## Pravilnik o načinu postupanja policijskih službenika u obavljanju poslova nadzora i upravljanja prometom na cestama

### NN 187/2004 (29.12.2004.), Pravilnik o načinu postupanja policijskih službenika u obavljanju poslova nadzora i upravljanja prometom na cestama

# ministarstvo unutarnjih poslova

3217

Na
temelju članaka 128. i 129. stavka 2. podstavka 8. Zakona o policiji (»Narodne
novine« broj 129/2000.), a u vezi s člankom 4. stavkom 1. i člankom 5. stavcima
5. i 6. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne novine« 105/2004.),
ministar unutarnjih poslova donosi

## PRAVILNIK

### o naČinu postupanja policijskih sluŽbenika u obavljanju poslova nadzora i upravljanja prometom na cestama

1. OpĆe odredbe

Članak
1.

Ovim
Pravilnikom propisuje se način postupanja policijskih službenika:

1. prilikom upravljanja prometom na cestama, nadzora
sudionika u prometu na cestama, nadzora vozila, opreme ceste, cestovne
signalizacije te izvođenja radova i drugih aktivnosti na cestama,

2. u slučaju prometne nesreće,

3. prilikom pratnje izvanrednih prijevoza tereta.

Pripadnici prometnih jedinica mladeži‚ i i školskih
prometnih jedinica (u daljnjem tekstu: druge ovlaštene osobe) kada uprav­ljaju
prometom na raskrižjima i drugim mjestima, obavljaju nadzor vozila i vozača te
osiguranja prijelaza djece preko kolnika ili obilježenog pješačkog prijelaza,
dužni su postupati prema odredbama ovoga Pravilnika.

Članak 2.

Upravljanje i nadzor prometa na cestama obavlja se na
temelju svakodnevnog praćenja stanja i uočavanja sigurnosnih prob­lema i
pokazatelja o stanju sigurnosti prometa, a obavlja se, stalno ili povremeno, na
raskrižjima ili drugim mjestima na cesti, radi postizanja veće protočnosti
prometa i sigurnosti sudionika u prometu te zaštite ljudi i imovine.

Stalno upravljanje prometom na cestama obavlja se
svakodnevno, u određeno doba dana.

Povremeno upravljanje prometom na cestama obavlja se
na mjestima i u vrijeme očekivanog ili izvanrednog povećanja prometa na cestama
i njegovog otežanog odvijanja (dani vikenda, športske ili druge priredbe ili
aktivnosti na cesti, sajmišni dani, prometne nesreće i nepogode na cesti i
sl.).

Upravljanje i nadzor prometa na cestama policijski
službenici obavljaju u odori.

Iznimno
od odredbe stavka 4. ovoga članka, nadzor i uprav­ljanje prometom na cestama
policijski službenici mogu po nalogu nadređenog službenika obavljati u civilnoj
odjeći, kojom prilikom obvezno nose reflektirajući prsluk s otisnutim natpisom
»POLICIJA«.

2. Upravljanje prometom na cestama

Članak
3.

Upravljanje
prometom na cestama policijski službenici i druge ovlaštene osobe obavljaju
izdavanjem naredbi usmeno, pokretima ruku, položajem tijela i posebnim uređajima
za davanje zvučnih i svjetlosnih znakova ili podešavanjem semafora.

Fizičko upravljanje prometom na cestama može se
obavljati na mjestu ili u pokretu.

Kada policijski službenici i druge ovlaštene osobe
sudionicima u prometu daju naredbe kojima se odstupa od propisanih prometnih
pravila ili značenja postavljenih prometnih znakova ili svjetala, takve naredbe
mogu se davati i usmeno, pisanim obavijestima na displeju i pomoću tehničkih
sredstava za pojačanje zvuka.

Članak 4.

Kada policijski službenik odnosno druga ovlaštena
osoba upravlja prometom na raskrižju, znakove kojima se naređuje zaustavljanje
svih vozila i zabrana prolaza za određene sudionike u prometu daje nalazeći se
u sredini raskrižja ili na drugom pogod­nom mjestu gdje ga mogu lako uočiti svi
sudionici u prometu.

Ako se u jednom raskrižju nalazi više policijskih službenika
odnosno drugih ovlaštenih osoba koje upravljaju prometom, znaci što ih daju te
osobe moraju biti međusobno usklađeni.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako bi se
time postiglo uspješnije upravljanje prometom, znakove iz članka 5. točaka 1.,
2. i 6. ovoga Pravilnika može davati i policijski službenik, odnosno druga
ovlaštena osoba koja se ne nalazi na sredini raskrižja uz uvjet da ga mogu lako
uočiti svi sudionici u prometu kojima su znaci namijenjeni.

Članak 5.

Znaci što ih policijski službenici odnosno ovlaštene
osobe daju pokretima ruku i položajem tijela za sudionike u prometu znače:

1. desna ruka podignuta okomito s otvorenom šakom,
dlanom prema lijevo – znači obvezno zaustavljanje za sva vozila ispred raskrižja
i zabranu prelaska kolnika za pješake, osim za ona vozila koja se u trenutku
kada je znak dan, ne mogu na siguran način zaustaviti,

2. desna ruka podignuta okomito s otvorenom šakom,
dlanom prema naprijed, na cesti izvan raskrižja, kada se policijski službenik
nalazi na kolniku – znači obvezno zaustavljanje za sva vozila prema kojima je
dlan okrenut,

3.
desna ruka vodoravno predručena s otvorenom šakom, dlanom prema lijevo – znači
zabranu prolaza za sve sudionike u prometu čiji smjer kretanja siječe smjer
ispružene ruke,

4. lagano mahanje rukom – dolje vodoravno odručenom
ili predručenom rukom s otvorenom šakom, dlanom okrenutim prema dolje – znači
da vozač u čijem se smjeru daje ovaj znak mora smanjiti brzinu kretanja vozila,

5. vodoravno predručena ruka savijena u laktu s
otvorenom šakom, i kružno kretanje podlaktice i šake – znači da vozač u čijem
se smjeru daje ovaj znak mora ubrzati kretanje vozila,

6. vodoravno odručena ili predručena ruka s dlanom
otvorene šake usmjerenim prema određenom sudioniku u prometu – znači da se taj
sudionik mora obvezno zaustaviti,

7. tijelo u normalnom stojećem stavu ili tijelo u tom
stavu s rukama vodoravno odručenim – znači da se sudionici u prometu koji
dolaze iz smjera u kojem su okrenuta leđa odnosno prsa policijskog službenika,
odnosno druge ovlaštene osobe moraju zaustaviti, a sudionici koji mu dolaze s
bočnih strana imaju pravo prolaza.

Članak 6.

Znakove kojima se naređuje smanjenje brzine kretanja,
ubrzavanje kretanja i zaustavljanje određenog sudionika u prometu, policijski
službenik može davati i iz policijskog vozila.

U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, na krovu
policijskog vozila mora biti uključeno plavo rotacijsko svjetlo, policijsko
vozilo kreće se iza ili ispred vozila koje se namjerava zaustaviti, a
policijski službenik pomoću pločice »Stop policija« izdaje sudioniku u prometu
odgovarajuće naredbe odnosno zapovijedi.

Kada je na policijskom vozilu ugrađen displej s
naredbama i zapovjedima: »obavezno zaustavljanje«, »stop policija«, »smanjite
brzinu«, »prometna nesreća«, »opasnost na cesti« i sl., policijski službenik uz
plavo rotacijsko svjetlo uključuje i displej s izdatom odgovarajućom naredbom
ili zapovijedi.

Vozač kojemu su izdane naredbe i zapovijedi iz stavka
2. i 3. ovoga članka, dužan je postupiti sukladno izdanoj naredbi ili
zapovijedi.

Članak 7.

Za
davanje naredbi i zapovjedi za zaustavljanje, zabranu prolaska te smanjenje i
ubrzanje kretanja vozila, policijski službenik odnosno druga ovlaštena osoba može
koristiti pločicu.

Pločica
iz stavka 1. ovoga članka ima oblik kruga promjera 12 cm čija je osnova žute
boje s crvenim rubom širine najmanje dva cm, na kojoj je s obje strane, u žutom
polju, ispisan tekst »STOP POLICIJA«.

Pločica
iz stavka 2. ovoga članka može imati i vlastiti izvor svjetlosti.

U
slučaju iz stavka 3. ovoga članka, pločica ima oblik kruga promjera 19,5 cm,
čija je osnova s jedne strane žute boje na kojoj je crnim slovima ispisan tekst
»STOP POLICIJA«, s crvenim rubom širine tri cm. Osnova druge strane pločice je
bijele boje s crvenim rubom širine tri cm na kojem je crnim slovima ispisan
tekst »STOP POLICIJA«. Na sredini se nalazi rasvjetno tijelo crvene boje
promjera 10 cm.

Pločice
iz stavka 2. i 3. ovoga članka nalaze se na rukohvatu i moraju biti presvučene
reflektirajućom tvari.

Članak
8.

Zvučni
znaci daju se posebnim uređajem za davanje zvučnih znakova u nizu tonova raznih
visina koji se nalazi na vozilu ili zviždaljkom.

Članak
9.

Zvučni
znaci koji se daju zviždaljkom imaju ova značenja:

1.
jedan zvižduk – znači poziv sudionicima u prometu, koji ga čuju da obrate pažnju
na policijskog službenika odnosno drugu ovlaštenu osobu koji će odgovarajućim
znakom izraziti određeni zahtjev,

2. više
uzastopnih zvižduka – znači da je neki od sudionika u prometu postupio protivno
zahtjevu izraženim danim znakom, protivno pravilima prometa ili protivno
postavljenim prometnim znakovima.

Prilikom davanja više uzastopnih znakova zviždaljkom,
policijski službenik odnosno druga ovlaštena osoba obavezna je pokazati na
kojeg se sudionika u prometu dani znak odnosi i što je on obvezan učiniti.

Članak 10.

Zvučni znaci koji se daju zviždaljkom primjenjuju se
samo u kombinaciji sa znacima koji se daju rukama i to samo kada se policijski
službenik odnosno druga ovlaštena osoba nalazi izvan vozila.

Zvučni znaci koji se daju posebnim uređajem za
davanje zvučnih znakova na vozilu upotrebljavaju se samo u kombinaciji sa
svjetlosnim znacima iz članka 12. ovoga Pravilnika.

Članak 11.

Svjetlosni znaci daju se posebnim uređajima za
davanje svjetlosnih znakova koji se nalaze na vozilu ili sredstvima za ručno
davanje svjetlosnih znakova (baterijska svjetiljka i sl.).

Članak 12.

Svjetlosni znaci koji se daju posebnim uređajima za
davanje svjetlosnih znakova na vozilu znače: upaljeno plavo rotacijsko svjetlo
na vozilu koje stoji na kolniku – vozač je obvezan smanjiti brzinu kretanja
svoga vozila, po potrebi ga zaustaviti i postupati po naredbama policijskog službenika.

Članak
13.

Svjetlosni
znak koji se daje ručnim sredstvima (baterijska svjetiljka i sl.) stalno je
svijetlo crvene boje kojim policijski služ­benik maše uspravno na uzdužnu os
ceste. Taj znak znači obvezu za vozača da zaustavi vozilo koje se kreće na
dijelu ceste gdje se taj svjetlosni znak daje.

Članak
14.

Na raskrižju i na drugom mjestu na kojem se prometom
na cestama upravlja uređajima za davanje prometnih svjetala (semaforima ili
drugim uređajima), u slučaju zastoja ili neravnomjernog opterećenja prometnih
tokova, policijski službenici odnosno druge ovlaštene osobe mogu upravljati
prometom ručnim podešavanjem tih uređaja ili fizički (pokretima tijela i ruku)
– potpunim isključenjem semafora i drugih uređaja ili podešava­njem semafora na
način da je uključeno samo žuto trepćuće svjetlo.

Članak 15.

Upravljanje
prometom na cestama u pokretu obavlja se na dionici ceste na kojoj dođe do
stvaranja kolona uzrokovanih sporim vozilima, prometnim nesrećama ili drugim
nepogodama na cesti, pri pratnji prijevoza izvanrednih tereta i opasnih tvari i
osiguranja prolaza vozila pod pratnjom.

Za
vrijeme upravljanja prometom na cestama u pokretu, policijski službenici mogu
privremeno isključiti iz prometa spora vozila ili usmjeriti kretanje tih vozila
zaobilaznim cestama – za vrijeme dok postoje razlozi iz stavka 1. ovoga članka.

Članak
16.

U
slučajevima kada upravljanje i nadzor prometa na cestama obavljaju pripadnici
vojne policije, policija i nadležna vojna tijela zajednički utvrđuju način upravljanja
i nadzora prometa na cestama te ostvaruju potrebnu suradnju.

3. Nadzor prometa na cestama

Članak
17.

Nadzor
prometa na cestama obavljaju policijski službenici kretanjem i zadržavanjem na
najugroženijim mjestima na cesti kako bi svojom nazočnošću, upozorenjima,
zapovijedima, uputama i savjetima te primjenom tehničkih sredstava utjecali na
pravilno i zakonito ponašanje sudionika u prometu i na poštivanje prometnih
pravila.

Kada u
nadzoru prometa na cestama policijski službenici zaustavljaju sudionika u
prometu, dužni su koristiti pločicu »Stop policija« i zaustavljanje obavljati
na dijelu ceste uz desni rub kolnika u pravcu kretanja tako da ostali sudionici
u prometu mogu pravovremeno uočiti zaustavljena vozila, vodeći pri tome računa
da ne ometaju promet ili ugrožavaju vlastitu sigurnost ili sigurnost drugih
sudionika u prometu.

Iznimno
od stavka 2. ovoga članka, ako to zahtijevaju razlozi sigurnosti, zaustavljanje
se može obaviti i sa suprotne strane ceste.

Zaustavljanje vozila, prema stavku 2. ovoga članka,
obavlja se u pravilu na mjestima gdje se vozilo cijelom svojom površinom može
ukloniti s kolnika. Ako se nadzor vozila obavlja na kolniku, na policijskom
vozilu mora biti upaljeno plavo rotacijsko svjetlo.

Prilikom nadzora prometa na cestama noću i u uvjetima
smanjene vidljivosti policijski službenik koji obavlja zaustav­ljanje vozila
mora nositi reflektirajući prsluk s otisnutim natpisom »POLICIJA«.

Članak 18.

Nadzorom sudionika u prometu na cesti utvrđuje se i
provjerava njihovo pridržavanje prometnih propisa, valjanost prometnih isprava
te njihovo psihofizičko stanje i drugi uvjeti koje moraju ispunjavati za
sigurno i nesmetano sudjelovanje u prometu.

Članak 19.

Mjesta i dionice ceste na kojima će se obavljati
nadzor, određuju se planom rada policijske uprave odnosno policijske postaje,
pri tome vodeći računa da to ne bude uvijek na istim mjestima.

Prekršaji vezani uz brzinu kretanja vozila neće se
utvrđivati u zoni od 100 metara od postavljenog prometnog znaka za obilježavanja
naseljenih mjesta ili od prometnog znaka izričitih na­red­bi »ograničenja
brzine«.

Iznimno
od odredbe stavka 2. ovoga članka, prekršaji vezani uz brzinu kretanja vozila u
zonama škola ili drugih ustanova gdje se okuplja veći broj djece mogu se utvrđivati
u zoni od 30 metara od postavljenog prometnog znaka izričitih naredbi
»ograničenja brzine« ili prometnog znaka opasnosti »djeca na cesti«.

Članak
20.

Prilikom
nadzora prometa, brzinu kretanja vozila policijski službenici utvrđuju pomoću
uređaja za mjerenje brzine s moguć­nostima video-fotozapisa, fotozapisa i uređajima
bez mogućnosti video-fotozapisa.

Poslovi iz stavka 1. ovoga članka obavljaju se
mjeriteljskim uređajima po postupku i načinu rada sukladno odredbama posebnih
propisa i uputama proizvođača mjerila brzine pregledanih i odobrenih od državnog
tijela nadležnog za normizaciju i mjeriteljstvo.

Brzinu kretanja vozila policijski službenici utvrđuju
i pomoću zapisnog lista tahografa odnosno nadzornog uređaja (euro tahografa) za
vozila koja moraju biti opremljena tim ure­đajima.

Članak 21.

Uređajima s video-foto i foto zapisom, u pravilu se
pre­kršitelji prometnih propisa snimaju s prednje strane. U izvješće o
počinjenom prekršaju, prema mogućnostima upisat će se zapaženi podaci osobnog
opisa (spol, starost, stas, kosa, brada, brkovi, dio odjeće i sl.).

Fotografije načinjene uređajima iz stavka 1. ovoga
članka, iz­ra­đuju se samo u slučajevima kada su neophodno potrebne u
prekršajnom postupku po zahtjevu prekršitelja ili prekršajnog su­da. Troškovi
izrade fotografija zaračunavaju se osobama protiv kojih se vodi prekršajni
postupak i koje su proglašene krivim ili im je izrečena mjera pisanog
upozorenja.

Članak 22.

O svakoj izmjerenoj i prekoračenoj brzini kretanja
vozila, koja je utvrđena uređajem za mjerenje brzine, u slučajevima kada je
obavljeno zaustavljanje vozača, sastavlja se Zapisnik o izmjerenoj brzini
kretanja vozila, osim u slučaju kada je prekoračenje brzine utvrđeno uređajem s
foto ili video-foto zapisom ili kada vozač plati novčanu kaznu na mjestu
izvršenja prekršaja.

Zapisnik o izmjerenoj brzini kretanja vozila iz
stavka 1. ovoga članka tiskan je uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni dio
(Obrazac 1).

Članak 23.

Prilikom obavljanja nadzora uređajem bez
video-fotozapisa, prekršitelj se obavezno zaustavlja i na uređaju mu se
pokazuje izmjerena brzina kretanja. Kada vozač ne plati kaznu na mjestu
izvršenja prekršaja, o izmjerenoj brzini kretanja vozila sastavlja se Zapisnik,
a izmjerena brzina se, u prisutnosti vozača, na uređaju poništava.

Zaustavljanje vozila može obaviti i druga ophodnja na
prometnici na kojoj je snimljena prekoračena brzina, ali postupanje po utvrđivanju
prekršaja (uvid u mjerni uređaj, popunjavanje tiskanica i drugo) može obaviti
samo policijski službenik koji je osposobljen za nadzor i kojem je izdano
uvjerenje o osposob­ljenosti za obavljanje tih poslova.

Članak 24.

Policijski službenik koji vozača, instruktora vožnje,
putnika ili drugog sudionika u prometu radi opravdane sumnje da u organizmu ima
alkohola, opojnih droga ili lijekova na kojima je označeno da se ne smiju
upotrebljavati prije i za vrijeme vožnje ili je sudjelovao u prometnoj nesreći,
podvrgava ispitivanju pomoću odgovarajućih sredstava i aparata, dužan im je
dati upute o načinu korištenja i postupku ispitivanja sredstvima i aparatima te
ih upozoriti na posljedice odbijanja podvrgavanja ispitivanju.

Nakon obavljenog ili odbijenog ispitivanja policijski
službenik popunjava Zapisnik, koji potpisuju ispitana osoba, svjedoci ako ih
ima i policijski službenik koji je obavio ispitivanje.

Zapisnik o ispitivanju iz stavka 2. ovoga članka ne
ispunjava se ukoliko je rezultat ispitivanja negativan, osim kada se
ispitivanje provodi prilikom očevida prometne nesreće ili kada to ispitanik
zahtijeva.

Prilikom nadzora prometa i kod očevida prometnih
nesreća s materijalnom štetom, sudionicima u prometu se, zbog mogućih
dopuštenih pogrešaka propisanih od strane nadležnog državnog tijela za
mjeriteljstvo, u Zapisniku iz stavka 2. ovoga članka, ispitivanjem utvrđena
količina prisutnog alkohola u organizmu umanjuje za 0,1 g/kg, odnosno miligrama
u litri izdahnutog zraka.

Ako je ispitana osoba u takvom stanju da Zapisnik ne
može potpisati ili ga odbije potpisati, policijski službenik će i to
konstatirati u Zapisniku.

Zapisnik o ispitivanju iz stavka 2. ovoga članka
tiskan je uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni dio (Obrazac 2).

Članak 25.

Nadzorom vozila utvrđuje se:

1. ispunjava li vozilo propisane uvjete potrebne za
sudjelovanje u prometu (tehnički pregled, registracija, polica osiguranja,
registarske pločice izdane za to vozilo i dr.),

2. ima li vozilo propisane uređaje i opremu i jesu li
ispravni;

3. prelazi li teret na vozilu dopuštenu masu,
dimenzije i je li propisno smješten te da li se vozilom bez odobrenja prevozi
teret čija je masa ili osovinsko opterećenje veće od dopuštenog odnosno propisanog,

4. prevozi li se vozilom više osoba nego što je
dopušteno te jesu li one pravilno smještene u vozilu,

5. posjedovanje dokumentacije o teretu koje se
prevozi i njezinu istovjetnost i sukladnost s teretom.

U slučaju kada se nadzorom vozila iz stavka 1. ovoga
članka utvrde neispravnosti ili propusti, a vozač nije u mogućnosti otkloniti
nepravilnosti i propuste, policijski službenik će s vozila privremeno skinuti
registarske pločice i vozilo isključiti iz prometa te prema vozaču poduzeti
druge mjere.

O privremeno oduzetim registarskim pločicama,
tahografskom zapisu ili ADR certifikatu vozaču se izdaje potvrda koja je
tiskana uz ovaj Pravilnik i čini njegov sastavni dio (Obrazac 3).

Potvrda iz stavka 3. ovoga članka izdaje se i za
privremeno oduzete predmete koji se izuzimaju i služe kao dokaz u kaznenom ili
prekršajnom postupku.

Članak 26.

Policijski službenik ne smije isključiti iz prometa
vozilo i vozača na mjestu na kojem bi vozilo predstavljalo neposrednu opasnost
za druge sudionike u prometu ili bi ometalo normalno odvijanje prometa.

U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka policijski
službenik može uz nazočnost vozača upravljati vozilom do sigurnog mjesta,
vozaču naložiti da vozilo odveze na sigurno mjesto i pri tome sjediti u vozilu
ili naložiti vozaču da se vozilom kreće neposredno iza ili ispred službenog
vozila do sigurnog mjesta.

Ukoliko
policijski službenik nije u mogućnosti postupiti na način propisan u stavku 2.
ovoga članka zbog tehničke neispravnosti isključenog vozila (neispravni uređaji
za upravljanje i zaustavljanje i sl.), može izdati nalog za premještanje vozila
sukladno odredbama članaka 85. i 86. Zakona o sigurnosti prometa na cestama
(»Narodne novine« br. 105/2004).

Članak
27.

Kada
policijski službenik u nadzoru prometa na cestama utvrdi da je vozilo inozemne
registaracije označeno registarskim pločicama na kojima oznake i broj nisu u
skladu s odredbama međunarodnih ugovora, uputit će vozača toga vozila u najbližu
policijsku upravu ili policijsku postaju radi privremene registracije. Ako
vozač to odbije policijski službenik isključit će vozilo iz prometa.

Članak
28.

Nadzorom cesta utvrđuje se:

1. nalaze li se na cestama propisani prometni
znakovi,

2. jesu li prometni znakovi postavljeni sukladno
propisima i primjereni prometnim tokovima,

3. ima li na cesti nedostataka radi kojih može doći
do ugožavanja prometa, odnosno ima li na cesti nedostataka zbog kojih je promet
otežan.

O utvrđenim nedostacima iz stavka 1. ovoga članka,
policijski službenik će pisanim putem, a u žurnim slučajevima usmeno,
obavijestiti nadležnu tvrtku ili tijelo radi otklanjanja nedostataka.

O utvrđenim nedostacima iz stavka 1. ovoga članka,
policijski službenik izvijestit će i nadležnu inspekciju te će, ukoliko je to
potrebno, protiv odgovornih osoba podnijeti zahtjev za pokretanje prekršajnog
postupka.

Članak 29.

Kada je policijska uprava, odnosno policijska postaja
obaviještena da se na određenoj cesti izvode radovi ili se provode aktivnosti
zbog kojih može doći do smetnji ili poremećaja prometnih tokova, odnosno kada
je primila obavijest o njihovom početku i trajanju, utvrdit će je li pravna
osoba nadležna za održavanje cesta ili druga ovlaštena osoba poduzela
primjerene mjere za sigurno i nesmetano odvijanje prometa, a po potrebi pružit
će i stručnu pomoć.

4. Postupak u sluČaju prometne nesreĆe

Članak
30.

Policijski
službenik dužan je uvijek obaviti očevid prometne nesreće u kojoj ima poginulih
i ozlijeđenih osoba ili je nastala veća materijalna šteta kao i prometne
nesreće s manjom materijalnom štetom koju je policiji dojavio jedan od
sudionika, ukoliko sudionici prometne nesreće nisu potpisali Europsko izvješće
o prometnoj nesreći ili na drugi način nisu razmijenili podatke o sebi i
vozilima.

Policijski službenik koji u nadzoru prometa naiđe na
mjesto nastanka prometne nesreće s manjom materijalnom štetom ili na drugi
način bude obaviješten o nastanku takve nesreće, upozorit će sudionike prometne
nesreće da razmijene podatke te da popune i potpišu Europsko izvješće o
nesreći. O poduzetom policijski službenik sastavlja službenu bilješku koja
sadržava podatke o sudionicima nesreće, o vozilima, kratak opis događaja,
vremenu i mjestu nastanka prometne nesreće, opis nastalih oštećenja. U tom
slučaju se ne popunjava statistički list, a događaj se ne evidentira u
Informacijskom sustavu Ministarstva unutarnjih poslova.

Iznimno
od odredbe stavka 2. ovoga članka, policijski službenik dužan je uvijek obaviti
očevid prometne nesreće kada se jedan od sudionika udaljio s mjesta nesreće,
ako u nesreći sudjeluje vozač iz članka 221. Zakona o sigurnosti prometa na
cestama, vozač koji nije stekao pravo na samostalno upravljanje vozilom određene
kategorije, vozač kojem je vozačka dozvola istekla ili oduzeta ili mu je
izrečena mjera prestanka važenja vozačke dozvole ili zabrane upravljanja
motornim vozilom, vozač za kojega se osnovano sumnja da u organizmu ima
alkohola, opojnih droga ili lijekova na kojima je označeno da se ne smiju
upotrebljavati prije i za vrijeme vožnje ili je u takvom psiho­fizič­kom stanju
da nije sposoban sigurno upravljati vozilom i vozač koji nema pomagala koja
tijekom vožnje mora koristiti. Policijski službenik dužan je obaviti očevid
prometne nesreće ako u nesreći sudjeluje vozilo Ministarstva unutarnjih
poslova, vozilo inozemne registracije, neregistrirano vozilo, vozilo kojem je
istekla važnost prometne dozvole ili vozilo koje na cesti zbog tehničke
neispravnosti ugrožava ili ometa druge sudionike u prometu i u svim drugim
slučajevima kada je za počinjeni prekršaj propisano izricanje zaštitne mjere
zabrane upravljanja vozilom ili negativni bodovi.

Članak 31.

Kada policijski službenik obavlja očevid prometne
nesreće, a na mjestu događaja nema osobe koja se može brinuti o vozilu, teretu
ili drugim predmetima poduzet će sljedeće:

1. obavijestiti nadležnu pravnu osobu za održavanje
ceste radi uklanjanja, smještaja i čuvanja vozila i stvari,

2. popisati stvari te poduzeti druge mjere za njihovo
čuvanje, dok ih ne preuzme pravna osoba za održavanje ceste,

3. obavijestiti vlasnika vozila o prometnoj nesreći i
poduzetim mjerama, odnosno najužu rodbinu kada je vlasnik vozila ujedno i vozač
koji je stradao u prometnoj nesreći.

Popis stvari sastavlja se u dva primjerka od kojih se
jedan, uz potpis, uručuje osobi kojoj se stvari predaju. Drugi se primjerak
čuva u spisu predmeta o prometnoj nesreći.

Kada se popisuju stvari, policijski službenik, ako je
to moguće, osigurat će prisutnost najmanje jedne punoljetne osobe.

Kada se vozilo i stvari odvoze s mjesta prometne
nesreće, sastavit će se zapisnik o preuzimanju vozila u koji se obvezno upisuju
podaci o vozilu i stvarima koji se odvoze, podaci o osobi koja je obavila
prijevoz i mjesto gdje će se vozilo i stvari čuvati. Zapisnik se sastavlja u
najmanje dva primjerka od kojih se jedan odlaže i čuva u spisu prometne
nesreće.

Članak 32.

Ako u prometnoj nesreći ima smrtno stradalih ili teže
ozlijeđenih osoba, policijski službenik će na obazriv način, odmah po
obavljenom očevidu, obavijestiti obitelj stradalih ili užu rodbinu.

Kada u prometnoj nesreći smrtno strada ili bude teže
ozlijeđen stranac, policijska uprava o tome žurno obaviještava Ministarstvo
vanjskih poslova i Ministarstvo unutarnjih poslova u sjedištu.

Policijska uprava dužna je postupiti na način
propisan u stav­ku 2. ovoga članka i u svim slučajevima kada se postupa prema
strancu, ako se isti pozove na odredbe članka 36. Bečke konvencije o
konzularnim odnosima od 18. travnja 1961. godine.

Članak 33.

Kada u Republiku Hrvatsku ulazi vozilo strane
registracije s vidljivim oštećenjima, policijski službenik na graničnom
prijelazu izdat će vozaču potvrdu o tim oštećenjima.

Za
vozilo strane registracije oštećeno u prometnoj nesreći u Republici Hrvatskoj,
nadležna policijska uprava, odnosno policijska postaja izdat će potvrdu samo za
oštećenja koja su utvrđena na mjestu prometne nesreće.

Ako
vozač vozila strane registarske oznake prijavi oštećenje vozila i traži o tome
potvrdu, izdat će mu se potvrda ako se utvrdi da je vozilo oštećeno na način
kako je to prijavio.

Ako se
ne može utvrditi da je vozilo strane registracije oštećeno na način kako je
vozač prijavio, izdat će se potvrda o prijavi oštećenja vozila u kojoj će se
naznačiti da je izdana na osnovi prijave vozača te da činjenice koje je naveo u
vezi oštećenja vozila nisu utvrđene.

Na
način propisan u stavku 4. ovoga članka, postupit će se i prilikom izdavanja
potvrde o oštećenju vozila strane registracije koje napušta teritorij Republike
Hrvatske.

Članak
34.

Potvrda
o oštećenju vozila, u svrhu popravka vozila u inozemstvu, izdat će se i za
vozilo domaće registarske oznake oštećeno u prometnoj nesreći na području
Republike Hrvatske.

5. Pratnja izvanrednih prijevoza

Članak
35.

Izvanrednim
prijevozom u smislu ovoga Pravilnika smatra se:

–
prijevoz vozilima koja prazna ili zajedno s teretom imaju masu ili osovinsko
opterećenje veće od dopuštenog ili dimenzije veće od propisanih,

–
prijevoz vozilima koja prazna ili zajedno s teretom udovo­lja­vaju propisanim
mjerama glede mase, osovinskog opterećenja ili dimenzija, ukoliko je neki od
tih elemenata na pojedinoj dionici javne ceste drugačije ograničen prometnim
znakom ili je radi građevinsko-tehničkih elemenata ceste (radijus zavoja,
poprečni ili uzdužni nagib i sl.) na tom dijelu ceste u vrijeme prijevoza po­trebno
ograničiti promet ili uspostaviti posebno upravljanje prometom.

Članak
36.

Kada
nadležni davatelj dozvole za izvanredni prijevoz zatraži pratnju, Ministarstvo
unutarnjih poslova daje mišljenje po kojim uvjetima se izvanredni prijevoz može
obaviti.

Kada se
radi o međunarodnom izvanrednom prijevozu, mišlje­nje iz stavka 1. ovoga članka
daje Ministarstvo unutarnjih poslova u sjedištu, a za unutarnji izvanredni
prijevoz policijska uprava na čijem području prijevoz započinje.

Ako se
prijevoz obavlja preko više policijskih uprava, Ministarstvo unutarnjih poslova
u sjedištu i policijska uprava na čijem području započinje prijevoz, pribavit
će mišljenje od policijskih uprava preko čijeg područja će se obaviti prijevoz
i zajedno s njima utvrditi postupak i način pratnje izvanrednog prijevoza.

Članak 37.

Mišljenje iz članka 36. stavka 1. ovoga Pravilnika
treba sadržavati:

– optimalno vrijeme i pravac kretanja vozila,

– naziv ulica i javnih cesta te cestovnih objekata po
kojima će se vozila koja obavljaju izvanredni prijevoz kretati,

–
neophodan broj policijskih vozila i policijskih službenika u policijskoj
pratnji.

Članak
38.

Obavezna
policijska pratnja, odredit će se u sljedećim slučajevima:

– kada
je duljina vozila, odnosno skupa vozila s teretom veća od 25 metara,

– kada je širina vozila, odnosno skupa vozila s
teretom takva da je prolazna širina suprotnog smjera manja od 3 metra,

– kada je visina vozila, odnosno skupa vozila s
teretom veća od 4,5 metra,

– kada duljina vozila, odnosno skupa vozila s teretom
u odnosu na širinu kolnika u zavoju zauzima pretežiti dio kolnika, tako da je
prolazna širina suprotnog smjera manja od 3 metra,

– kada je na pojedinim dijelovima itinerara potrebno
obustaviti promet ili uspostaviti posebno upravljanje prometom,

– kada se vozilo kojim se prevozi teret zbog
sigurnosnih ili tehničkih razloga ne može na ravnoj cesti kretati brzinom većom
od 40 km/h.

Članak 39.

Pratnju izvanrednog prijevoza organizira i provodi
policijska uprava na čijem području prijevoz započinje.

Kada se pratnja izvanrednog prijevoza obavlja preko
pod­ručja više policijskih uprava policijska uprava preko čijeg područ­ja se
obavlja prijevoz u slučaju potrebe dužna je pratnji pružiti zatraženu pomoć.

U opravdanim slučajevima, pratnja se može
organizirati kao etapna (štafetna) pratnja.

Prilikom provođenja etapne pratnje smjena policijskih
op­hod­nji mora se obaviti usklađeno, vodeći maksimalnu pozornost o sigurnosti
izvanrednog prijevoza i sigurnosti ostalih sudionika u prometu.

Ako primopredaja pratnje ne bude pravovremeno
obavljena, pratnju nastavljaju policijske ophodnje koje su je do tada obavljale.

Članak 40.

Obračun troškova pratnje obavlja policijska uprava na
čijem području prijevoz započinje.

Članak 41.

Nadležni rukovoditelj policijske uprave će, sukladno
mišlje­nju iz članka 37. podstavka 3. ovoga Pravilnika, odrediti potreban broj
policijskih službenika i policijskih vozila koji će obaviti pratnju izvanrednog
prijevoza tereta.

Za pratnju će se odrediti najmanje dva policijska službenika
u jednoj policijskoj ophodnji, od kojih je jedan završio tečaj prometne
policije.

Nadležni rukovoditelj policijske uprave određuje
jednog policijskog službenika kao voditelja pratnje, a isti je odgovoran za
postupanje i usklađeno djelovanje drugih policijskih službenika koji obavljaju
pratnju izvanrednog prijevoza.

Članak 42.

Policijski službenici koji su određeni za pratnju
izvanrednog prijevoza dužni su se u određeno vrijeme, na to određenom mjestu,
javiti voditelju izvanrednog prijevoza i od njega zatražiti na uvid dozvolu o
odobrenom prijevozu te potrebnu dokumentaciju o vozilima koja sudjeluju u prijevozu
te vozačkom i pratećem osoblju.

Prije
započinjanja pratnje policijski službenici će zajedno s voditeljom izvanrednog
prijevoza izvršiti detaljan pregled tereta radi utvrđivanja je li propisno
smješten, učvršćen i obilježen te je li duljina, širina, visina i masa tereta
istovjetna s podacima u dozvoli za izvanredni prijevoz.

Utvrđene
neispravnosti ili nedostaci moraju se otkloniti prije započinjanja izvanrednog
prijevoza o čemu se sastavlja službena bilješka koja čini sastavni dio spisa
izvanrednog prijevoza.

Članak
43.

Vozila
kojima se obavlja izvanredni prijevoz i vozila prijevoznika koja prate
izvanredni prijevoz moraju biti obilježena propisanom oznakom, gabaritnim
svjetlima, propisanim rotiraju­ćim svjetlima i natpisom.

Članak
44.

Kada u
pratnji izvanrednog prijevoza sudjeluje više policijskih službenika s više
vozila, voditelj pratnje nalazi se u policijskom vozilu u prethodnici pratnje.

U
slučaju da se iza vozila pod pratnjom formira kolona drugih vozila, voditelj
pratnje dužan je na pogodnom mjestu zaustaviti vozila pod pratnjom i propustiti
kolonu vozila te osigurati ponovo uključivanje vozila pod pratnjom u promet.

Na
način propisan u stavku 2. ovoga članka voditelj pratnje postupit će i u
slučaju ako na vozilu pod pratnjom nastupi kvar, a ako vozilo nije moguće
maknuti s ceste vozilo će se zaustaviti što bliže desnom rubu kolnika i
propisno označiti.

Članak
45.

U
slučaju nepovoljnih vremenskih uvjeta ili ako nastupi oštećenje ceste ili
cestovnih objekata u tolikoj mjeri da daljnje sigurno odvijanje izvanrednog
prijevoza nije moguće, voditelj pratnje dužan je izvanredni prijevoz prekinuti
i vozilo pod pratnjom skloniti s ceste na pogodno mjesto.

Članak
46.

Nakon
završetka izvanrednog prijevoza, voditelj pratnje će sačiniti izvješće o tijeku
pratnje, uvjetima pod kojima je obav­ljena pratnja, eventualnim promjenama
itinerara i drugim činjenicama koje su uočene tijekom obavljanja pratnje.
Izvješće se čuva u spisu izvanrednog prijevoza.

6. Prijelazne i zavrŠne odredbe

Članak
47.

Stupanjem
na snagu ovoga Pravilnika prestaju važiti Pravilnik o znacima što ih
sudionicima u prometu na cestama daju ovlaštene osobe (»Narodne novine« br.
9/93), Naputak o načinu uporabe uređaja za mjerenje brzine kretanja vozila,
broj: 511-01-24-10589/1-2001. od 30. 11. 2001. godine, Naputak o postupanju
policije prilikom pratnje izvanrednih prijevoza, broj: 511-01-52-19404/1-2004.
od 27. 4. 2004. godine te Uputa o utvrđivanju alkoholiziranosti po odredbama
novog Zakona o sigurnosti prometa na cestama, broj: 511-01-24-60520/1-2004. od
27. 8. 2004. godine.

Članak 48.

Ovaj
Pravilnik stupa na snaguosmoga dana od danaobjave u »Narodnim
novinama«.

Broj:
511-01-52-81931-2004

Zagreb,
20. prosinca 2004.

Ministar
**Marijan Mlinarić, dr. med**., v. r.

![](dodatni/350200.gif)

![](dodatni/350201.gif)

![](dodatni/350202.gif)

Pravilnik, NN 187/2004-3217