## Sporazum o Gospodarsko-socijalnom vijeću i drugim oblicima socijalnog partnerstva u Republici Hrvatskoj (pročišćeni tekst)

### NN 88/2001 (11.10.2001.), Sporazum o Gospodarsko-socijalnom vijeću i drugim oblicima socijalnog partnerstva u Republici Hrvatskoj (pročišćeni tekst)

# GOSPODARSKO-SOCIJALNO VIJEĆE

1503

Gospodarsko-socijalno
vijeće na teme­lju svoje nadležnosti iz članka 219. i 220. Zakona o radu
(»Narodne novine«, br. 38/95, 54/95, 65/95, 17/01 i 82/01 i članka 11. Aneksa
Sporazuma o gos­podarsko-socijalnom vijeću i drugim oblicima socijalnog
partnerstva u Republici Hrvatskoj na sjednici 5. 9. 2001. godine utvrdilo je
pročišćeni tekst

## SPORAZUM

### O GOSPODARSKO-SOCIJALNOM VIJEĆU I DRUGIM OBLICIMA SOCIJALNOG PARTNERSTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ (pročišćeni tekst)

Članak 1.

Ovim Sporazumom
socijalni partneri uređuju osniva­nje i rad Gospodarsko-socijalnog vijeća na
nacionalnoj razini kao najviše­g oblika tripartitnog socijalnog dijaloga u
Republici Hrvatskoj, pospješuju razvitak drugih tripartitnih tijela i
bipartitnih odnosa u socijalnom partnerstvu na nacionalnoj razini te utvrđuju
osnovne postavke za osniva­nje i rad tripartitnih tijela socijalnog partnerstva
na drugim razinama.

1. Gospodarsko-socijalno vijeĆe na nacionalnoj razini

Članak 2.

Potpisnici ovog
Sporazuma osnivaju Gospodarsko-socijalno vijeće (u da­lj­njem tekstu: Vijeće)
kao nacionalno tripartitno tijelo, radi utvrđiva­nja i ostvariva­nja usklađenih
djelatnosti sa ci­ljem zaštite i promica­nja gospodarskih i socijalnih prava
odnosno interesa zaposlenika i poslodavaca, vođe­nja usklađene gospodarske,
socijalne i razvojne politike, potica­nja, sklapa­nja i primjene kolektivnih
ugovora te ­njihovog usklađiva­nja s mjerama gospodarske, socijalne i razvojne
politike.

Potpisnici Sporazuma međusobno se obvezuju da će
nacrti zakona, propisa, programa i sl. iz djelokruga rada Vijeća, prije upućiva­nja
u Hrvatski sabor, biti razmotreni na Vijeću. Miš­lje­nja vijeća o tim dokumentima
dostav­ljaju se Vladi RH, Hrvatskom saboru i odgovarajućim ­nje­govim tijelima.

Konzultacije između socijalnih partnera mogu se obav­ljati
i prije utvrđiva­nja nacrta pojedinih dokumenata iz stavka 2. ovog članka.

Teme­ljem Poslovnika Hrvatskog sabora predstavnici
sindikalnih udruga i udruga poslodavaca više razine iz članka 4. ovog Sporazuma
sudjelovat će u radu saborskih radnih tijela.

Članak 3.

Ovim Sporazumom određuje se sastav, djelokrug i
ovlasti Vijeća.

Članak 4.

Vijeće je sastav­ljeno od predstavnika Vlade Republike
Hr­vat­ske, udruge poslodavaca više razine te udruga sindikata (sindi­kalnih
središ­njica), za koje je utvrđeno da ispu­njavaju uvjete iz čl. 2. Zakona o
načinu određiva­nja zastup­ljenosti udruga sindikata više razine u tripartitnim
tijelima na nacionalnoj razini (»Narod­ne novine«, 19/99) (u da­lj­njem tekstu:
socijalni partneri).

Vijeće ima 15 članova, po 5 od svakog socijalnog
partnera, a svaki član ima obavezno najma­nje jednog zamjenika.

Članak 5.

Socijalni partneri se obvezuju da se neće miješati u
rad i unutar­nju organizaciju ostalih socijalnih partnera.

Članak 6.

Za pravova­ljano odlučiva­nje o pita­njima iz
nadležnosti Vijeća potrebna je nazočnost najma­nje 3 predstavnika svakog
socijalnog partnera.

Svi predstavnici jednog socijalnog partnera imaju u
Vijeću jedan zajednički glas.

Odluke se donose većinom glasova socijalnih partnera.

Socijalni partneri glasuju odvojeno nakon če­ga
izvješćuju Vijeće o rezultatu svog glasova­nja, osim u proceduralnim i
tehničkim pita­njima, kada svi socijalni partneri glasuju zajedno.

Izdvojeno miš­lje­nje
socijalnog partnera unosi se u zapisnik i obvezatno se prezentira svima kojima
se upućuje zak­ljučak odnosno odluka Vijeća, uk­ljučujući i javnost.

Članak 7.

Svaki od socijalnih partnera samostalno imenuje i
opoziva svoje predstavnike u Vijeću i ­njihove zamjenike.

Pri imenova­nju svojih predstavnika svaki od
socijalnih partnera jamči odgovarajuću razinu zastupa­nja.

Članak 8.

Radi ostvare­nja ci­ljeva iz članka 1. Vijeće:

– prati, izučava i ocje­njuje utjecaj gospodarske
politike i mjera gospodarske politike na socijalnu stabilnost i razvoj;

– prati, izučava i ocje­njuje utjecaj socijalne
politike i mjera socijalne politike na socijalnu stabilnost i razvoj;

– izučava i ocje­njuje utjecaj promjena cijena i plaća
na gospodarsku stabilnost i razvoj;

– daje obrazlože­nje
ministru rada o svim problemima vezanima uz sklapa­nje i primjenu kolektivnih
ugovora;

– predlaže Vladi,
poslodavcima i sindikatima, odnosno ­njihovim udrugama i udrugama više razine
vođe­nje usklađene politike cijena i plaća;

– prati sta­nje na području zapoš­ljava­nja,
mirovinskog i zdrav­stvenog osigura­nja;

– utvrđuje listu mirite­lja odnosno članova mirovnog
vijeća;

– utvrđuje listu arbitara odnosno arbitražnog vijeća;

– donosi pravilnik o načinu izbora članova mirovnog
vijeća i o postupku pred mirovnim vijećem;

– daje miš­lje­nje o prijedlozima zakona iz područja
rada i socijalne sigurnosti te javnih djelatnosti;

– daje miš­lje­nje o prijedlogu Državnog proračuna;

– promiče ideju trostrane surad­nje Vlade, sindikalnih
udruga i udruga poslodavaca na rješava­nju gospodarskih i socijalnih pita­nja i
problema;

– potiče mirno rješavanje kolektivnih radnih sporova;

– daje miš­lje­nje i prijedlog ministra rada u svezi s
drugim pita­njima uređenim Zakonom o radu;

– prati primjenu zakona iz područja rada i socijalne
sigurnosti;

– prati ostvariva­nje zaštite prava iz rada i
socijalne sigurnosti i predlaže mjere za unapređiva­nje;

– donosi poslovnik o svom radu.

Članak 9.

Vijeće može:

– osnovati stalni izbrani sud za radne sporove;

– odlučivati o oblicima osposob­ljava­nja svojih
članova, članova svojih povjerenstava i drugih tripartitnih tijela;

– rasprav­ljati i donositi zak­ljučke o svim drugim
pita­njima koja spadaju u ­nje­gov djelokrug;

– obav­ljati druge poslove utvrđene ovim Sporazumom.

Članak 10.

Vijeće ima predsjednika i dva dopredsjednika.

Predsjednika i dopredsjednike biraju članovi Vijeća
većinom glasova na vrijeme od godine dana, naizmjenično iz redova sva tri
socijalna partnera.

Članak 11.

Vijećem predsjedava predsjednik Vijeća.

Predsjednik Vijeća:

– predstav­lja
Vijeće,

– saziva sjednice
Vijeća,

– predlaže dnevni red
sjednica,

– nadzire izvršava­nje
zak­ljučaka Vijeća,

– obav­lja sve ostale
dužnosti koje mu povjeri Vijeće.

Predsjednika u ­nje­govoj
odsutnosti zamje­njuje jedan od dopredsjednika.

Članak 12.

Redovnu sjednicu
Vijeća saziva predsjednik Vijeća najma­nje jednom mjesečno.

Predsjednik Vijeća obvezan
je sazvati sjednicu na teme­lju odluke Vijeća ili na zahtjev jednog od
socijalnih partnera.

Članak 13.

U radu Vijeća mogu
sudjelovati i neovisni struč­njaci s pojedinih područja kao stalni savjetnici
bez prava glasa.

Broj stalnih
savjetnika određuje Vijeće, s time da ih ne može biti više od ukupnog broja
predstavnika svakog pojedinog socijalnog partnera.

Na sastanke Vijeća kao i na sastanke povjerenstava
mogu biti opozvani struč­njaci, predstavnici sindikata ili udruga poslodavaca
koji nisu zastup­ljeni u Vijeću te druge osobe.

Članak 14.

Radi uk­ljučiva­nja što šire­g kruga nevladinih udruga
i drugih društvenih faktora u socijalni dijalog oko gospodarskog i društve­nog
razvitka Republike Hrvatske, Vijeće kao oblik svoga rada može osnovati Forum
Gospodarsko-socijalnog vijeća.

Sastav i način rada Foruma Vijeće uređuje odlukom o ­nje­govom
osniva­nju.

Članak 15.

Ostala pita­nja, koja nisu uređena ovim Sporazumom,
uredit će se Poslovnikom.

Članak 16.

Vijeće može osnivati povjerenstva za pojedina pita­nja
iz svoje­g djelokruga.

Stalna povjerenstva Vijeća jesu:

– Povjerenstvo za politiku plaća i porezni sustav;

– Povjerenstvo za zapoš­ljava­nje i socijalnu
politiku;

– Povjerenstvo za kolektivne pre­govore;

– Povjerenstvo za privatizaciju;

– Povjerenstvo za zakonodavstvo, provedbu propisa i
ostva­riva­nje zaštite prava;

– Povjerenstvo za javne djelatnosti;

– Povjerenstvo za međunarodne odnose i pripremu
pristupa Hrvatske Europskoj uniji;

– Povjerenstvo za proračun;

– Povjerenstvo za mirovinsku reformu.

Odlukom o osniva­nju povjerenstva Vijeće utvrđuje broj
­nje­govih članova i djelokrug rada. Svako povjerenstvo ima jednaki broj
članova iz redova svakog od socijalnih partnera.

Svaki socijalni partner samostalno imenuje svoje
članove povjerenstva. Član povjerenstva ne mora biti član Vijeća.

Članak 17.

Ako je o pojedinom pita­nju povjerenstvo donijelo miš­lje­nje,
to se miš­lje­nje obavezno prezentira Vijeću prilikom rasprave o tom pita­nju.

Povjerenstvo obvezatno jednom godiš­nje podnosi Vijeću
izvješće o svojem radu.

Članak 18.

Kadrovske, organizacijske, tehničke i materijalne
uvjete za rad Vijeća osigurava i snosi ­njihove troškove Vlada Republike
Hrvatske.

Stručni poslovi za
Gospodarsko-socijalno vijeće obav­ljaju se u Uredu za socijalno partnerstvo u
Republici Hrvatskoj. O tijeku ustroja i strukturi Ureda predstavnici socijalnih
partnera bit će prethodno informirani te će GSV teme­ljem provedenog natječaja
Vladi RH predložiti kandidate za imenova­nje.

Sjedište
Gospodarsko-socijalnog vijeća i Ureda za socijalno partnerstvo je pri Vladi
Republike Hrvatske, Zagreb, Trg svetog Marka 2, odnosno Mesnička ulica 23.

Ured za socijalno
partnerstvo prati, koordinira i izvještava o radu Gospodarsko-socijalnog vijeća
i oblika socijalnog partnerstva na nacionalnoj i na razini jedinica lokalne,
odnosno područne (re­gionalne) samouprave.

2. Oblici socijalnog partnerstva na nacionalnoj razini

Članak 19.

Socijalni su partneri suglasni, da se odgovarajućim
zakonima osiguraju uvjeti za tripartitno sudjelova­nje u radu:

– upravnih vijeća Hrvatskog zavoda za mirovinsko
osigura­nje, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osigura­nje i Hrvatskog zavoda za
zapoš­ljava­nje;

– Vijeća i Upravnog vijeća Hrvatske radio-televizije;

– savjetodavnih vijeća pri Hrvatskom zavodu za zapoš­ljava­nje
i ­nje­govim područnim službama;

– Nacionalnog vijeća za zaštitu na radu.

Predstavnici socijalnih partnera u navedenim tijelima
obvezni su najma­nje jedan puta godiš­nje podnositi izvješće svakom od
socijalnih partnera kao i Uredu za socijalno partnerstvo.

Članak 20.

Socijalni su partneri suglasni, da će radi uspostave i
unapređe­nja kolektivnog pre­govara­nja te prevladava­nja mogućih nesporazuma
oko pojedinih pita­nja iz djelokruga tripartitnih tijela svih razina razvijati
međusobne bipartitne odnose (izvršna vlast – poslodavci; izvršna vlast –
sindikati; sindikati – poslodavci).

3. Gospodarsko-socijalna vijeĆa na razinama jedinica lokalne,
odnosno područne (re­gionalne) samouprave

Članak 21.

Radi uspostave i razvitka tripartitnog dijaloga na ostalim
razinama državnog ustrojstva, na kojima se odlučuje o gospodarskom razvitku i o
socijalnim interesima radnika i poslodavaca, socijalni su partneri suglasni, da
se pored tripartitnih tijela utvrđenih zakonom mogu osnivati i
gospodarsko-socijalna vijeća u jedinicama lokalne i područne (re­gionalne)
samouprave (u da­lj­njem tekstu: lokalna, odnosno re­gionalna vijeća).

Članak 22.

Lokalno, odnosno re­gionalno vijeće iz prethodnog
članka sporazumom osnivaju izvršno tijelo (poglavarstvo) jedinica lokalne, odnosno
područne (re­gionalne) samouprave, teritorijalno nadležna tijela odnosno osobe
ovlaštene za predstav­lja­nje ili za zastupa­nje onih udruga sindikata
(sindikalnih središ­njica) za koje je u vrijeme osniva­nja takvog vijeća
utvrđeno da ispu­njavaju uvjete iz članka 2. Zakona o načinu određiva­nja
zastup­ljenosti udruga sindikata više razine u tripartitnim tijelima na
nacionalnoj razini (»Narodne novine«, 19/99) kao i odgovarajuće tijelo udruge
poslodavaca više razine. U onim jedinicama lokalne i područne (re­gionalne)
samouprave, u kojima na sindikalnoj strani nema odgovarajuće­g oblika unutar­nje­g
organizira­nja navedenih udruga sindikata, odnosno u kojoj nema članova udruge
poslodavaca više razine ne može se osnovati lokalno, odnosno re­gionalno vijeće.

Lokalno, odnosno re­gionalno
vijeće čini jednaki broj predstavnika svakog od lokalnih, odnosno re­gionalnih
socijalnih partnera, a svaki predstavnik ima po jednog zamjenika.

Broj članova svakog
socijalnog partnera ovisi o broju sindikalnih udruga iz stavka 1. ovog članka,
koje imaju oblike svoje unutar­nje organiziranosti odnosno sindikate ili ­njihove
oblike unutar­nje organiziranosti na području na kojem se lokalno (re­gionalno)
vijeće osniva, te ne može biti ma­nji od jednog niti veći od ukupnog broja
reprezentativnih sindikalnih središ­njica na nacionalnoj razini.

Članak 23.

Svi predstavnici
jednog socijalnog partnera imaju u lokalnom, odnosno u re­gionalnom vijeću
jedan zajednički glas.

Odluke se donose
većinom glasova socijalnih partnera.

Ostala pita­nja,
način rada lokalno (re­gionalno) vijeće uređuje svojim poslovnikom.

Članak 24.

Radi ostvare­nja ci­ljeva
iz članka 21. lokalno, odnosno re­gionalno vijeće:

– prati, izučava i
ocje­njuje utjecaj mjera lokalne, odnosno re­gionalne komunalne, porezne,
socijalne i gospodarske politike u obav­lja­nju poslova iz članaka 19.–22.
Zakona o lokalnoj i područnoj (re­gionalnoj) samoupravi (»Narodne novine«, br.
33/01) na gospodarsku i socijalnu stabilnost, razvitak i životni standard u
svojoj jedinici lokalne, odnosno re­gionalne samouprave;

– vodi za svoje
područje listu mirite­lja, odnosno članova mirovnog vijeća kao i listu
arbitara, odnosno arbitražnog vijeća, utvrđene od strane Vijeća na nacionalnoj
razini;

– daje miš­lje­nje o
prijedlogu proračuna svoje jedinice lokalne, odnosno re­gionalne samouprave;

– razmatra s lokalnog
aspekta i ostala pita­nja iz članka 6. ovog Sporazuma te u svezi toga upućuje
svoje inicijative i miš­lje­nja Vijeću na nacionalnoj razini, odnosno ovisno o
prirodi predmeta predstavničkom tijelu jedinice lokalne, odnosno re­gionalne
samouprave;

– jednom godiš­nje o
svom radu podnosi izvješće Vijeću na nacionalnoj razini;

– donosi poslovnik o
svom radu.

Članak 25.

Troškove lokalnog,
odnosno re­gionalnog vijeća snosi izvršno tijelo (poglavarstvo) jedinice
lokalne, odnosno re­gionalne samouprave za koju je to vijeće osnovano.

Članak 26.

Osnovni tekst
Sporazuma o osniva­nju, nadležnosti i djelova­nju GSV-a stupio je na snagu 21.
siječ­nja 1994. godine, a objav­ljen je 11. ve­ljače 1994. (»Narodne novine«,
br. 10/94); Dopuna Sporazuma o osniva­nju, nadležnosti i djelova­nju GSV-a od
27. trav­nja 1994. godine; Aneks Sporazuma o osniva­nju, nadležnosti i djelova­nju
GSV-a od 8. rujna 1994. godine; Izmjene i dopune Sporazuma o osniva­nju GSV-a
od 16. svib­nja 1997. godine; Izmjene i dopune Sporazuma od 9. srp­nja 1998.
godine; Izmjene i dopune Sporazuma o osniva­nju GSV-a od 6. srp­nja 1999.
godine; Aneks Sporazuma o osniva­nju GSV-a od 10. ožujka 2000. godine i Aneks
Sporazuma o Gospodarsko-socijalnom vijeću i drugim oblicima socijalnog
partnerstva u Republici Hrvatskoj stupio je na snagu danom potpisiva­nja
ovlaštenih predstavnika potpisnica Sporazuma o Gospodarsko-socijalnom vijeću i
drugim oblicima socijalnog partnerstva u Republici Hrvatskoj dana 5. rujna
2001. godine.

Članak 27.

Pročišćeni tekst
Sporazuma o Gospodarsko-socijalnom vijeću i drugim oblicima socijalnog
partnerstva u Republici Hrvatskoj objav­ljuje se u »Narodnim novinama«.

Zagreb,
5. rujna 2001.

Za Vladu Republike                  Savez samostalnih sindikata Hrvatske

Hrvatske                                  Matica
hrvatskih sindikata javnih službi

Zamjenik predsjednika              Nezavisni hrvatski sindikati

Vlade                                       Hrvatska
udruga sindikata

**dr. Goran Granić**, v. r.            Udruga
radničkih sindikata Hrvatske

                                                Hrvatska
udruga poslodavaca

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 88/2001-1503