radnicima na poslovima ronioca pripada poseban dodatak kada vrše ronilačke radove.

Visina dodatka za ronjenje određuje se po satu rada pod vodom kao i dubini ronjenja i to kako slijedi:

1. do 10 m uvećanje za 120% za svaki sat rada

2. od 10 – 15 m uvećanje za 140% "

3. preko 15 m uvećanje za 170% "

4. na temperaturi
ispod 16 °C uvećanje za 50% "

5. za rad u zagađenim
lukama uvećanje za 50% "

Dodaci iz alineje 1., 2. i 3. ne isključuju dodatke iz točaka 4. i 5.

Članak 75.

Radniku koji obavlja rad na visini iznad 4 m, a za koji po propisima o zaštiti na radu treba osigurati posebna zaštitna sredstva, pripada posebni dodatak.

Za svaki sat rada na visini radniku pripada dodatak od 50% na osnovnu plaću.

Za jednokratno penjanje na visinu, kao npr. mjenjanje žarulja na antenskim stupovima, radniku pripada dodatak za penjanje i to:

1. na visinu od 4 – 8 m 4%

2. " 8 – 15 m 8%

3. " 15 – 35 m 12%

4. " 35 i više m 16%

od prosječne plaće radnika kod Poslodavca za predhodni mjesec.

8. Naknada plaće

Članak 76.

Radniku pripada naknada plaće kao da je u to vrijeme na radu za vrijeme izostanka s rada u sljedećim slučajevima:

1. plaćeni dopust

2. državni blagdan i neradni dani utvrđeni Zakonom,

3. poziv vojnih vlasti,

4. za obavljanje upravljačke, javne ili druge društvene funkcije na koju je radnik izabran ili imenovan,

5. liječnički pregled i ambulantno liječenje koje radnik ne može obaviti u slobodno vrijeme,

6. slobodni dani za dragovoljno darivanje krvi,

7. zastoj u poslu bez krivnje radnika kao npr. u slučaju nedostatka sirovine, pogonske energije i sl.,

8. obrazovanje i stručno usavršavanje u skladu s potrebama Poslodavca,

9. obrazovanje i stručno usavršavanje za povjerenika sindikata, za članove Radničkog vijeća i Povjerenika zaštite na radu.

Članak 77.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog privremene nesposobnosti za rad (bolovanje) radniku pripada naknada plaće na teret Poslodavca u visini 90% od plaće isplaćene u prethodnom mjesecu, a 100% u slučaju ozljede na radu ili profesionalnog oboljenja.

Članak 78.

U slučaju neopravdanih izostanaka obvezne doprinose Poslodavac isplaćuje na teret tog radnika.

9. Ostala materijalna prava radnika

Članak 79.

Radniku će se isplatiti sve naknade, potpore, nagrade, dnevnice i otpremnine u najvišem iznosu utvrđenom Pravilnikom o porezu na dohodak kao primici koji se ne smatraju plaćom, uvjetovano likvidnošću Poslodavca.

Članak 80.

Radniku će se, uvjetovano likvidnošću Poslodavca, kao sastavni dio plaće isplatiti dodatak za godišnji odmor u iznosu od 2.200,00 kn neto po radniku.

Novoprimljeni radnici, koji su u potpunosti koristili godišnji odmor kod bivšeg Poslodavca, nemaju pravo na dodatak za godišnji odmor.

Radnik koji ima pravo na razmjerni dio godišnjeg odmora, nema pravo na cjelokupni iznos dodatka za godišnji odmor iz stavka 1., već na njegov razmjerni dio, a koji se izračunava na isti način kao i razmjerno trajanje godišnjeg odmora.

Poslodavac će radnicima prigodno isplatiti u naravi iznos od 400,00 kn neto po radniku.

Članak 81.

Djeci umrlih i poginulih radnika isplaćuje se stipendija – novčana pomoć do završetka srednje škole, odnosno više i visoke škole, te fakulteta, prema odluci Poslodavca do iznosa utvrđenog Pravilnikom o porezu na dohodak.

U slučaju smrti radnika kao posljedice nesretnog slučaja na radu, Poslodavac će isplatiti potporu obitelji radnika u neto iznosu od 8 prosječnih mjesečno isplaćenih neto plaća po zaposlenom u pravnim osobama Repubilke Hrvatske za prethodnu kalendarsku godinu, uvećano za dvije mjesečne isplaćene plaće radnika u mjesecu koji je prethodio smrti radnika, a za slučaj smrti radnika neto iznos od 3 prosječnih mjesečno isplaćenih neto plaća po zaposlenom u pravnim osobama Repubilke Hrvatske za prethodnu kalendarsku godinu, uvećano za dvije mjesečne isplaćene plaće radnika u mjesecu koji je prethodio smrti radnika.

Članak 82.

Djeci samohranih roditelja kao i djeci s tjelesnim oštećenjem i poteškoćama u razvoju isplaćuje se stipendija – novčana pomoć za školovanje jednom godišnje, temeljem odluke Poslodavca.

10. Učenici i studenti na praktičnom radu kod Poslodavca

Članak 83.

Učenici i studenti na praktičnom radu kod Poslodavca imaju pravo na naknadu troškova sukladno Pravilniku o porezu na dohodak.

Naknada troškova određuje se razmjerno vremenu provedenom na praksi, a naknada se isplaćuje u gotovini.

11. Pomorski dodatak

Članak 84.

Pomorski dodatak je naknada koja se isplaćuje radniku koji je član posade plovnog objekta za svaki dan ukrcaja.

Početak obračuna pomorskog dodatka započinje danom ukrcanja, a zaključuje se danom iskrcanja.

Za obračun pomorskog dodatka koristi se izvadak iz brodskog dnevnika koji se priključuje njegovom obračunu.

Pomorski dodatak se sastoji od dva dijela.

Prvi dio se isplaćuje radniku kao članu posade plovnog objekta, za sve dane kada je ukrcan na brodu.

Drugi dio se isplaćuje u brodsku blagajnu kao dnevna naknada za radnike članove posade na plovnim objektima Društva, kao i za radnike čiji je zadatak vezan za brod i na brodu im se priprema ishrana.

Visinu pomorskog dodatka utvrđuje se odlukom direktora Društva.

Ukupan iznos pomorskog dodatka koji se isplaćuje za prvi i drugi dio kao dnevna naknada određuje se do visine utvrđene Pravilnikom o porezu na dohodak.

Za vrijeme korištenja slobodnih dana ostvarenih radom u subotu, nedjelju, blagdane i neradne dane, te preraspodjelom radnog vremena radniku članu posade pripada pravo na naknadu plaće u visini osnovne plaće.

12. Naknada za odvojeni život

Članak 85.

Svjetioničaru će se naknada za odvojeni život od obitelji isplatiti u iznosu od 50,00 kn po danu, za vrijeme provedeno na radu u mjestu rada različitom od mjesta njegovog prebivališta ili uobičajenog boravišta.

Pod obitelji iz prethodnog stavka smatra se bračni drug, maloljetna djeca, posvojenik, postorak i štićenik, ako su prijavljeni na istoj adresi stanovanja kao i svjetioničar.

13. Osiguranje

Članak 86.

Poslodavac se obvezuje da će na teret troškova poslovanja kolektivno osigurati sve radnike kao i osigurati radnike vezano za povrede na poslu i profesionalno oboljenje.

Poslodavac se obvezuje da će na teret troškova poslovanja i dopunski zdravstveno osigurati radnike.

Poslodavac se obvezuje da će snositi troškove pregleda radnika kod kojeg postoje naznake da je obolio od azbestoze iz osnova svojeg rada ili radnog mjesta.

IX. IZUMI I TEHNIČKA UNAPREĐENJA

Članak 87.

Radniku koji pokaže interes za stvaranje izuma ili istraživanje mogućnosti tehničkih unapređenja u svezi s održavanjem i uređenjem plovnih putova, unutarnjim morskim vodama i teritorijalnom moru Republike Hrvatske, postavljanju objekata sigurnosti plovidbe na plovnim putovima ili obavljanja poslova radijske službe na pomorskim plovnim putovima, Poslodavac će svojom posebnom odlukom odobriti novčana sredstva za stručnu literaturu, odnosno potrebnu opremu.

Izumi ostvareni na radu ili u svezi sa radom pripadaju Poslodavcu.

Na izum kojeg radnik ostvari izvan rada ili koji nije u svezi sa radom, a u svezi je sa djelatnošću Poslodavca koju obavlja kao djelatnost od interesa za Republiku Hrvatsku, Poslodavac ima pravo prvokupa.

Posebnim ugovorom utvrdit će se naknada za primjereno tehničko unapređenje koje je predložio radnik, ako ga Poslodavac ocijeni prihvatljivim.

X. ODGOVORNOST ZA NASTALU ŠTETU

1. Odgovornost radnika

Članak 88.

Radnik koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili iz krajnje nepažnje uzrokuje štetu Poslodavcu, dužan je štetu nadoknaditi.

Članak 89.

Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki radnik odgovara za dio štete koju je uzrokovao.

Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete koju je on uzrokovao, smatra se da su svi radnici podjednako odgovorni i štetu nadoknađuju u jednakim dijelovima.

Ako je više radnika uzrokovalo štetu kaznenim djelom s umišljajem za štetu odgovaraju solidarno.

Članak 90.

Visina štete utvrduje se na osnovu cjenika ili knjigovodstvene vrijednosti stvari, a ako ovih nema, procjenom vrijednosti oštećene stvari.

Članak 91.

Naknada štete odreduje se u paušalnom iznosu od 20% prosječne mjesečne isplaćene neto plaće po zaposlenom u pravnim osobama Republike Hrvatske za prethodnu kalendarsku godinu, ako je prouzrokovana:

1. Izazivanjem i/ili fizičkim sukobom za vrijeme radnog vremena.

2. Neopravdanim izostankom s rada jedan ili više dana.

Za svako zakašnjenje radnika na posao ili za svaki izlazak bez odobrenja prije vremena završetka rada, utvrđuje se naknada štete u paušalnom iznosu na način da se od ukupnog mjesečnog fonda sati, u mjesecu u kojem je zakašnjenje ili prijevremeni izlazak, odbije jedan sat, a u slučaju zakašnjenja preko jednog sata za svaki započeti sat odbija se cijeli sat.

Ako je šteta uzrokovana štetnom radnjom iz prethodnog stavka mnogo veća od utvrđenog iznosa naknade, Poslodavac može zahtijevati naknadu u visini stvarno utvrdene štete.

Članak 92.

Radnik koji na radu ili u svezi s radom, namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje štetu trećoj osobi, a štetu naknadi Poslodavac, dužan je Poslodavcu naknaditi iznos naknade isplaćene trećoj osobi.

Članak 93.

Radnik se može djelomično ili potpuno osloboditi plaćanja naknade štete ako je slabog imovinskog stanja, te bi ga isplata potpune naknade dovela u oskudicu, o čemu odlučuje Poslodavac.

Odredba predhodnog stavka ne odnosi se na radnika koji je štetu uzrokovao kaznenim djelom s umišljajem.

2. Odgovornost Poslodavca

Članak 94.

Ako radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom, Poslodavac je dužan naknaditi štetu po općim propisima obveznog prava.

Pravo na naknadu iz stavka 1. ovog članka odnosi se i na štetu koju je Poslodavac uzrokovao radniku povredom njegovih prava iz radnog odnosa.

X. OBRAZOVANJE RADNIKA

Članak 95.

Poslodavac će omogućiti školovanje, odnosno stručno usavršavanje i napredovanje radnika na poslu u skladu sa sposobnostima radnika i potrebama Poslodavca.

Tijekom školovanja za potrebe Poslodavca, radnik ostvaruje pravo na naknadu plaće kao da je radio, osim ako nije drugačije uređeno između Poslodavca i radnika.

Međusobna prava i obveze između radnika koji je upućen na školovanje i Poslodavca uređuju se posebnim ugovorom.

XI. SUDJELOVANJE RADNIKA U ODLUČIVANJU

Članak 96.

Radnici imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima u svezi s njihovim gospodarskim i socijalnim pravima i interesima na način i pod uvjetima propisanim Zakonom o radu.

Radnici u Društvu suodlučuju na način utvrđen Zakonom o radu preko Radničkog vijeća.

Ovlasti i uvjeti za rad Radničkog vijeća, uredit će se posebnim Sporazumom između Poslodavca i Radničkog vijeća sukladno odredbama Zakona o radu.

XII. SINDIKAT

Članak 97.

Radnici se slobodno organiziraju u Sindikat bez ikakve razlike i posljedica za članstvo ili nečlanstvo u Sindikatu ili Sindikatima.

Povjerenik Sindikata ima pravo najaviti se Poslodavcu i zatražiti svu dokumentaciju – informacije i drugo radi vršenja svoje funkcije kod Poslodavca, te izvršiti uvid u isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava radnika iz radnog odnosa.

Povjereniku Sindikata omogućit će se pristup svim radnim mjestima i sjednicama, uz prethodni dogovor s odgovornom osobom odnosno direktorom Društva, na kojima se odlučuje o pravima, obvezama ili odgovornostima radnika.

Članak 98.

Sindikat je dužan pismeno obavijestiti Poslodavca o izboru i mandatu Povjerenika Sindikata, u roku od sedam dana od izbora.

U slučaju povećanja broja Povjerenika koji uživaju zaštitu kod Poslodavca, Sindikat će pismeno izvjestiti Poslodavca u roku iz stavka 1. ovog članka.

Povjerenik Sindikata obavlja funkciju tijekom radnog vremena tako da za svakog člana sindikata može koristiti 4 sata godišnje koja su mu plaćena kao da radi.

Radi sindikalnih sastanaka, tečajeva, osposobljavanja, seminara, kongresa i konferencija Sindikata Povjerenik ima pravo na odsustvo uz naknadu plaće, uz prethodnu najavu i dogovor s Poslodavcem.

Članak 99.

Dok mu traje funkcija i jednu godinu dana nakon isteka funkcije, Povjereniku Sindikata se neće mijenjati radni status, neće biti premješten bez osobnog pristanka, neće biti utvrđen privremenim ili trajnim viškom, niti će mu se na bilo koji drugi način mijenjati status i prava na niže od onih koje je imao do izbora.

Poslodavac će za vrijeme iz prethodnog stavka, u svemu postupati po odredbama Zakona i na zakonu donesenih propisa o zaštiti Povjerenika Sindikata.

Poslodavac se obvezuje osigurati obračun sindikalne članarine i drugih odbitaka, te ih doznačiti na bankovni račun Sindikata, a temeljem obavijesti Sindikata.

Sindikat se obvezuje u roku od sedam dana izvjestiti Poslodavca o svim eventualnim izmjenama navedenog u stavku 3. ovog članka.

Članak 100.

Društvo je dužno za obnašanje sindikalnih aktivnosti osigurati:

– prostor za rad i održavanje sastanaka Sindikata i njegovih tijela,

– pravo na objavljivanje oglasa na određenim mjestima koja su dostupna članstvu, kao i pravo distribucije sindikalnog tiska.

Poslodavac će za članove Sindikata snositi troškove (puta i putne naloge) radi:

– sudjelovanja na sastancima koje organizira Poslodavac,

– prisustvovanja sastancima pregovaračkih odbora Poslodavca i sindikata na izradi Kolektivnog ugovora,

– sudjelovanje na sjednicama komisije koja će tumačiti odredbe ovog Ugovora.

Članak 101.

Članovi izvršnog tijela Sindikata (Povjereništva) imaju pravo održavati sastanke u radno vrijeme, uz prethodni dogovor s Poslodavcem.

Sindikat ima pravo na održavanje skupštine za vrijeme radnog vremena, uz prethodni dogovor s Poslodavcem.

XIII. POSLOVNA I SLUŽBENA TAJNA

Članak 102.

Predstavnik Sindikata i ostali radnici zaposleni kod Poslodavca koji saznaju poslovnu ili službenu tajnu, dužni su tajnu čuvati i ne smiju je neovlašteno priopćavati drugim radnicima ili trećim osobama.

Neovlašteno priopćavanje poslovne ili službene tajne iz prethodnog stavka ovog članka predstavlja tešku povredu radne dužnosti Radnika, zbog koje takvom zaposleniku može biti otkazan Ugovor o radu.

Poslovna i službena tajna utvrđuje se odlukom direktora.

XIV. MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 103.

U slučaju spora o sklapanju, izmjeni ili obnovi ovog Ugovora ili drugog sličnog spora koji bi mogao dovesti do štrajka ili drugog oblika industrijske akcije (kolektivni radni spor), mora se provesti postupak mirnog rješavanja spora.

Mirenje sprovodi mirovno vijeće od pet članova.

Svaka strana određuje po dva člana vijeća, a predsjednika biraju sporazumno.

Troškove rada mirovnog vijeća snosi Poslodavac.

Članak 104.

Spor pred mirovnim vijećem mora se završiti u roku od pet dana, računajući od dana kada mu je zahtjev podnesen.

Ukoliko stranka/stranke nisu zadovoljne odlukom Mirovnog vijeća spor se povjerava Arbitražnoj komisiji.

Članak 105.

Pisanim sporazumom izmedu Poslodavca i Sindikata uredit će se pitanja imenovanja aribitra ili arbitražnog vijeća te druga pitanja arbitražnog postupka.

Arbitraža može odlučiti samo o pitanju koje su pred nju iznijele stranke spora.

Arbitražna komisija odlučuje konačno i pravomoćno u svim sporovima koji nastaju iz i u svezi s ovim Ugovorom, poglavito se to odnosi na sporove glede tumačenja, sadržaja, primjene ili postojanja ovog Ugovora.

Arbitražnu komisiju sačinjavaju predsjednik i šest članova.

Svaka ugovorna strana imenuje tri člana. Članovi Arbitražne komisije sporazumno imenuju sedmog člana koji je ujedno i predsjednik.

Arbitražna komisija donosi odluke većinom glasova od ukupnog broja članova.

Ugovorne strane su dužne imenovati članove Arbitražne komisije i o tome izvjestiti drugu stranu u roku od tri dana od dana kada je jedna ugovorna strana pismeno izjavila da se određeni problem ne može riješiti, te da ga treba iznijeti pred Arbitražnu komisiju.

Arbitražna komisija rješenje problema i odluku mora dostaviti u roku od najviše pet radnih dana od dana kada su ugovorne strane imenovale članove Arbitražne komisije i izabrale predsjednika.

XV. ŠTRAJK

Članak 106.

Sindikat ima pravo pozvati na štrajk i provesti ga sa svrhom zaštite i promicanja gospodarskih i socijalnih interesa svojih članova.

Štrajk se mora najaviti Poslodavcu najmanje tri dana prije početka, ali ne prije završetka postupka mirenja, ako je ovaj neuspio.

Inicijativa, organizacija i izjašnjavanje o štrajku može se provesti u radno vrijeme, ukoliko se ne remeti proces rada i uz prethodnu najavu Poslodavcu.

Sva ostala pitanja štrajka regulirana su zakonom i drugim pravilima o štrajku.

Članak 107.

Stranke potpisnice ovog Ugovora suglasne su da štrajk ne može započeti prije okončanja postupka mirenja.

U pismu kojim se najavljuje štrajk moraju se naznačiti razlozi za provedbu štrajka, mjesto, dan i vrijeme početka štrajka.

Poslove koji će se obavljati za vrijeme štrajka, temeljem članka 19. Zakona o Plovputu utvrđuje Ministar.

Poslodavac može isključiti radnika s rada – privremeno udaljenje s rada, samo kao odgovor na započeti štrajk.

Društvo ne smije tijekom štrajka zaposliti druge radnike umjesto štrajkača, osim na onim poslovima koji su utvrđeni odlukom Ministra u članku 19. Zakona o Plovputu.

Isključenje s rada iz predhodnog stavka ne smije započeti prije isteka deset dana od početka štrajka, a broj isključenih radnika s rada ne smije biti veći od polovice radnika koji su u štrajku.

Organiziranje i sudjelovanje u štrajku sukladno odredbama Zakona, ovog Ugovora i Statuta Sindikata, ne predstavlja povredu radne dužnosti, niti može biti osnova za prestanak Ugovora o radu.

Radnik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj od drugih radnika, poradi organiziranja ili sudjelovanja u štrajku, organiziranom sukladno odredbama Zakona, ovog Ugovora i pravilima Sindikata.

Radnik ne smije biti prisiljen da sudjeluje u štrajku.

Članak 108.

Štrajk solidarnosti i/ili podrške može se sprovesti ukoliko se ne remeti proces rada i uz prethodnu najavu Poslodavcu.

XVI. OSTALE UGOVORNE ODREDBE

Članak 109.

Ovaj Ugovor zaključuje se na vrijeme od jedne godine, računajući od dana njegovog potpisivanja.

Stranke će najmanje 60 dana prije isteka roka na koji je sklopljen ovaj Ugovor započeti pregovore o sklapanju novog Ugovora.

Dok traju započeti pregovori na snazi ostaju odredbe ovog Ugovora.

U slučaju prekida započetih pregovora, o čemu će jedna ugovorna strana pisano obavijestiti drugu, odredbe ovog Ugovora primjenjivat će se još 60 dana od dana zaprimanja pisane obavijesti.

Istekom roka iz prethodnog stavka ovog članka, odredbe ovog Ugovora neće se više primjenjivati.

U slučaju iz prethodnog stavka ovog članka ugovorne strane su dužne u dobroj vjeri nastaviti kolektivno pregovaranje.

Ukoliko niti jedna ugovorna strana potpisnica ne pokrene postupak za pregovore u roku iz stavka 2. ovog članka, isti ostaje i dalje na snazi još godinu dana i primjenjuje se u cijelosti.

Poslodavac će, ako osniva novo društvo unutar Plovputa, osigurati svim radnicima koji prelaze od Poslodavca na rad u novoosnovano društvo neprekidnost radnog staža iz čega proizlaze određena prava propisana i ovim Kolektivnim ugovorom (npr. godišnji odmor, jubilarne naknade, otpremnine i sl.).

Članak 110.

Ugovorne strane suglasno utvrđuju da će se sva materijalna prava i sve isplate utvrđene ovim Kolektivnim ugovorom primjenjivati u ugovorenim iznosima, osim u slučaju kada Vlada Republike Hrvatske donese mjere kojima Poslodavcu ograničavaju visinu ugovorenih isplata.

Ovaj Ugovor primjenjuje se i na sve radnike zaposlene kod Poslodavca.

Članak 111.

Za vrijeme važenja ovog Ugovora, kao i slučaju spora o boljem uređivanju uvjeta rada na zahtjev Sindikata, dok pregovori traju, nije dopušteno poduzimanje industrijske akcije.

Odredba iz prethodnog stavka ne primjenjuje se u slučaju poduzimanja industrijske akcije solidarnosti.

Članak 112.

Radnici po ovom Ugovoru imaju jednaka prava i obveze, bez obzira da li su u radnom odnosu po osnovi Ugovora o radu na neodređeno ili odredeno vrijeme, s punim ili nepunim radnim vremenom. Obim prava određuje se prema kriterijima i mjerilima iz Zakona, drugih propisa i ovog Ugovora.

Članak 113.

Sve što ovim Ugovorom nije regulirano, a odnosi se na slobodu udruživanja i djelovanja radnika i Poslodavca, ima se tumačiti prema važećim Zakonima.

Članak 114.

Ovaj Ugovor svaka ugovorna strana može otkazati ukoliko:

– se izmjene posebni propisi kojima su uređena pitanja upravljanja i financiranja Poslodavca,

– druga ugovorna strana krši obveze iz Ugovora.

Otkaz podnosi bilo koja strana u pisanom obliku, a rok za otkaz iznosi 3 mjeseca od dana zaprimanja otkaza.

Članak 115.

Sindikati iz preambule ovog Ugovora su suglasni da pri donošenju zajedničkih stavova i odluka sudjeluju u sljedećem sastavu:

– Sindikat pomoraca Hrvatske 3 člana

– Sindikat zaposlenika »Plovput«, Split 3 člana

– Sindikat radiotelegrafista i radnika ORP Hrvatske 1 član

Ukoliko je jedan od Sindikata protiv ili ne želi sudjelovati u zauzimanju zajedničkog stava odnosno donošenja odluke, druga dva Sindikata su ovlaštena sa Poslodavcem zaključiti dogovor.

Sindikat iz prethodnog stavka ovog članka, koji se protivi, ima pravo u roku od 8 radnih dana sa Poslodavcem dogovoriti prihvaćanje svojih stavova, s tim da je Poslodavac dužan u navedenom roku tom Sindikatu omogućiti dogovor.

Istekom roka od 8 radnih dana dogovor iz stavka 2. ovog članka stupa na snagu.

Zaključeno iz prethodnog stavka ovog članka neće stupiti na snagu ukoliko se ne ispuni uvjet iz stavka 3. ovog članka.

1. Tumačenje i praćenje primjene Ugovora

Članak 116.

Za tumačenje ovog Ugovora ugovorne strane biraju komisiju od sedam članova. Po tri člana imenuje svaka strana, a predsjednika biraju sporazumno.

Komisija iz stavka 1. ovog članka dužna je ugovornim stranama dostaviti tumačenje odredaba ovog Ugovora, u roku od sedam dana od dana primitka zahtjeva.

2. Završne odredbe

Članak 117.

Poslodavac je dužan donijeti i objaviti Zakonom i drugim propisima te ovim Ugovorom predvidene Pravilnike kojima se ureduje plaća, organizacija rada i druga pitanja važna za radnike zaposlene kod Poslodavca, ako ovim Ugovorom nisu regulirana.

Članak 118.

Ako neke obveze i prava radnika nisu obuhvaćena ovim Ugovorom na njih će se primjenjivati važeći Zakoni, Pravilnici i ini opći akti Društva koji imaju snagu Ugovora.

Članak 119.

Ovaj Ugovor stupa na snagu danom potpisa ovlaštenih predstavnika ugovornih strana, a primjenjuje se od 19. 12. 2008. godine.

Članak 120.

Ovaj Ugovor bit će javno objavljen u skladu s odredbama pozitivnih propisa.

Članak 121.

Ovaj Ugovor sklopljen je u deset istovjetnih primjeraka, od kojih svaka strana zadržava po dva, a dva primjerka se dostavljaju Ministarstvu rada i socijalne skrbi Republike Hrvatske.

|  |  |
| --- | --- |
| POSLODAVAC:  PLOVPUT d.o.o., Split Mate Perišić, v. r. | SINDIKAT: SINDIKAT POMORACA HRVATSKE Anton Malger, v. r.  SINDIKAT ZAPOSLENIKA »PLOVPUT« SPLIT  Vanja Poljičak, v. r.  SINDIKAT RADIOTELEGRAFISTA I RADNIKA OBALNIH RADIO POSTAJA HRVATSKE  Mladen Oguić, v. r. |

Broj: 1/1-5564/2008.

Kolektivni ugovor, NN 22/2009-493
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)