## Metodologija za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti 2007. - NKD 2007.

### NN 102/2007 (10.10.2007.), Metodologija za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti 2007. - NKD 2007.

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

**2994**

Na temelju članka 43. Zakona o službenoj statistici (»Narodne novine«, br.
103/03.) Državni zavod za statistiku određuje

## METODOLOGIJU

### ZA STATISTIČKU PRIMJENU NACIONALNE KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI 2007. – NKD 2007.1

1. UVOD

Nacionalna klasifikacija djelatnosti – NKD2 je klasifikacija svih ekonomskih
djelatnosti RH i koristi se za prikupljanje, upisivanje, obradu, objavu i
diseminaciju statističkih podataka. Također se koristi i za razvrstavanje
poslovnih subjekata (pravnih i fizičkih osoba) kao i za vođenje poslovnih
registara.
NKD je izrađen potkraj 1994. na temelju statističke klasifikacije ekonomskih
djelatnosti EU-a – NACE Rev. 13, čime je osigurana usporedivost statističkih
podataka RH na europskoj i svjetskoj razini. S obzirom na to da se radi o
preuzetom eruopskom standardu, svaka promjena klasifikacije NACE povlači za
sobom i promjenu klasifikacije NKD-a. Tako je NKD ažuriran 2003., kada je na
snagu stupio NKD 2002.4, nakon što je u EU stupila na snagu revidirana verzija NACE Rev. 1.15. Radilo se o manjem ažuriranju klasifikacije, bez zadiranja u
njezinu osnovnu strukturu.
Budući da su se dogodile značajne promjene u strukturi i organizaciji
gospodarstva, kao i u razvoju novih tehnologija koje stvaraju nove djelatnosti i
proizvode, bilo je potrebno organizirati veliku reviziju klasifikacije NACE.
Razmaci između revizija ne smiju biti predugi, jer se važnost klasifikacije s
vremenom smanjuje, niti prekratki, jer je u tom slučaju usporedivost podataka
tijekom vremena značajno umanjena. Međutim, važno je napomenuti da svaka
revizija klasifikacije, osobito ako uključuje promjene u strukturi
klasifikacije, vodi prekidu vremenskih serija.
Rezultat ove velike revizije (poznate pod nazivom Operacija 2007. koja se
odvijala između 2000. i 2007.) je izrada nove klasifikacije NACE Rev. 26 koja je
stupila na snagu 19. siječnja 2007., a čija će primjena početi 1. siječnja 2008.
u svim zemljama EU-a.
S obzirom na navedeno, stručnjaci Državnog zavoda za statistiku izradili su novu
verziju NKD-a pod nazivom Nacionalna klasifikacija djelatnosti 2007. – NKD
2007.7, koja će stupiti na snagu i čija će primjena početi, kao i u zemljama
EU-a, 1. siječnja 2008., dok će se za statističke i analitičke potrebe službene
statistike u prijelaznom razdoblju do 31. prosinca 2009. istodobno primjenjivati
i NKD 2002. Tako je trinaest godina nakon izrade prve verzije NKD-a, NKD doživio
značajnu promjenu u svojoj strukturi.
Primjenom klasifikacije NKD 2007., koja sadržajno i strukturno u potpunosti
odgovara klasifikaciji NACE Rev. 2, moći će se, bez ikakve sumnje, osigurati
kvalitetna međunarodna usporedivost statističkih podataka.
Za pravilnu primjenu NKD-a 2007. u svim statističkim istraživanjima i u
statističkom poslovnom registru kao polaznoj osnovi za sva statistička
istraživanja, bilo je potrebno ažurirati Metodologiju za statističku primjenu
NKD-a i uskladiti je s Uvodom u NACE Rev. 2. Rezultat tog rada je izrada
Metodologije za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti 2007.
– NKD 2007. koja je usklađena s definicijama i pravilima NACE-a Rev. 2.

2. OBUHVAT I KARAKTERISTIKE NKD-a 2007.

***2.1. Pojam klasifikacije djelatnosti***

Za djelatnost se može reći da predstavlja kombinaciju sredstava kao što su
kapitalna dobra, radna snaga, proizvodne tehnike ili poluproizvodi u svrhu
proizvodnje roba ili usluga. Stoga, djelatnost karakterizira input (sredstva),
proizvodni proces i output (robe ili usluge).
Klasifikacija djelatnosti jedan je od osnovnih statističkih standarda koji se
koristi pri evidentiranju, prikupljanju, obradi, analizi, diseminaciji i
prikazivanju podataka važnih za stanje određenog gospodarstva te za analizu i
usmjeravanje društvenog i gospodarskog razvoja i njegovih strukturnih promjena.
Prema klasifikaciji djelatnosti razvrstavaju se poslovni subjekti (pravne i
fizičke osobe) po djelatnostima koje obavljaju, a ne prema vlastitom
ustrojstvenom obliku, statusu, vlasništvu, načinu proizvodnje i slično.
Međutim, statističke klasifikacije nisu statička kategorija. Razlog je u
činjenici da se gospodarstvo i njegova struktura u tijeku vremena mijenja, nove
tehnologije stvaraju nove djelatnosti i proizvode koji dobivaju sve veću
važnost, dok neke druge djelatnosti sve više gube na važnosti. Kako bi
statističke informacije o strukturi gospodarstva zadržale svoju aktualnost,
nužno je s vremena na vrijeme revidirati klasifikacije. To ne smije biti
prečesto i u kratkim intervalima jer svaka revizija klasifikacija ima negativan
učinak zato što izaziva prekid vremenskih serija i zahtijeva njihovu
rekonstrukciju.

***2.2. Obuhvat i ograničenja NKD-a 2007.***

NKD 2007. ne razlikuje oblik vlasništva, vrstu pravne organizacije ili način
poslovanja jer ti kriteriji nisu povezani s karakteristikama same djelatnosti.
Jedinice koje obavljaju istu vrstu ekonomske djelatnosti razvrstavaju se na isti
način neovisno o tome radi li se o dioničkim društvima (ili njihovom dijelu),
samostalnim poduzetnicima ili državi i bez obzira na to je li matično poduzeće
strana jedinica i sastoji li se jedinica od jednog ili više pogona. Stoga, nema
povezanosti između NKD-a i Klasifikacije institucionalnih jedinica u Sustavu
nacionalnih računa (SNA)8 ili Europskom sustavu računa (ESA)9.
Proizvodne jedinice razvrstavaju se prema glavnoj ekonomskoj djelatnosti koju
obavljaju, neovisno o tome obavlja li se posao električnim ili ručnim strojevima
ili se odvija u tvornici ili kućanstvu. Moderno nasuprot tradicionalnom ne
predstavlja kriterij za NKD.
NKD ne razlikuje formalnu od neformalne ili legalnu od ilegalne proizvodnje.
Razvrstavanja prema obliku vlasništva, vrsti organizacije ili načinu poslovanja
izvode se neovisno o razvrstavanju prema djelatnosti. Međutim, unakrsno
razvrstavanje s NKD-om osigurat će korisne dodatne informacije.
Općenito, NKD ne razlikuje tržišne od netržišnih djelatnosti, kao što je
definirano u SNA-i/ESA-i, iako je ta razlika važna značajka SNA-e/ESA-e.
Raščlanjivanje ekonomskih djelatnosti prema ovom načelu je korisno u svakom
slučaju gdje se podaci prikupljaju za djelatnosti koje se obavljaju na tržišnoj
odnosno netržišnoj osnovi. Unakrsnim razvrstavanjem ovaj bi se kriterij trebao
povezati s kategorijama NKD-a. Netržišne usluge pružaju samo državne
organizacije ili neprofitne institucije koje služe kućanstvima, većinom u
području obrazovanja, zdravstva, socijalnog rada itd.
NKD obuhvaća i djelatnosti kućanstava koja proizvode različitu robu i obavljaju
različite usluge za vlastite potrebe. Ovo se odnosi samo na dio ekonomskih
djelatnosti kućanstva, dok su djelatnosti kućanstva koje je moguće jasno
odrediti razvrstane u drugim dijelovima NKD-a.

***2.3 Struktura i sustav označavanja NKD-a 2007.***

NKD 2007. sastoji se od četiri hijerarhijske razine koje su označene na sljedeći
način:
– razina klasifikacije je područje i označava se jednoslovnom oznakom
– razina klasifikacije je odjeljak i označava se dvoznamenkastim brojem
– razina klasifikacije je skupina i označava se troznamenkastim brojem
– razina klasifikacije je razred i označava se četveroznamenkastim brojem.
Najniža razina klasifikacije je razina razreda, što do sada nije bio slučaj.
Naime, u NKD-u 2002. najniža razina klasifikacije je bila razina podrazreda
(peteroznamenkasta brojčana oznaka) koja je predstavljala nacionalnu uvedenu
razinu odnosno razinu uvedenu radi zadovoljavanja nacionalnih potreba za
prikazivanjem podatka na detaljnijoj razini. S obzirom na to da je NKD 2007.
detaljniji u odnosu na NKD 2002. i da na razini razreda ima 615 kategorija (NKD
2002. je na razini razreda imao 514 kategorija, a na razini podrazreda 585),
statističari Državnog zavoda za statistiku, zajedno s ostalim institucijama koje
sudjeluju u izradi Programa statističkih aktivnosti te Godišnjega provedbenog
plana, složili su se da najniža razina NKD-a 2007. bude razina razreda, a to
znači bez detaljnije nacionalne raščlambe.
Također, NKD 2007. u odnosu na NKD 2002. u svojoj strukturi više nema međurazine
potpodručja. Razlog tome je što ta hijerarhijska razina (međurazina), koja je
bila uvedena radi potrebe nacionalnih računa, više ne postoji u NACE-u Rev. 2.
Za potrebe nacionalnih računa izrađene su dvije agregirane strukture koje ne
čine sastavni dio NACE-a Rev. 2 pa tako niti NKD-a 2007. (vidi točku 5.5.).
NKD 2007. ima 21 područje, 88 odjeljaka, 272 skupine i 615 razreda. Usporedni
prikaz hijerarhijskih razina NKD-a 2007. i NKD-a 2002. prikazan je u Tablici 1.

*Tablica 1.* HIJERARHIJSKE RAZINE NKD-a 2007. U ODNOSU NA NKD 2002.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv razine | Vrsta i broj oznake | NKD 2007. | | NKD 2002. | | Razlika |
| Oznaka | Broj kategorija | Oznaka | Broj kategorija |
| Područje | jednoslovne | A – U | 21 | A – Q | 17 | + 4 |
| Potpodručje (međurazina) | dvoslovne | – | – | AA – QA | 31 | – |
| Odjeljak | dvoznamenkaste | 01 – 99 | 88 | 01 – 99 | 62 | + 26 |
| Skupina | troznamenkaste | 01.1 – 99.0 | 272 | 01.1 – 99.0 | 224 | + 48 |
| Razred | četveroznamenkaste | 01.11 – 99.00 | 615 | 01.11 – 99.00 | 514 | + 101 |
| Podrazred | peteroznamenkaste | – | – | 01.11.0 – 99.00.0 | 585 | – |

Oznaka za razinu područja nije uključena u šifru NKD-a 2007.
koja označava odjeljak, skupinu i razred određene djelatnosti. Na primjer,
djelatnost Proizvodnja ljepila je označena šifrom 20.52, pri čemu je 20 šifra
odjeljka, 20.5 šifra skupine i 20.52 šifra razreda; područje C kojem ova šifra
pripada ne pojavljuje se u samoj šifri.
Šifre odjeljaka dodjeljivane su redom odnosno rastućim brojčanim slijedom.
Međutim, postoje određene »praznine« kako bi se omogućilo uvođenje dodatnih
odjeljaka bez potrebe za potpunom promjenom šifarskog sustava. To se odnosi na
ona područja klasifikacije u kojima će se najvjerojatnije vrlo brzo ukazati
potreba za dodatnim odjeljcima. Iz tog razloga su sljedeće šifre odjeljaka
ostale neiskorištene u NACE-u Rev. 2 odnosno NKD-u 2007.: 04, 34, 40, 44, 48,
54, 57, 67, 76, 83 i 89.
U slučajevima gdje određena razina klasifikacije nije dalje raščlanjena, koristi
se brojka 0 na onom mjestu u šifri koje označava sljedeću detaljniju razinu. Na
primjer, šifra razreda Veterinarske djelatnosti je 75.00, zato što odjeljak
Veterinarske djelatnosti (šifra 75) nije podijeljen niti u skupine niti u
razrede.
Skupine ili razredi koji uključuju »ostale« i/ili »d. n. (drugdje nespomenute)«
djelatnosti su označene, kadgod je to moguće, brojkom 9 (na primjer skupina 08.9
Rudarstvo i vađenje, d. n. i razred 08.99 Vađenje ostalih ruda i kamena, d. n.).
Formiranje i brojčano označavanje kategorija NKD-a 2007. na svim hijerarhijskih
razinama odgovara strukturi i sadržaju klasifikacije NACE-a Rev. 2.
U tablici 2. prikazan je broj kategorija unutar svake hijerarhijske razine NKD-a
2007. po pojedinim područjima NKD-a 2007., pa sve do najniže razine razreda
(615), koji su označeni četveroznamenkastom brojkom.

*Tablica 2.* TEMELJNA STRUKTURA I BROJ KATEGORIJA NKD-a 2007., PO PODRUČJIMA

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznake i nazivi područja NKD-a 2007. | | Broj hijerarhijskih razina NKD-a 2007. | | |
| odjeljci | skupine | razredi |
| UKUPNO (A-U) | | 88 | 272 | 615 |
| A | Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo | 3 | 13 | 39 |
| B | Rudarstvo i vađenje | 5 | 10 | 15 |
| C | Prerađivačka industrija | 24 | 95 | 230 |
| D | Opskrba električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija | 1 | 3 | 8 |
| E | Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom te djelatnosti sanacije okoliša | 4 | 6 | 9 |
| F | Građevinarstvo | 3 | 9 | 22 |
| G | Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikla | 3 | 21 | 91 |
| H | Prijevoz i skladištenje | 5 | 15 | 23 |
| I | Djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane | 2 | 7 | 8 |
| J | Informacije i komunikacije | 6 | 13 | 26 |
| K | Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja | 3 | 10 | 18 |
| L | Poslovanje nekretninama | 1 | 3 | 4 |
| M | Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti | 7 | 15 | 19 |
| N | Administrativne i pomoćne uslužne djelat­nosti | 6 | 19 | 33 |
| O | Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje | 1 | 3 | 9 |
| P | Obrazovanje | 1 | 6 | 11 |
| Q | Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi | 3 | 9 | 12 |
| R | Umjetnost, zabava i rekreacija | 4 | 5 | 15 |
| S | Ostale uslužne djelatnosti | 3 | 6 | 19 |
| T | Djelatnosti kućanstava kao poslodavaca; djelatnosti kućanstava koja proizvode različitu robu i pružaju različite usluge za vlastite potrebe | 2 | 3 | 3 |
| U | Djelatnosti izvanteritorijalnih organizacija i tijela | 1 | 1 | 1 |

3. DEFINICIJE I NAČELA NKD-a 2007.

***3.1. Usvojeni kriterij za izradu klasifikacije NKD 2007.***

Kriteriji koji se koriste za definiranje i određivanje kategorija na bilo kojoj
razini klasifikacije ovise o više faktora kao što su potencijalna uporaba
klasifikacije i raspoloživost podataka. Ovi kriteriji se primjenjuju različito
na različitim razinama klasifikacije: kriterij za detaljne razine agregiranja
uzima u obzir sličnosti u stvarnom proizvodnom procesu, dok je na višim
agregiranim razinama klasifikacije taj kriterij prilično nevažan.

**Kriterij za razrede**

Kriteriji u vezi s načinom na koji su djelatnosti povezane u, i raspoređene
između, poduzeća zauzimaju središnje mjesto u definiciji razreda (najdetaljnije
kategorije) NKD-a 2007. Njihova je namjena osigurati primjenu razreda NKD-a
2007. kod razvrstavanja statističkih jedinica, kao i to da jedinice koje
pripadaju pojedinom razredu budu što je više moguće slične s obzirom na
djelatnosti koje obavljaju.
Kod definiranja pojedinih razreda NKD-a 2007. pridaje se više značaja
proizvodnom procesu, nego npr, karakteristikama proizvedenih roba i usluga ili
njihovoj namjeni. To znači da su djelatnosti grupirane zajedno kada dijele
zajednički proces proizvodnje roba ili usluga, upotrebljavajući slične
tehnologije.
Razredi NKD-a 2007. definirani su tako da kad god je moguće sljedeća dva uvjeta
budu zadovoljena:
– da proizvodnja određenih kategorija roba ili usluga koje obilježavaju dati
razred odgovara outputu jedinica koje su razvrstane u taj razred
– da razred obuhvaća jedinice koje proizvode većinu roba ili usluga koje ga
obilježavaju.

**Kriterij za skupine i odjeljke**

Za razliku od razreda, stvarni proizvodni proces i tehnologija korišteni u
proizvodnim djelatnostima postaju manje važni kao kriterij za njihovo grupiranje
na višim agregiranim razinama klasifikacije. Na najvišoj razini klasifikacije
(područja), važan faktor postaju opća obilježja proizvedenih roba i usluga, kao
i potencijalna uporaba statističkih podataka, npr. u okviru SNA-e i ESA-e.
Glavni kriteriji koji se primjenjuju kod određivanja skupina i odjeljaka
(dvoznamenkaste i troznamenkaste kategorije) NKD-a 2007. odnose se na sljedeće
karakteristike djelatnosti proizvodnih jedinica:
– obilježja proizvedenih roba i usluga
– namjenu roba i usluga
– inpute, procese i tehnologiju proizvodnje.
Kada se radi o obilježjima proizvedenih roba i usluga, uzima se u obzir fizički
sastav i stupanj proizvodnje robe kao i potrebe kojima proizvedene robe i usluge
služe. Razlikovanje kategorija NKD-a 2007. u smislu prirode proizvedenih roba i
usluga, omogućuje temelj za grupiranje proizvodnih jedinica prema njihovim
sličnostima u, i vezama između, utrošenih sirovina, izvora potražnje i njihovih
tržišta.
Težina (važnost) dodijeljena opisanim kriterijima varira od jedne do druge
kategorije. U većini slučajeva (na primjer proizvodnja hrane, industrija
tekstila, odjeće i kože, proizvodnja strojeva i opreme kao i uslužne
djelatnosti), tri specifične karakteristike su u velikoj mjeri povezane tako da
se problem dodjele težine (važnosti) kriterijima ne pojavljuje. U slučaju
poluproizvoda, više puta se najveća težina (važnost) davala fizičkom sastavu,
kao i stupnju proizvodnje robe. U slučaju robe sa složenim proizvodnim procesom
prioritet se često davao krajnjoj namjeni, tehnologiji i organizaciji
proizvodnje u odnosu na fizički sastav robe.

***3.2. Glavne, sporedne i pomoćne djelatnosti***

Jedinica može obavljati jednu ili više ekonomskih djelatnosti koje su opisane u
jednoj ili više kategorija NKD-a 2007.
**Glavna djelatnost** statističke jedinice je djelatnost koja najviše doprinosi
ukupnoj dodanoj vrijednosti jedinice. Glavna djelatnost se određuje top-down
metodom i ne mora nužno imati 50% ili veći udjel ukupne dodane vrijednosti
jedinice.
**Sporedna djelatnost** je bilo koja druga djelatnost jedinice, čiji se outputi
(robe ili usluge) isporučuju trećoj strani. Dodana vrijednost sporedne
djelatnosti mora biti manja nego ona glavne djelat­nosti.
Potrebno je napraviti razliku između glavnih i sporednih djelatnosti, s jedne, i
pomoćnih djelatnosti, s druge strane. Glavne i sporedne djelatnosti se uglavnom
obavljaju uz pomoć brojnih pomoćnih djelatnosti kao što su računovodstvo,
prijevoz, skladištenje, nabava, promidžba prodaje, popravak i održavanje, itd.
**Pomoćne djelatnosti** su one koje postoje isključivo kako bi pružale potporu
glavnoj ili sporednim ekonomskim djelatnostima jedinice, tako što osiguravaju
robu ili usluge za potrebe samo te jedinice.
Djelatnost se smatra pomoćnom ako zadovoljava sve sljedeće uvjete:
– obavlja se samo za jedinicu ili jedinice kojima pripada
– pridonosi troškovima jedinice
– outputi (obično usluge, rijetko roba) nisu dio konačnog proizvoda jedinice i
ne pridonose bruto investicijama u fiksni kapital
– slična djelatnost u sličnom rasponu obavlja se u sličnim proizvodnim
jedinicama.
Sljedeće djelatnosti se ne smatraju pomoćnim djelatnostima:
– proizvodnja roba ili obavljen rad koji je investicija; npr. gradnja za
vlastite potrebe, koja bi trebala biti razvrstana u djelatnost građevinarstva
ako su podaci dostupni; izrada softvera
– proizvodnja čiji se značajan dio prodaje na tržištu, čak i ako se dio utroši u
vezi s glavnom djelatnosti
– proizvodnja robe ili usluga koja kasnije postaje sastavni dio outputa glavne
ili sporedne djelatnosti (npr. proizvodnja kutija za pakiranje proizvoda u
odjelu istog poduzeća)
– proizvodnja energije (elektrana ili toplana) čak i kada se cjelokupna
upotrijebi za glavnu ili sporednu djelatnost nadređene jedinice
– kupnja robe za preprodaju u neizmijenjenom stanju
– istraživanje i razvoj, s obzirom da ove djelatnosti ne pružaju usluge koje se
koriste u tekućoj proizvodnji.
U svim navedenim slučajevima, ukoliko za te djelatnosti postoje dostupni podaci,
potrebno je izdvojiti posebne jedinice, tzv. jedinice prema vrsti djelatnosti –
JVD te ih razvrstati prema djelatnosti koju stvarno obavljaju.

4. DEFINICIJE STATISTIČKIH JEDINICA

Kako bi se stvorila cjelovita statistička slika gospodarstva, potreban je širok
raspon informacija, a organizacijska razina na kojoj je moguće prikupiti podatke
ovisi o vrsti podataka. Na primjer, podaci o profitu nekog trgovačkog društva
mogu biti raspoloživi iz samo jedne središnje zemljopisne lokacije i odnositi se
na nekoliko različitih lokacija, dok podaci o prodaji proizvoda mogu biti
raspoloživi za svaku izdvojenu lokaciju. Stoga, da bi se na zadovoljavajući
način moglo promatrati i analizirati podatke, neophodno je definirati sustav
statističkih jedinica. One čine sastavne dijelove (»building blocks«) za koje se
mogu prikupiti podaci i razvrstati prema NKD-u.
Različite vrste statističkih jedinica koriste se za različite potrebe, ali svaka
je jedinica poseban entitet koji je definiran tako da ga je moguće prepoznati i
odrediti te izbjeći zamjenjivanje s bilo kojom drugom vrstom jedinice. To može
biti prepoznatljiva pravna ili fizička jedinica ili kao u slučaju jedinice
homogene proizvodnje, statistička konstrukcija.
Postoje sljedeće vrste statističkih jedinica10:
a. grupa poduzeća;
b. poduzeće;
c. jedinica prema vrsti djelatnosti (JVD);
d. lokalna jedinica;
e. lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti (lokalni JVD);
f. institucionalna jedinica;
g. jedinica homogene proizvodnje (JHP);
h. lokalna jedinica homogene proizvodnje (lokalni JHP).

***4.1. Kriteriji za definiranje statističkih jedinica***

Statističke jedinice definiraju se na temelju triju kriterija čija važnost ovisi
o vrsti jedinice na koju se odnose.

**Pravni, računovodstveni i ustrojstveni kriterij**

Kako bi se mogle definirati jedinice koje će se moći prepoznati i odrediti u
gospodarskom sustavu, primjenjuje se pravni ili institucionalni kriterij. U
nekim slučajevima pravno odvojene jedinice moraju biti grupirane zajedno jer
nisu samostalne u svojoj organizaciji. Za definiranje nekih vrsta jedinica
primjenjuju se i računovodstveni i financijski kriteriji.
Za formiranje statističkih jedinica poduzeća koriste se pravne jedinice koje
djelomično ili u cijelosti obavljaju proizvodnu djelatnost.
Pravne jedinice uključuju:
– pravne osobe čije je postojanje priznato zakonom neovisno o pojedincima ili
institucijama u čijem su vlasništvu ili čiji su članovi
– fizičke osobe koje obavljaju ekonomsku djelatnost na osnovi vlastitog prava.
Pravne jedinice čine, samostalno ili u kombinaciji s drugim jedinicama, izvor za
formiranje statističkih jedinica nazvanih poduzeća.

**Zemljopisni kriterij**

Jedinica se može identificirati zemljopisno. Razlikuju se lokalna, regionalna11,
nacionalna, europska i svjetska područja.
Lokalna razina ovdje znači teritorij koji odgovara »najmanjem administrativnom
području«: u Hrvatskoj »grad/općina«, a na primjer u Njemačkoj »Gemeinde«, u
Francuskoj »commune« i u Velikoj Britaniji »ward«.
Jedinice za promatranje i analizu definirane su tako da omogućavaju određivanje
podataka po svim teritorijalnim razinama Republike Hrvatske te priključivanje
podacima europskog i svjetskog područja.
Primjena zemljopisnih kriterija mora omogućiti objedinjavanje podataka i
spriječiti dupliciranje i neobuhvaćenost podataka.

**Kriterij djelatnosti**

Kao što je već spomenuto, jedinica može obavljati glavnu, sporedne i pomoćne
djelatnosti (vidi točku 2.2.). Ako jedinica obavlja više od jedne djelatnosti,
sve djelatnosti osim pomoćnih poredane su prema udjelu u bruto dodanoj
vrijednosti, a prema troškovima koje stvaraju razlikuju se glavne i sporedne
djelatnosti. Pojam pomoćnih djelatnosti je opisan u dodatnim objašnjenjima (vidi
točku 3.1.).
Djelatnosti se definiraju određenim razinama NKD-a 2007. te se jedinice
razvrstavaju prema djelatnostima koje obavljaju. Pravila za razvrstavanje
djelatnosti i statističkih jedinica navedena su pod točkom 5. (Klasifikacijska
pravila za djelatnosti i statističke jedinice).

***4.2 Definicije i objašnjenja pojedinačnih vrsta statističkih jedinica***
**Grupa poduzeća** (*Enterprise group*)

Grupa poduzeća je udruženje poduzeća povezanih pravnim i/ili financijskim
vezama. Grupa poduzeća može imati više od jednog centra odlučivanja, posebno za
politiku proizvodnje, prodaje i profita. Može centralizirati određene aspekte
financijskoga upravljanja i oporezivanja. Ona čini gospodarski entitet koji je
ovlašten za odlučivanje, posebno u odnosu na jedinice koje ju čine.
Objašnjenje:
Za određena promatranja i analize ponekad je potrebno proučiti veze među
određenim poduzećima i grupirati ona koja imaju međusobne čvrste veze.
Smatra se da postoji grupa kad 20% kapitala ili glasova ima ili kontrolira drugo
poduzeće. Uzimaju se u obzir odredbe o ovlaštenjima za imenovanje direktora, a
uz financijski nadzor utvrđuje se i gdje se kontrola stvarno nalazi.
Ova definicija nije pogodna za statističku analizu jer računovodstveno povezane
grupe ne konstituiraju međusobno isključive dodatne grupe poduzeća. Statistička
jedinica poznata kao grupa poduzeća temeljena na konceptu računovodstveno
povezane grupe treba se definirati primjenom sljedećih dopunskih kriterija:
– potrebno je razmotriti računovodstvene grupe na najvišoj konsolidacijskoj
razini (upravitelj grupe)
– u grupu poduzeća treba uključiti one jedinice čije su financije potpuno
integrirane u konsolidirano društvo
– treba dodati jedinice s većinskom kontrolom čiji računi nisu uključeni u
sveukupnu konsolidaciju primjenom jednog od kriterija razlike u vrsti
djelatnosti ili veličini jedinice
– ne uzimaju se u obzir privremene veze kraće od godine dana.
Grupa poduzeća je skup poduzeća koje nadzire upravitelj grupe (*group head*).
Upravitelj grupe je nadređena pravna jedinica koju posredno ili neposredno ne
nadzire nijedna druga pravna jedinica. Podružna poduzeća (*subsidiary enterprise*)
nadređenoga poduzeća (*parent enterpris*e) njihove su podružnice (*subsidiaries*).
Međutim, postoje neki oblici zadružnih ili zajedničkih udruga u kojima je
nadređeno poduzeće u vlasništvu jedinica grupe.
Grupe poduzeća često su povezane različitim odnosima kao što su vlasništvo,
kontroliranje različitih interesa i upravljanje. Te su jedinice često povezane s
jedinicama iz iste obitelji s nekoliko različitih generacija. Jedinica grupa
poduzeća često odgovara konglomeratu povezanom složenim odnosima i često obavlja
širok raspon djelatnosti. Podgrupe se mogu identificirati unutar grupe poduzeća.
Korisno je prepoznati sve veze između upravitelja grupe i podređenih poduzeća
preko mreže podružnica i potpodružnica (*sub-subsidiaries*), što omogućava prikaz
organiziranosti cijele grupe.
Što se tiče različitih računovodstvenih uputa treba razlikovati među temeljnim
jedinicama grupe nefinancijskih poduzeća od jedinica koje se razvrstavaju kao
financijske institucije. U drugom slučaju treba razlikovati jedinice koje su
kreditne institucije i one koje su osiguravajuća društva. Neke grupe poduzeća
protežu se cijelim svijetom, a treba ih analizirati s nacionalnog i međunarodnog
aspekta.
Jedinica grupe poduzeća osobito je korisna za financijske analize i proučavanje
strategije poduzeća, no one su previše nestalne u svojoj prirodi da bi se
prihvatile kao središnje jedinice za promatranje i analizu. Stoga se za
prikupljanje i prikazivanje određenih podataka koristi jedinica poduzeće.

**Poduzeće** (*Enterprise*)

Poduzeće je najmanja kombinacija pravnih jedinica koja čini organizacijsku
jedinicu za proizvodnju roba ili usluga. Ima određen stupanj autonomije pri
odlučivanju, posebno pri raspoređivanju vlastitih resursa. Poduzeće obavlja
jednu ili više djelatnosti na jednoj ili više lokacija. Poduzeće može biti samo
jedna pravna jedinica.
Objašnjenje:
Ovako definirano poduzeće ekonomski je entitet koji, pod određenim okolnostima,
odgovara grupi od nekoliko pravnih jedinica. Neke pravne jedinice, u stvari,
obavljaju djelatnosti isključivo za druge pravne jedinice, njihovo se postojanje
može objasniti samo administrativnim razlozima (npr. zbog obračuna poreza) i
nemaju nikakvu ekonomsku važnost. Velik broj pravnih jedinica bez ijednog
zaposlenog također pripada ovoj kategoriji. U mnogim slučajevima djelatnosti
takvih pravnih jedinica smatraju se pomoćnim djelatnostima za nadređenu pravnu
jedinicu za koju obavljaju poslove, a kojoj moraju biti pripojene da bi
formirale poduzeće koje se koristi za gospodarsku analizu.

**Jedinica prema vrsti djelatnosti** – JVD (*Kind-of-activity unit – KAU*)

Jedinicu prema vrsti djelatnosti – JVD čine dijelovi poduzeća koji pridonose
izvođenju djelatnosti na razini razreda (četveroznamenkasta brojčana oznaka)
NKD-a 2007. Ona odgovara jednoj operacijskoj potpodjeli poduzeća. Informacijski
sustav u poduzeću mora osigurati podatke za izračunavanje, za svaki JVD,
vrijednosti proizvodnje, međufazne potrošnje, troškova radne snage, operativnih
viškova i zaposlenosti te bruto investicije u fiksni kapital (*gross fixed
capital formation*).
Objašnjenje:
Jedinica prema vrsti djelatnosti – JVD određena je za jedinicu promatranja kako
bi se poboljšala homogenost rezultata statističkih istraživanja prema
djelatnosti i međunarodna usporedivost tih rezultata, dok se na razini poduzeća
mogu promatrati različite vrste horizontalne i vertikalne integracije na
nacionalnoj i međunarodnoj razini. Entiteti koji obavljaju samo pomoćne
djelatnosti za poduzeće kojem pripadaju ne mogu se smatrati samostalnom
jedinicom prema vrsti djelatnosti.
Jedinica prema vrsti djelatnosti – JVD unutar pojedinog naslova NKD-a 2007. može
proizvesti proizvode izvan homogene grupe na račun s njima povezanih sporednih
djelatnosti koje se ne mogu izdvojeno obraditi zbog neraspoloživosti
računovodstvenih podataka. Stoga jedinica prema vrsti djelatnosti razvrstana na
temelju glavne djelatnosti ne mora proizvoditi potpun output homogenih skupina
specifičnih proizvoda jer se isti proizvodi mogu proizvesti u sporednim
djelatnostima jedinice prema vrsti djelatnosti koja pripada nekom drugom naslovu
u NKD-u 2007.
Interno računovodstvo poduzeća (npr. profitni ili troškovni centri) često se
razvija prema srodnom kriteriju koji je sličan konceptu djelatnosti. Ono
omogućava davanje podataka na razini jedinice prema vrsti djelatnosti. Svi
troškovi pomoćnih djelatnosti poduzeća moraju se raspodijeliti na glavne i
sporedne djelatnosti te jedinice prema vrsti djelatnosti koje se promatraju
unutar poduzeća.

**Lokalna jedinica** (*Local unit*)

Lokalna jedinica je poduzeće ili dio poduzeća (npr. radionica, tvornica,
skladište, ured, rudnik, stovarište) smješteno na zemljopisno određenom mjestu.
Na svakom od tih mjesta obavlja se neka ekonomska djelatnost u kojoj je
zaposlena jedna ili više osoba (nekad i samo dio radnoga vremena), za jedno te
isto poduzeće.
Objašnjenje:
Ako je neka osoba zaposlena na jednom ili više mjesta (održavanje ili nadzor)
ili kod kuće, lokalna jedinica je mjesto s kojeg se daju upute ili s kojeg se
organizira rad. Mora biti moguće odrediti broj zaposlenih za svaku lokalnu
jedinicu. Međutim, sve pravne jedinice koje čine pravnu osnovu poduzeća ili
jednog njegova dijela moraju imati lokalnu jedinicu koja je registrirani ured,
čak i ako tamo nema nijednog zaposlenog. Štoviše, lokalna jedinica može
obavljati samo pomoćne djelatnosti.
Zemljopisno identificirano mjesto mora biti striktno opisano: dvije jedinice
koje pripadaju istom poduzeću na različitim lokacijama (čak i unutar najmanje
administrativne jedinice), smatraju se dvjema lokalnim jedinicama. Jedna lokalna
jedinica može se protezati kroz nekoliko susjednih administrativnih područja, a
u tom je slučaju, prema konvenciji, poštanska adresa odlučujuća.
Granice jedinice određuju se granicama lokacije, što znači npr. da autocesta
koja ide kroz lokalnu jedinicu ne narušava granice lokalne jedinice. Kriterij za
zaposlene osobe u lokalnoj jedinici također se uzima u obzir.

**Lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti – lokalni JVD***(Local kind-of-activity
unit – local KAU)*

Lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti – lokalni JVD dio je jedinice koji
prema vrsti djelatnosti odgovara lokalnoj jedinici.
Objašnjenje:
Svaki JVD mora imati najmanje jedan lokalni JVD. Međutim, JVD se može formirati
od dijelova jedne ili više lokalnih jedinica. S druge strane, lokalna jedinica
može u određenim okolnostima obavljati samo određeni broj pomoćnih djelatnosti.
U tom slučaju treba dodatno razvrstati lokalne jedinice. Osim toga, svako
poduzeće mora imati najmanje jedan lokalni JVD.

**Institucionalna jedinica***(Institutional unit)*

Institucionalna jedinica je jedinica osnovni centar za odlučivanje koji
karakterizira jednoobraznost ponašanja i samostalnost pri odlučivanju u
obavljanju njezine glavne funkcije. Jedinica je institucionalna ako je
samostalna u odlučivanju u odnosu na svoju glavnu funkciju i ako je nadležna za
cjelovito računovodstvo.
Jedinica je samostalna u odlučivanju o glavnoj funkciji ako je odgovorna za
odluke i djelatnosti koje obavlja.
Jedinica je nadležna za kompletno računovodstvo kad vodi računovodstvo za sve
gospodarske i financijske transakcije koje se obavljaju u računovodstvenom
razdoblju te bilance aktive i pasive.
Objašnjenje:
U sektoru korporativnih poduzeća poduzeće odgovara institucionalnoj jedinici
koja se koristi u sustavu nacionalnih računa. Slične institucionalne jedinice
također postoje u općoj upravi i sektoru privatnih neprofitnih institucija.
Institucionalne jedinice u sektoru kućanstava obuhvaćaju sve djelatnosti u
kućanstvima, dok je pojam »poduzeće« rezerviran isključivo za njihove proizvodne
djelatnosti.
Primjena ovih pravila daje sljedeća rješenja za entitete koji nemaju obje
karakteristike institucionalne jedinice:
(a) Kućanstva uvijek imaju samostalnost odlučivanja i prema tome su
institucionalne jedinice, čak i ako ne vode cjelovito računovodstvo.
(b) Poduzeća koja ne vode cjelovito računovodstvo pripajaju se institucionalnim
jedinicama u čije je računovodstvu uključeno i njihovo.
(c) Entiteti koji pri vođenju računovodstva nemaju samostalnost u odlučivanju u
obavljanju svoje glavne funkcije pripajaju se jedinicama koje ih nadziru.
(d) Entiteti koji zadovoljavaju definiciju institucionalne jedinice smatraju se
takvima čak i ako ne objavljuju svoja financijska izvješća.
(e) Entiteti koji čine dio grupe poduzeća i vode cjelovito računovodstvo
smatraju se institucionalnim jedinicama, čak i ako su dio svoje samostalnosti u
odlučivanju ustupili u praksi (ako ne i pravno) središnjem tijelu (holding
društvu) odgovornom za opće upravljanje grupom. Holding društvo samo za sebe
smatra se institucionalnom jedinicom, za razliku od jedinica kojima upravlja.
Sljedeće jedinice smatraju se institucionalnim jedinicama:
– jedinice koje vode cjelovito računovodstvo i samostalne su u odlučivanju:
(a) Privatna i javna društva *(private and public companies)*, javne korporacije*(public corporations)*
(b) Zadruge *(cooperatives)* i partnerstva *(partnerships)* priznati kao samostalni
pravni entiteti
(c) Javna poduzeća *(public enterprises)* koja su posebnim pravnim propisima
priznata kao samostalni pravni entiteti
(d) Neprofitne institucije *(non-profit institutions)* priznate kao samostalni
pravni entiteti
(e) Tijela opće uprave *(agencies of general government)*.
– jedinice koje vode cjelovito računovodstvo i koje u skladu s konvencijom
samostalno odlučuju:
(f) Kvazikorporacijska poduzeća *(quasi-corporate enterprises)*: poduzeća u
vlasništvu jedne fizičke osobe *(sole proprietorships)*, partnerstva
*(partnerships)* i javna poduzeća *(public enterprises)*, osim onih koji su navedeni
u točkama (a), (b) i (c) ako je njihovo ekonomsko i financijsko djelovanje
različito od djelovanja njihovih vlasnika, a slično je djelovanju korporacijskih
poduzeća *(corporate enterprises)*.
– jedinice koje nisu obvezne voditi cjelovito računovodstvo, ali samostalno
odlučuju, u skladu s konvencijom:
(g) Kućanstva.

**Jedinica homogene proizvodnje – JHP***(Unit of homogeneous production – UHP)*

Jedinica homogene proizvodnje – JHP okarakterizirana je jednom djelatnosti koja
je identificirana svojim homogenim inputom, procesom proizvodnje i outputom.
Proizvodi koji čine input i output međusobno se razlikuju po svojim fizičkim
karakteristikama, stupnju obrade i tehnici proizvodnje, što ovisi o
klasifikaciji proizvoda. Jedinica homogene proizvodnje može odgovarati
institucionalnoj jedinici ili njezinu dijelu, ali nikad ne može pripadati dvjema
različitim institucionalnim jedinicama.
Za jasnu analizu proizvodnog procesa sustav nacionalnih računa prihvatio je
jedinice homogene proizvodnje – JHP, koje omogućavaju studiju tehničkih i
gospodarskih odnosa. Te analitičke jedinice upotrebljavaju se posebice za
input-output tabele, a u praksi se rekonstruiraju iz podataka prikupljenih za
jedinice promatranja s obzirom na to da se ne mogu izravno promatrati.
Većina jedinica promatranja u isto vrijeme obavlja nekoliko djelatnosti. One
mogu obavljati glavne djelatnosti, neke sporedne djelatnosti, tj. djelatnosti
koje pripadaju drugim granama i neke od pomoćnih djelatnosti kao što su uprava,
nabava, prodaja na tržištu, skladištenje, popravci itd. Ako jedinica promatranja
obavlja glavnu djelatnost, isto kao i jednu ili nekoliko sporednih djelatnosti,
to će se podijeliti u odgovarajući broj jedinica homogene proizvodnje – JHP, a
sporedne će djelatnosti biti ponovo razvrstane pod različite naslove u odnosu na
glavnu djelatnost. Pomoćne djelatnosti jedinice promatranja ne izdvajaju se od
glavnih i sporednih djelatnosti za koje se obavljaju.
Jedinica homogene proizvodnje – JHP definira se neovisno o lokaciji djelatnosti.

**Lokalna jedinica homogene proizvodnje – lokalni JHP***(Local unit of homogenous
production – local UHP)*

Lokalna jedinica homogene proizvodnje – lokalni JHP dio je jedinice homogene
proizvodnje koji odgovara lokalnoj jedinici.

***4.3 Dodatna objašnjenja***

**Upravna i neprofitna tijela** *(Government and non-profit bodies)*

Za opća upravna tijela različite su odgovarajuće statističke jedinice za koje se
prikupljaju statistički podaci (npr. središnja uprava, socijalno osiguranje,
lokalna uprava županije, općine/grada itd.). Ta različita tijela zajednički
planiraju, nadgledaju i upravljaju financijama svojih konstituirajućih tijela
(mogu biti ministarstva, uredi, zavodi, agencije, odjeli itd.). S obzirom na
vrstu djelatnosti, neka od tih tijela, posebno lokalne vlasti, heterogenija su
nego korporativna poduzeća *(corporate enerprises)*.
Djelatnosti ovih tijela često pripadaju području O NKD-a 2007.: Javna uprava i
obrana; obvezno socijalno osiguranje, iako druga tijela obavljaju djelatnosti
koje u osnovi pripadaju ostalim područjima uključujući Obrazovanje (područje P),
Zdravstvenu zaštitu i socijalnu skrb (područje Q) i Ostale uslužne djelatnosti
(područje S).
Kad se serije podatka o entitetima privatnog sektora moraju spojiti s podacima o
općim upravnim tijelima i privatnim neprofitnim institucijama, razvrstanima
prema vrsti ekonomske djelatnosti, njihova identifikacija i razvrstavanje mora
se provesti uporabom statističkih jedinica koje odgovaraju entitetima koji su
najbliži statističkim jedinicama definiranima u privatnom sektoru. Zato se svi
kriteriji koji se upotrebljavaju u privatnom sektoru analogno primjenjuju na
opća upravna tijela. Isto se primjenjuje na privatne neprofitne institucije.

**Pomoćne djelatnosti** *(Ancillary activities)*

Razlika između pomoćnih, glavnih i sporednih djelatnosti može se prikazati na
primjerima:
– proizvodnja sitnog alata za upotrebu u jedinici jest pomoćna djelatnost (u
skladu sa svim kriterijima)
– vlastiti je prijevoz obično pomoćna djelatnost (u skladu sa svim kriterijima)
– prodaja vlastitih proizvoda pomoćna je djelatnost zbog općeg pravila da nije
moguće proizvoditi bez prodaje. Međutim, ako je moguće identificirati
maloprodaju unutar proizvodnoga poduzeća (direktna prodaja krajnjem korisniku),
što može biti npr. lokalna jedinica, ova maloprodaja – osim onih u svrhu analiza
– može se smatrati jedinicom prema vrsti djelatnosti. Ta jedinica promatranja
predmet je dvostruke klasifikacije u smislu djelatnosti (glavne ili sporedne)
koju obavlja unutar poduzeća i u smislu vlastite djelatnosti (maloprodaja).
Opće je pravilo, budući da proizvodni proces obično nije moguć bez pomoćnih
djelatnosti, da pomoćne djelatnosti ne smiju biti posebno izdvojeni entiteti,
čak i ako se obavljaju u posebnim pravnim jedinicama ili na posebnim mjestima
iako vode odvojeno računovodstvo. Pomoćne djelatnosti ne uzimaju se u obzir pri
razvrstavanju entiteta koji ih obavljaju. Najbolji je primjer entiteta koji
obavlja pomoćne djelatnosti glavni upravni odjel ili registrirani ured.
Ako se pomoćne djelatnosti obavljaju u korist samo jednog entiteta, te
djelatnosti i utrošena sredstva predstavljaju sastavni dio djelatnosti i
sredstava te jedinice. Međutim, ako se djelatnosti statističke jedinice i
odgovarajuće pomoćne djelatnosti ne obavljaju na istom zemljopisnom području
(definirano prema zonama za potrebe statističkih istraživanja), preporučljivo je
posebno prikupiti dodatne podatke o tim jedinicama za kategorije podataka koji
moraju biti raspoređeni po zemljopisnim područjima, čak i ako jedinice obavljaju
samo pomoćne djelatnosti.
Ako se pomoćne djelatnosti većinom obavljaju u korist dviju ili više jedinica
prema vrsti djelatnosti, troškovi pomoćnih djelatnosti moraju se raspodijeliti
na sve jedinice prema vrsti djelatnosti za koje se obavljaju. Ako su podaci o
razmjeru troškova za svaku posebnu djelatnost raspoloživi, troškovi se moraju
rasporediti prema tome. Međutim, ako nema tih podataka, troškovi pomoćnih
djelatnosti moraju se rasporediti u glavnu i sporedne djelatnosti proporcionalno
vrijednosti outputa umanjenoj za međufazne troškove isključujući troškove samih
pomoćnih djelatnosti. Ako je ova metoda u praksi prekomplicirana, troškovi
pomoćne djelatnosti jednostavno se mogu rasporediti proporcionalno vrijednosti
outputa.
Ako su pomoćne djelatnosti organizirane tako da su namijenjene za dva ili više
entiteta u poduzeću s više jedinica, one mogu činiti skupinu pomoćnih
djelatnosti na pojedinoj lokaciji. U ovom slučaju, na isti način kao što je
poželjno potpuno obuhvatiti određene djelatnosti, čak i ako se one obavljaju
neovisno ili ih obavljaju entiteti koji obavljaju isključivo pomoćne djelatnosti
(npr. računalne usluge), korisno je dopustiti dodatno razvrstavanje po
djelatnostima. Za tu svrhu pomoćni entiteti mogu biti razvrstani prema
djelatnostima koje obavljaju i prema djelatnosti jedinice kojoj pripadaju.
Moguće je da neka djelatnost u početku bude pomoćna, a poslije počne prodavati
usluge drugim entitetima. Takva djelatnost može se razviti do te mjere da
prestaje biti pomoćna djelatnost i mora se smatrati jednom od glavnih ili
sporednih djelatnosti entiteta. Jedini način određivanja djelatnosti kao
pomoćne, glavne ili sporedne jest ocjenjivanje njezine uloge u poduzeću kao
cjelini.
Veze između različitih vrsta statističkih jedinica prikazane su u sljedećoj
tablici:

*Tablica 3.* VEZA IZMEĐU RAZLIČITIH VRSTA STATISTIČKIH JEDINICA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **Jedna ili više lokacija** | **Jedna lokacija** |
| Jedna ili više djelatnosti | Poduzeće | Lokalna jedinica |
|  | Institucionalna jedinica |  |
| Samo jedna djelatnost | JVD | Lokalni JVD |
|  | JHP | Lokani JHP |

Sustav administrativnih i statističkih jedinica se može
prikazati na sljedeći način:

![](dodatni/378516.gif)

5. KLASIFIKACIJSKA PRAVILA ZA DJELATNOSTI I STATISTIČKE
JEDINICE

***5.1. Osnovna klasifikacijska pravila***

Svakoj jedinici u statističkom poslovnom registru dodijeljena je jedna šifra
NKD-a prema njenoj glavnoj ekonomskoj djelatnosti. Glavna djelatnost je
djelatnost koja najviše doprinosi dodanoj vrijednosti jedinice. Prilikom dodjele
šifre NKD-a 2007. treba se koristiti dodatnim alatima kao što su objašnjenja
NKD-a 2007. i korespondentne tablice veza te ostalim klasifikacijama
integriranog sustava statističkih ekonomskih klasifikacija kao što su
Klasifikacija proizvoda po djelatnostima – KPD 2007. i Carinska tarifa RH – CT.
Kod jednostavnih slučajeva kada jedinica obavlja samo jednu ekonomsku
djelatnost, glavna djelatnost jedinice se određuje kategorijom NKD-a 2007. koja
opisuje djelatnost. Ako jedinica obavlja nekoliko ekonomskih djelatnosti (koje
nisu pomoćne djelatnosti), glavna se djelatnost određuje na temelju dodane
vrijednosti koja je pridružena svakoj djelatnosti te prema pravilima koja su
opisana u nastavku teksta.
Dodana vrijednost je osnovni koncept za razvrstavanje jedinica prema ekonomskim
djelatnostima. Bruto dodana vrijednost je definirana kao razlika između outputa
i intermedijarne potrošnje. Dodana vrijednost je dodatno mjerilo doprinosa svake
ekonomske jedinice bruto domaćem proizvodu (BDP).

**Zamjenski kriteriji za dodanu vrijednost**

Kako bi se odredila glavna djelatnost jedinice, moraju biti poznati podaci o
djelatnostima koje jedinica obavlja i njihov pripadajući udjel u dodanoj
vrijednosti. Ponekad nije moguće dobiti podatke o dodanoj vrijednosti za
različite djelatnosti koje se obavljaju, te razvrstavanje djelatnosti treba
obavljati uporabom zamjenskih kriterija. Kriteriji mogu biti:
a. Zamjenski kriteriji koji se temelje na outputu:
– bruto output jedinice koji se može odrediti za robe i usluge koje su
pridružene svakoj djelatnosti
– vrijednost prodaje ili prihod (promet) tih grupa proizvoda koje pripadaju
svakoj djelatnosti;
b. Zamjenski kriteriji koji se temelje na inputu:
– plaće i naknade koje se mogu pridružiti različitim djelatnostima (ili dohodak
samozaposlenih)
– broj zaposlenih koji obavljaju različite djelatnosti i vrijeme rada zaposlenih
koje se može pridružiti različitim djelatnostima jedinice.
U slučaju kada su podaci o dodanoj vrijednosti nepoznati trebaju se koristiti
zamjenski kriteriji kako bi se dobio najbolji mogući rezultat, u usporedbi s
rezultatom koji bi se dobio na temelju podataka o dodanoj vrijednosti. Uporaba
zamjenskih kriterija ne mijenja metode koje se koriste za određivanje glavne
djelatnosti, oni su samo operativna procjena podataka o dodanoj vrijednosti.
Međutim, jednostavna uporaba navedenih zamjenskih kriterija može dovesti do
zabune. To će uvijek biti slučaj kada struktura zamjenskog kriterija nije
izravno proporcionalna (nepoznatoj) dodanoj vrijednosti.
Kada se upotrebljavaju podaci o prodaji kao zamjena za podatke o dodanoj
vrijednosti, treba uzeti u obzir da u nekim slučajevima promet i dodana
vrijednost nisu proporcionalni. Na primjer, promet u trgovini obično ima puno
manji udjel u dodanoj vrijednosti nego promet u prerađivačkoj industriji. Čak i
unutar prerađivačke industrije odnos između prodaje i dobivene dodane
vrijednosti može varirati između i unutar djelatnosti. Kod nekih se djelatnosti
podaci o prometu određuju na specifičan način čime je usporedba s drugim
djelatnostima beskorisna, a to je na primjer slučaj kod djelatnosti financijskog
posredovanja ili djelatnosti osiguranja. O ovome treba voditi računa prilikom
odabira podataka o bruto outputu kao zamjenskom kriteriju.
Veliki broj jedinica uz djelatnost trgovine obavlja i druge djelatnosti. U
takvim slučajevima podaci o prometu trgovine su najneprikladniji pokazatelji za
nepoznati udjel dodane vrijednosti za djelatnost trgovine. Puno bolji pokazatelj
je bruto marža (razlika između prometa trgovine, nabave roba za daljnju prodaju
i stanja zaliha trgovačke robe) koja može varirati unutar trgovine na veliko i
trgovine na malo kao i između različitih djelatnosti trgovine. Također je
potrebno uzeti u obzir posebna pravila razvrstavanja za područje trgovine koja
su navedena pod točkom 5.4.
Slične mjere opreza treba uzeti u obzir kada se primjenjuju zamjenski kriteriji
koji se temelje na inputu. Proporcionalnost između plaća i naknada ili
zaposlenih, s jedne strane, i dodane vrijednosti, s druge strane, nije pouzdana
ukoliko je intenzitet rada raznih djelatnosti različit. Intenzitet rada može
značajno varirati između različitih ekonomskih djelatnosti i između djelatnosti
istog razreda NKD-a (primjer: ručna proizvodnja robe nasuprot proizvodnji robe
mehaniziranim procesima).

***5.2. Višestruke i integrirane djelatnosti***

Višestruke i integrirane djelatnosti javljaju se u slučajevima kada su značajni
udjeli djelatnosti jedinica uključeni u više od jednog razreda NKD-a 2007.
Slučajevi mogu biti rezultat vertikalne integracije djelatnosti (na primjer
rušenje stabala u kombinaciji s proizvodnjom piljene građe ili djelatnosti
vađenja gline u kombinaciji s proizvodnjom cigala), horizontalne integracije
djelatnosti (na primjer proizvodnja pekarskih proizvoda u kombinaciji s
proizvodnjom čokoladnih slastica) ili bilo koje kombinacije djelatnosti unutar
statističke jedinice. U ovim situacijama, jedinica treba biti razvrstana prema
sljedećim pravilima.
Ako jedinica obavlja djelatnosti koje spadaju u dva različita razreda NKD-a
2007., uvijek će jedna djelatnost imati udjel veći od 50% dodane vrijednosti,
osim u iznimno rijetkom slučaju kada obje djelatnosti (različitih razreda NKD-a
2007.) imaju jednake udjele od 50%. Djelatnost koja imao udjel veći od 50%
dodane vrijednosti je glavna djelatnost i određuje razvrstavanje jedinice prema
NKD-u 2007.
U puno složenijem slučaju kada jedinica obavlja više od dvije djelje djel koje
spadaju u više od dva različita razreda NKD-a 2007., a ni jedna od njih nema
udjel veći od 50 % dodane vrijednosti, razvrstavanje jedinice po djelatnosti
mora se odrediti primjenom top-down metode.

**Top-down metoda**

Top-down metoda slijedi hijerarhijsko pravilo: razvrstavanje jedinice na
najnižoj razini klasifikacije mora biti u skladu s razvrstavanjem jedinice na
višim razinama. Kako bi ovaj uvjet bio zadovoljen, proces započinje određivanjem
odgovarajuće kategorije na najvišoj razini klasifikacije i nastavlja se prema
nižim razinama na sljedeći način:
a. Odredi se područje NKD-a 2007. koje ima najveći udjel u dodanoj vrijednosti
b. Unutar tog područja odredi se odjeljak NKD-a 2007. koji ima najveći udjel u
dodanoj vrijednosti unutar tog područja
c. Unutar tog odjeljka odredi se skupina NKD-a 2007. koja ima najveći udjel u
dodanoj vrijednosti unutar tog odjeljka
d. Unutar te skupine odredi se razred NKD-a 2007. koji ima najveći udjel u
dodanoj vrijednosti unutar te skupine.
 *Primjer:* JEDINICA OBAVLJA SLJEDEĆE DJELATNOSTI:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područje | Odjeljak | Skupina | Razred | Opis razreda | Udjel |
| C | 25 | 25.9 | 25.91 | Proizvodnja čeličnih bačava i sličnih posuda | 10% |
| 28 | 28.1 | 28.11 | Proizvodnja motora i turbina, osim motora za zrakoplove i motorna vozila | 6% |
| 28.2 | 28.24 | Proizvodnja mehaniziranoga ručnog alata | 5% |
| 28.9 | 28.93 | Proizvodnja strojeva za industriju hrane, pića i duhana | 8% |
| 28.95 | Proizvodnja strojeva za industriju papira i kartona | 23% |
| G | 46 | 46.1 | 46.14 | Posredovanje u trgovini tekstilom, odjećom, krznom, obućom i kožnim proizvodima | 7% |
| 46.6 | 46.61 | Trgovina na veliko poljopriv­rednim strojevima, opremom i priborom | 28% |
| M | 71 | 71.1 | 71.12 | Inženjerstvo i s njim povezano tehničko savjetovanje | 13% |

a) Odredi se glavno područje između:
Područje C: Prerađivačka industrija 52%
Područje G: Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikla
35%
Područje M: Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti 13%
b) Odredi se glavni odjeljak unutar glavnog područja C:
Odjeljak 25 Proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme 10%
Odjeljak 28 Proizvodnja strojeva i uređaja d.n. 42%
c) Odredi se glavna skupina unutar glavnog odjeljka 28:
Skupina 28.1 Proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme 6%
Skupina 28.2 Proizvodnja ostalih strojeva opće namjene 5%
Skupina 28.9 Proizvodnja ostalih strojeva za posebne namjene 31%
d) Odredi se glavni razred unutar glavne skupine 28.9:
Razred 28.93 Proizvodnja strojeva za industriju hrane, pića i duhana 23%
Razred 28.95 Proizvodnja strojeva za industriju papira i kartona 8%
Glavna djelatnost je, prema tome razred 28.93 Proizvodnja strojeva za industriju
hrane, pića i duhana, iako je razred s najvećim udjelom u dodanoj vrijednosti
46.61 Trgovina na veliko poljoprivrednim strojevima, opremom i priborom.
Sljedeća slika predstavlja korake prema kojima su se donosile odluke u navedenom
primjeru:

![](dodatni/378517.gif)

**Promjena glavne djelatnosti jedinice**

Jedinice mogu mijenjati svoju glavnu djelatnost, odjednom ili postupno tijekom
određenog vremenskog razdoblja, bilo zbog sezonskih čimbenika ili odluke
rukovodstva da promijeni proizvodnju. Svi ovi slučajevi zahtijevaju promjenu u
razvrstavanju jedinice, međutim prečeste promjene mogu dovesti do
nekonzistentnosti između kratkoročnih (mjesečnih i tromjesečnih) i dugoročnih
statističkih podataka, te učiniti njihovo tumačenje iznimno teškim. Kadgod
jedinica obavlja dvije djelatnosti koje doprinose stvaranju oko 50% dodane
vrijednosti, neophodno je primijeniti pravilo stabilnosti kako bi se izbjegle
česte promjene koje ne odražavaju stvarne promjene u gospodarstvu. Prema ovome
pravilu, promjenu glavne djelatnosti bi trebalo provesti kada postojeća ima
udjel manji od 50% dodane vrijednosti najmanje dvije godine.

**Postupak kod vertikalno integriranih djelatnosti**

Do vertikalne integracije djelatnosti dolazi kad ista jedinica obavlja u slijedu
različite faze proizvodnje i gdje output iz jednog procesa služi kao input za
sljedeći, kao npr. rušenje stabala u kombinaciji s proizvodnjom piljene građe;
vađenje gline u kombinaciji s proizvodnjom cigala; proizvodnja odjeće povezana s
tkaonicom tekstila.
Prilikom primjene NKD-a 2007., vertikalnu integraciju bi trebalo tretirati kao
bilo koji drugi oblik višestrukih djelatnosti, tj. glavna djelatnost jedinice je
djelatnost koja ima najveći udjel u dodanoj vrijednosti, što je određeno
top-down metodom. Ovaj se postupak promijenio u odnosu na ranije verzije NKD-a
(za posebne slučajeve vertikalne integracije u području poljoprivrede vidi točku
5.4.).
Ako se podaci o dodanoj vrijednosti ili njezinim zamjenskim kriterijima za
pojedinačne korake vertikalno integriranog procesa ne mogu odrediti izravno
putem izvještaja koje sastavljaju same jedinice, može se napraviti usporedba sa
sličnim jedinicama. Alternativno se može koristiti vrednovanje intermedijarnih
ili konačnih proizvoda u tržišnim cijenama.

**Postupak kod horizontalno integriranih djelatnosti**

Do horizontalne integracije djelatnosti dolazi kada se istovremeno obavlja
nekoliko djelatnosti uz upotrebu istih čimbenika proizvodnje. U tom slučaju mora
se primijeniti pravilo dodane vrijednosti, tako da se slijedi top-down metoda i
treba poduzeti iste mjere opreza kod upotrebe zamjenskih kriterija kao što je
već navedeno.

***5.3. Pravila za posebne vrste djelatnosti***
**Djelatnosti koje se obavljaju uz naplatu ili na temelju ugovora te podugovaranje
djelatnosti**

U ovom dijelu se primjenjuje sljedeća terminologija:
a. Naručitelj (*principal*) – jedinica koja ulazi u ugovorni odnos s drugom
jedinicom (ovdje nazvanom ugovaratelj) kako bi obavila neke dijelove cjelokupnog
proizvodnog procesa. Ponekad su se također koristili izrazi konverter
(*converter*) ili ugovaratelj (*contractor*).
b. Ugovaratelj (*contractor*) – jedinica koja obavlja specifične proizvodne
procese koji se temelje na ugovornom odnosu s naručiteljem. Također se koristio
izraz podugovaratelj (*subcontractor*). U NKD-u 2007. su djelatnosti što ih
obavlja ugovaratelj one koje se obavljaju »uz naplatu ili na temelju ugovora«
c. Outsourcing (*outsourcing*) – ugovorni odnos prema kojem naručitelj zahtijeva
od ugovaratelja obavljanje specifičnih proizvodnih procesa. Ponekad se također
koristi izraz podugovaranje (*subcontracting*).
Dijelovi proizvodnog procesa za koje se outsourcing može ugovoriti su, na
primjer: prerađivačke djelatnosti, usluge zapošljavanja, pomoćne djelatnosti
itd.
Naručitelj i ugovaratelj se mogu nalaziti na istom ekonomskom teritoriju ili na
različitim ekonomskim teritorijima; sama lokacija ne utječe na razvrstavanje
niti jedne od tih jedinica.
Ugovaratelji tj. jedinice koje obavljaju djelatnosti uz naplatu ili na temelju
ugovora obično se razvrstavaju s jedinicama koje proizvode istu vrstu robe ili
pružaju iste usluge za vlastiti račun, osim u području Trgovine (vidi posebna
pravila i definicije vezane uz određena područja, točka 5.4. kao i objašnjenja
područja G), te u području Građevinarstva (u slučaju outsourcinga građevinskih
djelatnosti, djelatnost naručitelja se treba razvrstati u razred 41.10, a
djelatnost ugovaratelja u razred 41.20).
U prerađivačkoj industriji naručitnaručitelj osiugovaratelju tehničke
specifikacije potrebne za proizvodnju proizvoda. Ulazne sirovine i materijal
može ili ne mora osigurati (posjedovati) naručitelj. Primjeri ovakvih
djelatnosti su: proizvodnja metala (kovanje, lijevanje, rezanje, štancanje i
taljenje metala), obrada metala (npr. prevlačenje metala), proizvodnja odjeće,
dovršavanje odjeće i slični osnovni dijelovi proizvodnog procesa.
Naručitelja koji u cijelosti ugovori outsourcing proizvodnog procesa treba
razvrstati u prerađivačku industriju samo ako posjeduje sirovine koje se koriste
kao input u proizvodnom procesu (i stoga posjeduje konačni output). Naručitelj
koji ugovori outsourcing samo za dio proizvodnog procesa treba biti razvrstan u
prerađivačku industriju. U svim drugim slučajevima, naručitelji se trebaju
razvrstati prema pravilu dodane vrijednosti: u područje G: Trgovina na veliko i
na malo (prema djelatnosti i obilježjima prodane robe, vidi posebna pravila i
definicije vezane uz određena područja, točka 5.4.) ili u druga područja kao što
su na primjer područje M: Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti ili
područje N: Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti.
U slučaju outsourcinga usluga zapošljavanja treba razlikovati, prvo: je li ono
na stalnoj ili privremenoj osnovi i drugo: pruža li ugovaratelj usluge jednom
ili više komitenata:
– ako se radi o outsourcingu usluga zapošljavanja na privremenoj osnovi i
ugovaratelj pruža usluge samo jednom naručitelju, tada se i naručitelj i
ugovaratelj razvrstavaju prema djelatnosti koju stvarno obavljaju (npr.
prerađivačka industrija);
– ako se radi o outsourcingu usluga zapošljavanja na privremenoj osnovi i
ugovaratelj pruža usluge više od jednom naručitelju, tada se naručitelj
razvrstava prema djelatnosti koju stvarno obavlja, a ugovaratelj treba biti
razvrstan u razred 78.20 (Djelatnosti agencija za privremeno zapošljavanje);
– ako se radi o outsourcingu usluga zapošljavanja na stalnoj osnovi i
ugovaratelj pruža usluge samo jednom naručitelju, tada se i naručitelj i
ugovaratelj razvrstavaju prema djelatnosti koju stvarno obavljaju;
– ako se radi o outsourcingu usluga zapošljavanja na stalnoj osnovi i
ugovaratelj pruža usluge više od jednom naručitelju, koji uglavnom obavlja
slične djelatnosti, tada se i naručitelj i ugovaratelj razvrstavaju prema
djelatnosti koju obavljaju.
– ako se radi o outsourcingu usluga zapošljavanja na stalnoj osnovi i
ugovaratelj pruža usluge više od jednom naručitelju koji uglavnom obavlja
različite djelatnosti, tada ugovaratelj treba biti raz­vrstan u razred 78.30
(Ostalo ustupanje ljudskih resursa).

**Postupak s outputima podugovorenih djelatnosti u KPD-u 2007.**

U prethodnom je tekstu navedeno da razvrstavanje djelatnosti ne ovisi o tome
obavlja li se uz naknadu ili na temelju ugovora. Dok se te djelatnosti ne mogu
razlikovati u NKD-u 2007., pripadajući output je različit ovisno o tome jesu li
ulazne sirovine i materijal u vlasništvu proizvođačke jedinice ili nisu. U
slučaju da ulazne sirovine i materijal nisu u njezinu vlasništvu, output
djelatnosti je usluga koja se obavlja na, i koja je ugrađena u, ulazne sirovine
i materijale i to je zapravo ono za što je ugovaratelj plaćen. Stoga, općenito,
KPD 2007. razlikuje robu koja je proizvedena za vlastiti račun od usluga koje se
obavljaju na robi uz naknadu ili na temelju ugovora. Specifične kategorije i
potkategorije su obično označene kao zx.yy.9 i zx.yy.99 i imaju naslov
Podugovarateljski poslovi kao dio proizvodnje …
U KPD-u 2002.12 se outputi podugovorenih djelatnosti zovu »industrijske usluge
ili usluge izrade«.

**Instaliranje i montaža na licu mjesta**

Jedinice koje se u prvom redu bave instaliranjem i montažom raznih elemenata ili
opreme potrebne za nesmetanu uporabu građevina razvrstavaju se u područje
građevinarstva (odjeljak 43). Instaliranje strojeva i ostale opreme, osim one
koja je povezana s nesmetanom uporabom građevina, razvrstava se u skupinu 33.2
Instaliranje strojeva i opreme.
Popravak i održavanje
Jedinice koje se bave popravkom ili održavanjem robe razvrstavaju se u jednu od
sljedećih kategorija, ovisno o vrsti robe:
a. Skupina 33.1 Popravak proizvoda od metala, strojeva i opreme
b. Odjeljak 43 Specijalizirane građevinske djelatnosti
c. Skupina 45.2 Održavanje i popravak motornih vozila
d. Odjeljak 95 Popravak računala i predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo
(ovisno o vrsti roba).
Jedinice koje se bave remontom zrakoplova, lokomotiva i brodova razvrstavaju se
u isti razred kao i jedinice koje ih proizvode.

***5.4. Posebna pravila i definicije vezane uz određena područja NKD-a 2007.***

Ova točka sadrži posebna pravila i definicije koje treba uzeti u obzir prilikom
razvrstavanja jedinica u određenim područjima NKD-a 2007. Općeniti opisi,
definicije i karakteristike područja su navedeni u pripadajućim objašnjenjima
klasifikacije.

**Područje A**: POLJOPRIVREDA, LOV I ŠUMARSTVO

U području poljoprivrede je čest slučaj da se jedinice bave uzgojem grožđa i
proizvodnjom vina od toga grožđa ili uzgojem maslina i proizvodnjom maslinovog
ulja od tih maslina pri čemu dekompozicija odnosno račlamba dodane vrijednosti
predstavlja otežavajuću okolnost prilikom razvrstavanja tih jedinica. U takvim
slučajevima, najprihvatljivija zamjenska varijabla je broj radnih sati i njezina
primjena kod ovih vertikalno integriranih djelatnosti obično vodi k
razvrstavanju jedinica u područje poljoprivrede. Kako bi se osiguralo usklađeno
postupanje u istim slučajevima za druge poljoprivredne proizvode prema dogovoru
(konvenciji), jedinice će se razvrstati u područje A NKD-a 2007.

**Područje G**: TRGOVINA NA VELIKO I NA MALO, POPRAVAK MOTORNIH VOZILA I MOTOCIKLA

U području G, trgovina se dijeli na trgovinu na veliko i trgovinu na malo, osim
trgovine motornim vozilima koja čini zaseban odjeljak. Može se dogoditi da
jedinica obavlja horizontalno integrirane djelatnosti trgovine na različite
načine odnosno raznim mogućim oblicima, npr. trgovina na veliko i trgovina na
malo zajedno ili trgovina u prodavaonicama i izvan njih ili prodaja raznovrsne
robe. Ako se roba koju je prodala jedinica ne odnosi na samo jedan razred NKD-a
2007. koji ima udjel od najmanje 50% dodane vrijednosti, tada primjena top-down
metode zahtijeva poseban oprez te razmatranje dodatnih razina.
Prilikom razvrstavanja jedinica unutar odjeljka 46 Trgovina na veliko, najprije
treba uzeti u obzir dodatnu razinu prema kojoj razlikujemo trgovinu na veliko uz
naplatu ili na temelju ugovora (skupina 46.1) i specijaliziranu i
nespecijaliziranu trgovinu na veliko (skupine 46.2 – 46.9). Prema tome, prva
odluka koju treba donijeti je razvrstavanje jedinice u jednu od ove dvije
mogućnosti, na temelju pravila dodane vrijednosti. Ako je na temelju navedenog
pravila odlučeno da jedinicu treba razvrstati unutar skupina 46.2 – 46.9 onda se
sljedeći korak sastoji od odlučivanja između nespecijalizirane trgovine na
veliko i specijalizirane trgovine na veliko. Konačno, odluku o razvrstavanju
treba donijeti između skupina i razreda, primjenjujući uvijek top-down metodu.
Navedeni dijagram predstavlja stablo odlučivanja prema kojem se razvrstavaju
jedinice u određeni razred odjeljka 46 Trgovina na veliko:

![](dodatni/378518.gif)

(Skupine su dalje raščlanjene prema vrsti prodanih
proizvoda.)

Prilikom razvrstavanja jedinica unutar odjeljka 47 Trgovina na malo, najprije
treba uzeti u obzir dodatnu razinu prema kojoj razlikujemo trgovinu na malo u
prodavaonicama (skupine 47.1 – 47.7) i trgovinu na malo izvan prodavaonica
(skupine 47.8 – 47.9). Prema tome, prva odluka koju treba donijeti je
razvrstavanje jedinice u jednu od ove dvije mogućnosti, na temelju pravila
dodane vrijed vrijednosti. Ako je lju navedenog pravila odlučeno da jedinicu
treba razvrstati u trgovinu na malo u prodavaonicama, onda se sljedeći korak
sastoji od odlučivanja između nespecijalizirane trgovine na malo i
specijalizirane trgovine na malo. Konačno, odluku o razvrstavanju treba donijeti
između skupina i razreda, primjenjujući uvijek top-down metodu.
Navedeni dijagram predstavlja stablo odlučivanja prema kojem se razvrstavaju
jedinice u određeni razred odjeljka 47 Trgovina na malo:

![](dodatni/378519.gif)

(Skupine su dalje raščlanjene prema vrsti prodanih
proizvoda.)

U trgovini na veliko i u trgovini na malo, razlika između specijalizirane
trgovine i nespecijalizirane trgovine se temelji na broju razreda koji
obuhvaćaju prodane proizvode, pri čemu svaki razred koji treba uzeti u obzir ima
udjel od najmanje 5% (i manje od 50%) dodane vrijednosti:
a. Ukoliko prodani proizvodi obuhvaćaju do četiri razreda u bilo kojoj skupini
od 46.2 do 46.7 (za trgovinu na veliko) ili od 47.2 do 47.7 (za trgovinu na
malo), smatra se da jedinica obavlja djelatnost specijalizirane trgovine. Tada
je potrebno odrediti glavnu djelatnost primjenom top-down metode na temelju
dodane vrijednosti određivanjem, najprije, glavne skupine, a zatim razreda
unutar te skupine.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Razred | Slučaj A | Slučaj B | Slučaj C |
| 47.21 | 30% | 30% | 20% |
| 47.25 | 5% | 15% | 5% |
| 47.62 | 45% | 40% | 35% |
| 47.75 | 20% | 15% 40% | |
| razvrstano | razred 47.62 | razred 47.21 | razred 47.75 |

b. Ukoliko prodani proizvodi obuhvaćaju pet ili više razreda
u bilo kojoj skupini od 46.2 do 46.7 (za trgovinu na veliko) ili od 47.2 do 47.7
(za trgovinu na malo), tada jedinicu treba razvrstati kao nespecijaliziranu
trgovinu. U trgovini na malo jedinica se razvrstava u skupinu 47.1. Ako hrana,
piće i duhanski proizvodi predstavljaju najmanje 35% dodane vrijednosti jedinica
se razvrstava u razred 47.11 NKD-a 2007. U svim drugim slučajevima razvrstava se
u razred 47.19.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Razred | Slučaj A | Slučaj B | Slučaj C |
| 47.21 | 5% | 20% | 5% |
| 47.22 | 10% | 15% | 5% |
| 47.42 | 15% | 10% | 45% |
| 47.43 | 25% | 10% | 40% |
| 47.54 | 45% | 45% | 5% |
| razvrstano | razred 47.19 | razred 47.11 | razred 47.19 |

Pravila razvrstavanja se uvijek temelje na maloprodajnoj
djelatnosti jedinice. Kada jedinica, uz trgovinu na malo, kao svoju sporednu
djelatnost pruža usluge odnosno proizvodi robu, njezino razvrstavanje u određeni
razred NKD-a 2007. će se odrediti samo na temelju sadržaja njezine maloprodajne
djelatnosti.

**Područje K**: FINANCIJSKE DJELATNOSTI I DJELATNOSTI OSIGURANJA I PODRUČJE M:
STRUČNE, ZNANSTVENE I TEHNIČKE DJELATNOSTI

Unutar područja K uvedena su dva razreda koja nadilaze tradicionalni okvir NKD-a
kod obuhvata proizvodnje gospodarstva, i to: razred 64.20 Djelatnosti
holding-društava i razred 64.30 Uzajamni fondovi (trustovi), ostali fondovi i
slični financijski subjekti. Jedinice koje su razvrstane u ova dva razreda ne
ostvaruju nikakve prihode od prodaje proizvoda i obično nikoga ne zapošljavaju
(osim, možda, jedne ili nekoliko osoba kao zakonskih zastupnika). U nekim
zemljama ih je puno zbog poreznih prednosti. Kod razvrstavanja jedinica u vezi s
ovim dvama razredima treba također obratiti pozornost i na druge razrede (dva su
u području M, odjeljak 70) i to na razred 70.10 Upravljačke djelatnosti i razred
70.22 Savjetovanje u vezi s poslovanjem i ostalim upravljanjem.
Preciznije:
a) Razred 64.20 Djelatnosti holding-društava odnosi se na djelatnosti holding
društava čija je glavna djelatnost posjedovanje odnosno vlasništvo nad grupom
poduzeća, a ne obavljanje administrativnih poslova niti upravljanje grupom;
b) Razred 64.30 Uzajamni fondovi (trustovi), ostali fondovi i slični financijski
subjekti je vrlo specifičan u NKD-u 2007., jer se ne odnosi na ekonomsku
djelatnost nego na jedinice;
c) Razred 66.30 Djelatnosti upravljanja fondovima uključuje djelatnosti koje se
obavljaju uz naplatu ili na temelju ugovora;
d) Razred 70.10 Upravljačke djelatnosti uključuje nadzor i upravljanje povezanim
jedinicama društva ili poduzeća uz kontrolu poslovanja i vođenje svakodnevnih
poslova;
e) Razred 70.22 Savjetovanje u vezi s poslovanjem i ostalim upravljanjem
uključuje savjetodavne djelatnosti u vezi sa strateškim i organizacijskim
planiranjem poduzeća, marketinškom politikom i ciljevima, upravljanjem ljudskim
potencijalima itd.
Glavna djelatnost jedinice koja obavlja nekoliko od navedenih djelatnosti se
treba odrediti, kao obično, na temelju pravila dodane vrijednosti. Treba uzeti u
obzir da kapitalna dobit ne čini dodanu vrijednost, i zato ju ne treba
razmatrati. Uvođenje navedenih razreda predstavlja veliku promjenu s obzirom na
NKD 2002.

**Područje O**: JAVNA UPRAVA I OBRANA; OBVEZNO SOCIJALNO OSIGURANJE

NKD 2007. ne razlikuje institucionalni sektor (kao što je definirano u SNA-i i
ESA-i) u koji se razvrstava institucionalna jedinica. Štoviše, ne postoji
kategorija NKD-a koja opisuje sve djelatnosti koje obavlja država (vlada), što
znači da se ne razvrstavaju sva državna tijela automatski u područje O: Javna
uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje. Jedinice koje obavljaju
djelatnosti na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, a koje pripadaju
drugim područjima NKD-a, razvrstavaju se u odgovarajuće područje. Na primjer,
srednja škola kojom upravlja središnja ili lokalna uprava razvrstava se u
skupinu 85.3 (Područje P), a javna bolnica u razred 86.10 (Područje Q). S druge
strane, ne razvrstavaju se samo državna tijela u područje O: nego i privatne
jedinice koje obavljaju djelatnosti iz područja javne uprave.

**Područje T:** DJELATNOSTI KUĆANSTAVA KAO POSLODAVACA; DJELATNOSTI KUĆANSTAVA KOJA
PROIZVODE RAZLIČITU ROBU I PRUŽAJU RAZLIČITE USLUGE ZA VLASTITE POTREBE

Odjeljak 97 obuhvaća samo djelatnosti privatnih kućanstava kao poslodavaca koja
zapošljavaju poslugu. Output ove dt ove djelatnosti se prema Sra proizvodnjom te
je iz tog razloga, i radi određenih istraživanja, ovaj odjeljak uključen u NACE
Rev. 2 i time u NKD 2007. U odjeljak se ne razvrstavaju djelatnosti posluge,
npr. djelatnosti čuvanja djece se razvrstavaju u razred 88.91 (Djelatnosti
dnevne skrbi o djeci), čišćenje tekstila u razred 96.01 (Pranje i kemijsko
čišćenje tekstila i krznenih proizvoda), djelatnosti sobarica/sobara u razred
96.09 (Ostale osobne uslužne djelatnosti), itd.
Potreba opisivanja djelatnosti za vlastite potrebe proizlazi iz statističkih
istraživanja o radnoj snazi ili o slobodnom vremenu. Dok se tržišne djelatnosti
mogu općenito opisati prema postojećim pravilima za određivanje točne šifre
djelatnosti NKD-a 2007., primjena tih pravila kod djelatnosti za vlastite
potrebe pokazala se kompliciranom jer je, nasuprot tržišnim djelatnostima, teško
kvantificirati dodanu vrijednost. Ove djelatnosti često uključuju poljoprivredu,
građevinarstvo, proizvodnju tekstila, popravak i ostale usluge. Odjeljak 98
Djelatnosti privatnih kućanstava koja proizvode različitu robu i obavljaju
različite usluge za vlastite potrebe odgovara odjeljcima 96 i 97 NKD-a 2002.
Radi se o odjeljcima koji su bili uvedeni kako bi se obuhvatile te djelatnosti.
Odjeljak 98 nije važan za poslovne statistike, već za prikupljanje podataka o
kućanstvima i djelatnostima kojima zadovoljavaju osnovne potrebe.

***5.5. Razine agregiranja za Nacionalne račune***

Za potrebe nacionalnih računa izrađene su dvije standardne agregacije kategorija
NACE-a Rev. 2/NKD-a 2007. Velik broj država koristit će ih za objavljivanje
podataka nacionalnih računa prema SNA. Radi se o agregatima A\*10/11 i A\*38.
Agregat A\*10/11 se sastoji od 10 odnosno 11 kategorija i agregira područja
NACE-a Rev. 2/NKD-a 2007. te predstavlja visoku razinu agregacije, dok se
agregacija A\*38 sastoji od 38 kategorija i agregira odjeljke NACE-a Rev. 2/NKD-a
2007 te predstavlja agregat na međurazini. Ove dvije strukture ne čine sastavni
dio stukture NACE-e Rev. 2/NKD-a 2007., međutim u potpunosti su integrirane u
njihovu hijerarhijsku strukturu (visoka razina, područja, međurazina, odjeljci,
skupine, razredi).

*Tablica 4*. VISOKA RAZINA AGREGIRANJA – A\*10/11«

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | NKD 2007. | Opis |
| 1 | A | Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo |
| 2 | B, C, D i E | Prerađivačka industrija, rudarstvo i vađenje te ostale industrije |
| 2a | C | *Od čega: prerađivačka industrija* |
| 3 | F | Građevinarstvo |
| 4 | G, H i I | Trgovina na veliko i na malo, prijevoz i skladištenje, smještaj, priprema i usluživanje hrane |
| 5 | J | Informacije i komunikacije |
| 6 | K | Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja |
| 7 | L | Poslovanje nekretninama\* |
| 8 | M i N | Stručne, znanstvene, tehničke, administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti |
| 9 | O, P, i Q | Javna uprava i obrana, obrazovanje, djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi |
| 10 | R, S, T i U | Ostale uslužne djelatnosti |

\* uključuje imputiranu stambenu rentu zakupljenih stanova u
vlasništvu

*Tablica 5.* AGREGACIJA NA MEĐURAZINI – A\*38

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | A\*38 šifra | NKD 2007. | Odjeljci |
| 1 | A | Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo | 01 do 03 |
| 2 | B | Rudarstvo i vađenje | 05 do 09 |
| 3 | CA | Proizvodnja prehrambenih proizvoda, pića i duhanskih proizvoda | 10 do 12 |
| 4 | CB | Proizvodnja tekstila, odjeće, kože i srodnih proizvoda | 13 do 15 |
| 5 | CC | Proizvodnja proizvoda od drva i papira, tiskanje | 16 do 18 |
| 6 | CD | Proizvodnja koksa i rafiniranih naftnih proizvoda | 19 |
| 7 | CE | Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda | 20 |
| 8 | CF | Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i farmaceutskih pripravaka | 21 |
| 9 | CG | Proizvodnja proizvoda od gume i plastike te proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda | 22 + 23 |
| 10 | CH | Proizvodnja osnovnih metala i proizvodnja izrađenih metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme | 24 + 25 |
| 11 | CI | Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda | 26 |
| 12 | CJ | Proizvodnje električne opreme | 27 |
| 13 | CK | Proizvodnja strojeva i opreme d.n. | 28 |
| 14 | CL | Proizvodnja transportne opreme | 29 + 30 |
| 15 | CM | Ostala prerađivačka industrija, popravak i instaliranje strojeva i opreme | 31 do 33 |
| 16 | D | Opskrba električnom energijom, plinom, parom i klimatizacijom | 35 |
| 17 | E | Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom te djelatnosti sanacije okoliša | 36 do 39 |
| 18 | F | Građevinarstvo | 41 do 43 |
| 19 | G | Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikla | 45 do 47 |
| 20 | H | Prijevoz i skladištenje | 49 do 53 |
| 21 | I | Djelatnosti pružanja smještaja i pripremanja obroka | 55 + 56 |
| 22 | JA | Izdavačke djelatnosti, filmska djelatnost i djelatnosti snimanja zvučnih zapisa te djelatnosti emitiranja programa | 58 do 60 |
| 23 | JB | Telekomunikacije | 61 |
| 24 | JC | IT i ostale informacije | 62 +63 |
| 25 | K | Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja | 64 do 66 |
| 26 | L | Poslovanje nekretninama | 68 |
| 27 | MA | Pravne, računovodstvene, upravljačke, arhitektonske djelatnosti i inženjerstvo te tehničko ispitivanje i analiza | 69 do 71 |
| 28 | MB | Znanstveno istraživanje i razvoj | 72 |
| 29 | MC | Ostale stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti | 73 do 75 |
| 30 | N | Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti | 77 do 82 |
| 31 | O | Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje | 84 |
| 32 | P | Obrazovanje | 85 |
| 33 | QA | Djelatnosti zdravstvene zaštite | 86 |
| 34 | QB | Djelatnosti socijalne skrbi sa smještajem i djelatnosti socijalne skrbi bez smještaja | 87 + 88 |
| 35 | R | Umjetnost, zabava i rekreacija | 90 do 93 |
| 36 | S | Ostale uslužne djelatnosti | 94 do 96 |
| 37 | T\*\* | Djelatnosti kućanstava kao poslodavaca; djelatnosti kućanstava koja proizvode različitu robu i pružaju različite usluge za vlastite potrebe | 97 + 98\* |
| 38 | U\*\* | Djelatnosti izvanteritorijalnih organizacija i tijela | 99\* |

\*\* uključuje imputiranu stambenu rentu zakupljenih stanova u
vlasništvu
\*\* područje U i dio područja T se nalaze izvan okvira proizvodnje u SNA i kod
objavljivanja podataka prema SNA bit će prazni, međutim, radi cjelovitosti su
uključeni.

6. USPOREDBA NKD-A 2007. I NKD-A 2002.

Dok su se neka pravila za primjenu NKD-a 2007. promijenila, te kriteriji za
izradu klasifikacije kao i formulacija objašnjenja revidirali, cjelokupna
obilježja NKD-a 2007. ostala su više-manje nepromijenjena.
Na najvišoj razini klasifikacije uvedeni su novi koncepti i pojedinosti kako bi
se prikazali različiti oblici proizvodnje i rastuće nove industrije.
Istovremeno, uloženi su značajni napori kako bi se održala struktura
klasifikacije u svim područjima koja izričito ne zahtijevaju promjene na temelju
novih koncepata.
Sadržajno se povećala razina detaljnosti klasifikacije. Za uslužne djelatnosti
ovo je povećanje vidljivo na svim razinama uključujući najviše, dok se za ostale
djelatnosti kao što je poljoprivreda, povećanje detaljnosti odrazilo najviše na
najnižoj razini klasifikacije.

***6.1. Promjene u strukturi NKD-a 2007.***

NKD 2002. je imao 17 područja i 62 odjeljka dok NKD 2007. ima 21 područje i 88
odjeljaka. Na najvišoj razini NKD-a 2007., pojedina se područja mogu jednostavno
usporediti s ranijom verzijom klasifikacije. Međutim, uvođenje nekih novih
koncepata na razini područja npr. područje informacija i komunikacija ili
grupiranje djelatnosti povezanih sa zaštitom okoliša otežava potpunu usporedbu
između NKD-a 2007. i NKD-a 2002.
Sljedeća tablica predstavlja veze između područja NKD-a 2002. i NKD-a 2007., no
treba uzeti u obzir da se radi o grubim vezama »jedan na jedan«, dok je za
potpune veze između klasifikacija potrebno uspostaviti detaljnje veze na razini
razreda.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| NKD 2002. | | NKD 2007. | |
| Područje | Naziv | Područje | Naziv |
| A | Poljoprivreda, lov i šumarstvo | A | Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo |
| B | Ribarstvo |  |  |
| C | Rudarstvo i vađenje | B | Rudarstvo i vađenje |
| D | Prerađivačka industrija | C | Prerađivačka industrija |
| E | Opskrba električnom energijom, plinom i vodom | D | ss="T-98bezuvl">Opskrba električnom energijom, plinom, parom i klimatizacijom |
|  |  | E | Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom te djelatnosti sanacije okoliša |
| F | Građevinarstvo | F | Građevinarstvo |
| G | Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikla te predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo | G | Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikla |
| H | Hoteli i restorani | I | Djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane |
| I | Prijevoz, skladištenje i veze | H | Prijevoz i skladištenje |
| J | Financijsko posredovanje | K | Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja |
| K | Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne usluge | L | Poslovanje nekretninama |
|  |  | M | Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti |
|  |  | N | Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti |
| L | Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje | O | Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje |
| M | Obrazovanje | P | Obrazovanje |
| N | Zdravstvena zaštita i socijalna skrb | Q | Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi |
| O | Ostale društvene, socijalne i osobne uslužne djelatnosti | R | Umjetnost, zabava i rekreacija |
| P | Djelatnosti kućanstava | T | Djelatnosti kućanstava kao poslodavaca; djelatnosti kućanstava koja proizvode različitu robu i pružaju različite usluge za vlastite potrebe |
| Q | Izvanteritorijalne organizacije i tijela | U | Djelatnosti izvanteritorijalnih organizacija i tijela |

Budući da su se dogodile brojne promjene između NKD-a 2002. i
NKD-a 2007., nije ih moguće sve navesti. Unatoč tome, najvažnije promjene su
navedene u daljnjem tekstu:
1. Područja poljoprivrede i ribarstva koja su u NKD-u 2002. bila zasebna
područja, u NKD-u 2007. spojena su u jedno. Međutim, područje A NKD-a 2007.
(Poljoprivreda, ribarstvo i šumarstvo) je značajno raščlanjeno na nižim razinama
klasifikacije. Razlog tome su promjene koje su se dogodile u ISIC-u Rev. 413.
Naime, poljoprivreda sudjeluje u značajnom dijelu strukture gospodarstva većine
zemalja u razvoju, te se na taj način udovoljilo učestalim zahtjevima velikog
broja zemalja za povećanjem detaljnosti odnosno uvođenjem dodatnih kategorija u
područje poljoprivrede ISIC-a Rev. 4. S obzirom na to da je NACE Rev. 2 izveden
iz ISIC-a Rev. 4, ova je promijena usvojena i u njegovoj strukturi, pa samim
samim
time i u strukturi NK7. kao potpuno usklađene nacionalne verzije NACE-a
Rev. 2.
2. U području prerađivačke industrije uvedeni su novi odjeljci koji
predstavljaju značajne nove industrijske grane ili stare industrijske grane koje
su povećale svoj značaj u ekonomiji i društvu, kao što su odjeljak 21
(Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i farmaceutskih pripravaka) i
odjeljak 26 (Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda).
Obuhvat odjeljka 26 se razlikuje od odjeljka 30 NKD-a 2002. (Proizvodnja
uredskih strojeva i računala), te tako omogućava prikupljanje kvalitetnijih
statističkih podataka o djelatnostima visoke tehnologije. Ostali novi odjeljci,
kao što su odjeljak 11 (Proizvodnja pića) i odjeljak 31 (Proizvodnja namještaja)
nastali su podjelom postojećih odjeljaka i podizanjem njihovih dijelova
(kategorija) s razine skupine na razinu odjeljka.
Većina preostalih odjeljaka u području C (Prerađivačka industrija) je ostala
nepromijenjena, osim odjeljaka 22 (Izdavačka i tiskarska djelatnost, te
umnožavanje snimljenih zapisa) i odjeljka 37 NKD-a 2002. (Reciklaža), čiji su
značajni dijelovi premješteni u druga područja.
3. Popravak i instaliranje strojeva i opreme, koji su se ranije razvrstavali u
proizvodnju odgovarajuće vrste opreme, sada su izdvojeni u odjeljak 33 (Popravak
i instaliranje strojeva i opreme). Sve se specijalizirane djelatnosti popravka
mogu odvojeno razvrstati u NKD-u 2007., iako ne postoji posebno područje za
djelatnosti popravka.
4. Uvedeno je novo područje E (Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda,
gospodarenje otpadom te djelatnosti sanacije okoliša), koje uključuje
djelatnosti sanacije okoliša iz odjeljka 90 NKD-a 2002., djelatnosti skupljanja
i distribucije vode iz odjeljka 41 NKD-a 2002. i djelatnosti oporabe materijala
koje velikim dijelom odgovaraju odjeljku 37 NKD-a 2002. Ovo područje sada
obuhvaća djelatnosti koje imaju zajednički interes te je detaljnost ovih
djelatnosti značajno povećana. Uvođenje ovog područja u ISIC Rev. 4 odnosno u
NACE Rev. 2 se također temeljilo i na stvarnoj organizaciji ovih djelatnosti u
velikom broju zemalja.
5. Što se tiče područja građevinarstva, u NKD 2007. uveden je koncept
specijaliziranih građevinskih djelatnosti koji je promijenio strukturu odjeljka
45 NKD-a 2002., što se uglavnom temeljila na stupnju građevinskog procesa.
6. Popravak predmeta za kućanstvo premješten je iz područja G NKD-a 2002.
(Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikla). Međutim,
razvrstavanje djelatnosti trgovine i popravka motornih vozila i motocikla u
odjeljak 45 NKD-a 2007. (što odgovara odjeljku 50 NKD-a 2002.) zadržano je zbog
održavanja usporedivosti i kontinuiteta s prethodnom verzijom klasifikacije.
7. Povećala se razina detaljnosti u području I (Djelatnosti pružanja smještaja
te pripreme i usluživanja hrane) kako bi se prikazala različita priroda i
specijalizacija djelatnosti koje se obavljaju unutar ovoga područja.
8. Uvedeno je novo područje J (Informacije i komunikacije) koje obuhvaća
djelatnosti proizvodnje i distribucije informacija i kulturnih sadržaja,
pružanje usluga prijenosa ili distribucije tih sadržaja, kao i prijenos podataka
i ostale oblike komunikacije, djelatnosti informacijske tehnologije, obradu
podataka i ostale informacijske uslužne djelatnosti. Glavne komponente ovog
područja su izdavačke djelatnosti, uključujući izdavanje softvera (odjeljak 59),
proizvodnja filmova i djelatnosti snimanja zvučnih zapisa (odjeljak 59),
emitiranje radijskog i televizijskog programa (odjeljak 60), telekomunikacijske
djelatnosti (odjeljak 61) i djelatnosti informacijske tehnologije (odjeljak 62)
te ostale informacijske uslužne djelatnosti (odjeljak 63). Te su djelatnosti
bile uključene u četiri područja NKD 2002.: područje D (Prerađivačka
industrija), područje I (Prijevoz, skladištenje i veze), područje K (Poslovanje
nekretninama, iznajmljivanje i poslovne usluge) i područje O (Ostale društvene,
socijalne i osobne uslužne djelatnosti) te iz tog razloga imaju veliki utjecaj
na usporedivost s NKD-om 2002. Međutim, ovaj novi način postupanja s
djelatnostima iz područja Informacija i komunikacija osigurava puno
konzistentniji pristup nego NKD 2002., koji se temelji na obilježjima
djelatnosti.
9. Unutar područja K uvedena su dva razreda koja nadilaze tradicionalni okvir
NKD-a kod obuhvata proizvodnje gospodarstva, i to razredi 64.20 (Djelatnosti
holding-društava) i 64.30 (Uzajamni fondovi (trustovi), ostali fondovi i slični
financijski subjekti).
10. Područje K NKD-a 2002. (Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne
usluge) u NKD-u 2007. je podijeljeno u tri područja. Poslovanje nekretninama je
sada samostalno područje (područje L) zbog veličine i važnosti u Sustavu
nacionalnih računa. Preostale djelatnosti su izdvojene u područje M (Stručne,
znanstvene i tehničke djelatnosti), koje obuhvaća djelatnosti koje zahtijevaju
visoki stupanj usavršavanja i pružaju korisnicima specijalizirana znanja i
vještine te u područje N (Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti), koje
obuhvaća djelatnosti koje podupiru općenito poslovanje i nisu usmjerene na
prijenos specijaliziranog znanja. Računalne i srodne djelatnosti (odjeljak 72
NKD-a 2002.) nisu više dio ovog područja. Djelatnosti popravka računala
grupirane su zajedno s popravkom predmeta za kućanstvo u području S, dok su
djelatnosti izdavanja softvera i informacijske tehnologije grupirane u novo
područje J.
11. Obuhvat područja obrazovanja (područje P) se promijenio i sada izričito
uključuje specijalizirano obrazovanje u području sporta, rekreacije i kulture te
također uključuje specijalizirane uslužne djelatnosti u obrazovanju.
12. Detaljnije je raščlanjeno područje Q (Djelatnosti zdravstvene zaštite i
socijalne skrbi), tako da sada postoje tri odjeljka umjesto jednog kao što je to
bio slučaj u ranijoj verziji NKD-a. Nadalje, pažnja je usmjerena samo na
djelatnosti zdravstvene zaštite čime je osiguran alat za mjerenje ovog dijela
gospodarstva. Kao rezultat, veterinarske djelatnosti su premještene iz ovog
područja i smještene, kao odjeljak, u područje M (Stručne, znanstvene i tehničke
djelatnosti).
13. Značajni dijelovi područja O NKD-a 2002. (Ostale društvene, socijalne i
osobne uslužne djelatnosti) su premješteni u druga područja NKD-a 2007. i to u
područje E (Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom te
djelatnosti sanacije okoliša) i područje J (Informacije i komunikacije), kao što
je opisano. Preostale djelatnosti su raspoređene u dva nova područja: Umjetnost,
zabava i rekreacija (područje R) i Ostale uslužne djelatnosti (područje S). Kao
rezultat, kreativne i umjetničke djelatnosti, djelatnosti knjižnica te
djelatnosti kockanja i klađenja su podignute na razinu odjeljka. Popravak
računala te predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo je sada uključen u novo
područje S.

7. POJMOVNIK

Ovaj pojmovnik detaljnije opisuje neke pojmove koji se koriste u NKD-u 2007. i
Metodologiji za statističku primjenu NKD-a 2007. Radi se o pojmovniku istog
sadržaja koji se koristio i u ranijim verzijama NKD-a. Pojmovnikom se kao i do
sada pokušava osigurati konzistentnost pojmova i njihovih definicija, i treba
imati na umu da oni nemaju definitivno značenje izvan ove metodologije.
Pojmovnik predstavlja samo jedan dopunski alat korisnicima za ispravnu
interpretaciju NKD-a 2007.

**Dodana vrijednost** *(Value added)*

Bruto dodana vrijednost je bruto vrijednost proizvodnje umanjena za materijalne
troškove i druge reprodukcijske inpute.

**Finalni proizvod** *(Finished product)*

Proizvod za koji je proizvodnja završena.

**Industrijski proces** *(Industrial process)*

Transformacijski pfizički, kemijski, ručni itd.) koji se koristi u
proizvodnji novih proizvoda (potrošačkih, reprodukcijskih ili investicijskih
dobara), u preradi upotrijebljenih proizvoda ili u osiguravanju usluga
industriji kao što je definirano u području C (ekstraktivna industrija), D
(prerađivačka industrija), E (proizvodnja i distribucija električne energije,
plina i vode) i F (građevinarstvo).

**Kapitalna dobra** *(Capital goods)*

Kapitalna dobra su dobra koja se, osim sirovina, materijala i goriva, koriste za
proizvodnju drugih roba i/ili usluga. Uključuju tvorničke zgrade, strojeve,
lokomotive, kamione i traktore. Zemlja se prema ovoj metodologiji uobičajeno ne
smatra kapitalnim dobrom.

**Nusproizvodi** *(By-products)*

**Posebni nusproizvod** (*exclusive by-product*) jest proizvod koji je tehnološki
povezan s proizvodnjom drugih proizvoda u istoj skupini, ali se ne proizvodi ni
u jednoj drugoj skupini (npr. melasa u vezi s proizvodnjom šećera). Posebni
nusproizvodi koriste se kao input za proizvodnju drugih proizvoda.
**Obični nusproizvod** (*ordinary by-product*), tj. nusproizvod koji nije vezan
isključivo za jednu skupinu, jest proizvod tehnološki povezan s proizvodnjom
drugih proizvoda, ali se proizvodi u nekoliko skupina (npr. hidrogen proizveden
rafiniranjem nafte tehnološki je povezan s hidrogenom proizvedenim u
petrokemijskoj proizvodnji i karbonizaciji ugljena i identičan s onim
proizvedenim u skupini koja obuhvaća druge osnovne kemijske proizvode).

**Obrada** *(Treatment)*

Proces koji se obavlja, među ostalim, za zaštitu određenih proizvoda, za
dobivanje određenih osobina ili za sprečavanje svih štetnih učinaka koji bi
mogli proizaći iz njihova korištenja. Primjeri su obrada usjeva, drva, metala i
otpada.

***Poluproizvod*** (Semi-finished product)

Proizvodi koji su prošli fazu obrade, ali zahtijevaju dodatnu obradu kako bi
bili pogodni za korištenje. Mogu biti prodani za daljnju obradu drugim
prerađivačima, a jedan od tipičnih primjera za to su grubi metalni odljevci
prodani drugima radi dovršavanja.

**Proizvod** *(Product)*

Proizvod je posljedica neke ekonomske djelatnosti. Ovo je opći naziv koji se
koristi za dobra i usluge.

**Proizvodnja** *(Production)*

Proizvodnja je djelatnost čiji je rezultat proizvod. Koristi se u vezi s cijelim
nizom ekonomskih djelatnosti. Taj pojam nije rezerviran samo za područja
poljoprivrede, rudarstva ili prerađivačke industrije. Također se koristi u vezi
s područjem usluga. Može se koristiti i precizniji pojam koji definira
proizvodnju: pružanje usluga, obrađivanje, prerađivanje itd., ovisno o grani
djelatnosti. Proizvodnju možemo mjeriti na različite načine, u fizičkim ili
vrijednosnim pokazateljima.

**Prerađivačka industrija** *(Manufacturing industry)*

Sve djelatnosti unutar područja D. Uključena je i sitna obrtnička djelatnost i
masovna proizvodnja. Treba napomenuti da se velika tvornička postrojenja ne
koriste isključivo u području D.

**Pretvorba** *(Transformation)*

Pretvorba je proces kojim se modificira priroda, sastav ili oblik sirovina,
poluproizvoda ili finalnih proizvoda radi dobivanja novih proizvoda.

**Roba** *(Commodity)*

Roba je dobro koje je moguće razmjenjivati. Može biti samo jedan proizvod s
proizvodne linije, jedinstveni primjerak (umjetnička slika) ili materijalni
medij za usluge (softverska disketa).

**Strojevi: industrijski** *(Machinery: industrial)*

Vrste strojeva i opreme izrađenih ponajprije za korištenje izvan kućanstava,
npr. alatni strojevi, perilice za praonice rublja.

**Strojevi: za osobnu uporabu ili kućanstvo**
*(Machinery: domestic or household)*.

Vrste strojeva i opreme izrađenih ponajprije za korištenje u privatnim
kućanstvima, npr. kućanske perilice.

8. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Stupanjem na snagu ove Metodologije za statističku primjenu Nacionalne
klasifikacije djelatnosti 2007. – NKD 2007. prestaje važiti Metodologija za
statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti – NKD 2002., (»Narodne
novine«, broj 123/03.).
Za statističke i analitičke potrebe službene statistike Republike Hrvatske u
prijelaznom razdoblju do 31. prosinca 2009. istodobno će se koristiti i
Metodologija za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti – NKD
2002. (»Narodne novine«, broj 123/03.).
Metodologija za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti 2007.
– NKD 2007. se objavljuje u »Narodnim novinama« i stupa na snagu 1. siječnja
2008.

Klasa: 950-03/07-01/17
Urbroj: 555-08-02-07-1
Zagreb, 27. rujna 2007.

V. d. ravnatelja
**Darko Jukić**, v. r.

\_\_\_\_\_\_\_
1 Metodološke osnove usklađene su s definicijama i
pravilima iz Statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj
zajednici – NACE Rev. 2 (Statistical Classification of Economic Activities, NACE
Revision 2), koja je u primjeni u zemljama članicama Europske unije od 1.
siječnja 2008.
2 Nacionalna klasifikacija djelatnosti – NKD, uvedena u statistički
sustav Republike Hrvatske 1. siječnja 1995. (temelji se na Zakonu o NKD-u – NN,
br. 98/94., Odluci o NKD-u, NN, br. 6/95., 3/97. i 7/97.) u obvezatnoj je
primjeni od 1. siječnja 1997.
3 Uredba Vijeća (EEZ) br. 3037/90 od 9. listopada 1990. o
statističkoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici (Council
Regulation /EEC/ No 3037/90 of 9 October 1990 on the statistical classification
of economic activities in the European Community)
4 Odluka o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti – NKD 2002., NN, br.
13/03.
5 Uredba Komisije (EK) br. 29/02 od 19. prosinca 2001. o izmjenama i
dopunama Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 o statističkoj klasifikaciji ekonomskih
djelatnosti u Europskoj zajednici (Commission Regulation/EC/No 29/02 of 19
December 2001 amending Council Regulation (EEC) No 3037/90 on the statistical
classification of economic activities in the European Community)
6 Uredba (EZ) br. 1893/2006. Europskog parlamenta i Vijeća, od 20.
prosinca 2006., kojom je ustanovljena statistička klasifikacija ekonomskih
djelatnosti NACE revizija 2 i dopuna Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90, kao i neke
ured­be EZ-a koje se odnose na specifična statistička područja (Regulation (EC)
No. 1893/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006
establishing the Statistical Classification of Economic Activities NACE Revision
2 and amending Council Regulation (EEC) No 3037/90 as well as certain EC
Regulations on specific statistical domains OJ L/39).
7 Odluka o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti 2007. – NKD 2007.,
NN, br. 58/07. i 72/07.
8 Sustav nacionalnih računa 1993. (System of National Accounts 1993),
publikacija Ujedinjenih naroda
9 Europski sustav nacionalnih računa – ESA 1995. (European system of
accounts – ESA 1995), Ured za službene publikacije Eurije Europske zajednice (Offi Official Publication of the European Communities)
10 Uredba Vijeća (EEZ) br. 696/93 od 15. ožujka 1993. o statističkim
jedinicama za promatranje i analizu proizvodnog sustava u Zajednici (Council
Regulation/EEC/No 696/j93 on statistical units for the observation and analysis
of the production system in the Community)
11 Regionalne razine za Republiku Hrvatsku definirane su Nacionalnom
klasifikacijom prostornih jedinica za statistiku (»Narodne novine« br. 35/07.)
12 Klasifikacija proizvoda po djelatnostima Republike Hrvatske – KPD
2002., (»Narodne novine« br. 128/03.)
13 Međunarodna standardna industrijska klasifikacija svih ekonomskih
djelatnosti, Rev. 4 (International Standard Industrial Classification of All
Economic Activities, Rev. 4)

Ostalo, NN 102/2007-2994
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)