## Komunikacijska strategija za informiranje hrvatske javnosti o Europskoj uniji i pripremama za članstvo

### NN 13/2006 (6.2.2006.), Komunikacijska strategija za informiranje hrvatske javnosti o Europskoj uniji i pripremama za članstvo

# HRVATSKI SABOR

**323**

Na temelju članka 80. Ustava Republike Hrvatske,
Hrvatski sabor na sjednici 27. siječnja 2006., donio je

## KOMUNIKACIJSKU STRATEGIJU

### ZA INFORMIRANJE HRVATSKE JAVNOSTI O EUROPSKOJ UNIJI I PRIPREMAMA ZA ČLANSTVO

1. UVOD

Pristupanje Europskoj uniji (EU) prioritetan je
cilj Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada), iskazan u programu
Vlade 2003-2007., koji je prihvatio Hrvatski sabor. Pritom Hrvatski sabor
sudjeluje u pripremama Republike Hrvatske za članstvo u EU putem svojih radnih
tijela: Odbora za europske integracije, Nacionalnog odbora za praćenje
pregovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji i posebnog
izaslanstva za odnose s Europskim parlamentom – Zajedničkog parlamentarnog
odbora RH – EU.

Na temelju zahtjeva za članstvo u Europskoj
uniji koji je Republika Hrvatska podnijela u veljači 2003. godine, Europska
komisija je u travnju 2004. godine donijela pozitivno Mišljenje o zahtjevu
Republike Hrvatske za punopravnim članstvom u EU (avis)
te je u lipnju iste godine Hrvatska stekla status kandidata za članstvo u EU. U
ožujku 2005. Vijeće Europske unije usvojilo je Pregovarački okvir za pregovore
s Republikom Hrvatskom. Pregovarački okvir Republike Hrvatske usvojen je u
rujnu iste godine. Pregovori su formalno započeli 3. listopada 2005.
održavanjem prve sjednice međuvladine konferencije između država članica EU i
Republike Hrvatske. Nakon formalnog otvaranja pregovora, započelo je provođenje
analitičkog pregleda i ocjene usklađenosti nacionalnog zakonodavstva s pravnom
stečevinom Europske unije (screening). Nakon
završetka analitičkog pregleda slijedi otvaranje pregovora o pojedinim
poglavljima pravne stečevine EU. Osnovni je prioritet Vlade kvalitetno vođenje
pregovora i postizanje potpune spremnosti za članstvo do 2009. godine kada bi
građani Republike Hrvatske mogli sudjelovati na izborima za Europski parlament.

Potrebne pripreme koje će Hrvatskoj omogućiti
integraciju u EU, sadržane su u *Nacionalnom
programu za pridruživanje Republike Hrvatske Europskoj uniji* (NPPEU) koji
se izrađuje za svaku godinu. Uspješno pristupanje Europskoj uniji iziskuje
sposobnost preuzimanja odgovornosti i obveza iz članstva, ali i omogućuje
korištenje pravima i prednostima koje ono podrazumijeva. To je moguće ostvariti
jedino ako taj proces uživa visok stupanj razumijevanja – i potpore – hrvatskih
građana. Vlada se opredijelila za podizanje svijesti građana o EU, pristupanju
Uniji i s time povezanim pitanjima, te je zato dio NPPEU-a posvećen
Komunikacijskoj strategiji Vlade za informiranje hrvatske javnosti o
integracijskom procesu.

*Prvu
Komunikacijsku strategiju za informiranje hrvatske javnosti o približavanju
Republike Hrvatske europskim integracijama* Vlada je usvojila 18. listopada 2001.
godine. Potreba za novom komunikacijskom strategijom za informiranje domaće
javnosti o Europskoj uniji i pripremama za članstvo nastala je slijedom
dinamike približavanja Republike Hrvatske Europskoj uniji i otvaranja pregovora
o članstvu te informativnih potreba koje iz toga proizlaze. Novom Komunikacijskom
strategijom za informiranje hrvatske javnosti o Europskoj uniji i pripremama za
članstvo Vlada postavlja strateške odrednice informiranja / komuniciranja o
procesu pristupanja Europskoj uniji polazeći od informativnih potreba građana
iskazanih u istraživanjima javnog mnijenja.

Na temelju redovitih polugodišnjih istraživanja
stavova građana Republike Hrvatske, koje Ministarstvo vanjskih poslova i
europskih integracija provodi u redovitim intervalima od 2000. godine, te
istraživanja provedenog na fokus grupama, pokazalo se da je velika većina
građana čula za Europsku uniju te da, prema njihovim vlastitim procjenama,
znaju dosta o Europskoj uniji. Međutim, istraživanja su također pokazala kako
značajan broj građana smatra da je, s obzirom na predstojeću fazu pristupanja
Europskoj uniji, potrebno više informacija o prednostima i nedostacima, odnosno
koristima i troškovima članstva u Europskoj uniji po pojedinim sektorima.

Novi strateški pristup, koji obuhvaća pretpristupno razdoblje, temelji se na sljedećim pretpostavkama:

• Izvorni strateški ciljevi i pristup i nadalje
su valjani, međutim, potrebno je produbljivanje i jačanje postojećih nastojanja
i aktivnosti kako bi postali učinkovitiji i doprli do većeg broja građana, te
uvođenje novih aktivnosti u skladu s dinamikom integracijskog procesa i
povećanom potrebom za sektorskim pristupom.

• Važno je da se stav hrvatske javnosti o EU i
pristupanju temelji na dobrom poznavanju i potpunom razumijevanju činjenica.
Stoga je potrebno da informativno djelovanje prema eventualnom protueuropskom
raspoloženju ili euroskepticizmu bude utemeljeno na
pružanju pravodobnih i što potpunijih informacija.

• Ovo iziskuje usklađenu akciju komuniciranja s
općom javnošću i svim društvenim skupinama, a posebno medijima, mladima, gospodarskim
subjektima, civilnim društvom, poljoprivrednicima i ruralnim stanovništvom te
stanovništvom osjetljivijim na promjene.

Ova se Strategija detaljnije razrađuje u
godišnjim Radnim programima s financijskim planovima, za čiju je pripremu
zaduženo Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija.

2. PRETPOSTAVKE I
IMPLIKACIJE ZA STRATEGIJU

Vremenski okvir Strategije obuhvaćat će
razdoblje do stupanja u punopravno članstvo. Tijekom završne faze pregovora
Vlada će definirati koje je komunikacijske korake potrebno poduzeti u svrhu
pripreme referenduma. Cilj je stvaranje temeljitog i dugoročnog razumijevanja
EU, procesa pristupanja i članstva u Uniji.

U provedbi ove Strategije, Vlada će surađivati
sa suradnicima i partnerima u komuniciranju s javnošću, tj.
osobama koje utječu na stvaranje javnog mnijenja - multiplikatorima javnog
mnijenja, organizacijama civilnog društva, gospodarskim i društvenim
institucijama, tijelima i udrugama, kao i drugim sudionicima u komunikacijskom
procesu. Jedan od ključnih foruma u kojima će se voditi redovita javna rasprava
jest Nacionalni forum o pristupanju Europskoj uniji, pokrenut u Rijeci 27.
studenoga 2004. godine.

Slijedom navedenog, ova Komunikacijska
strategija je fleksibilna i dinamična kako bi omogućila uzimanje u obzir
raznolikosti i dinamike integracijskog procesa. Njezina uspješnost ovisit će o
usklađenim naporima i suradnji svih državnih tijela te potrebnoj potpori svih
sudionika i partnera u komunikacijskom procesu.

3. OPĆA KOMUNIKACIJSKA
SVRHA, CILJEVI I PRISTUP

Temeljni komunikacijski cilj Vlade jest
stvaranje najšireg i najtemeljitijeg mogućeg razumijevanja svih aspekata
pristupanja EU među građanima. To u praksi znači da u najvećoj mogućoj mjeri:

• hrvatska javnost treba biti upoznata s
prednostima članstva u EU, ali i nužnim reformama koje ono iziskuje,

• hrvatska javnost treba biti upoznata i s
mogućim posljedicama nečlanstva,

• hrvatska javnosti treba biti informirana na
takav način da joj se omogući razumijevanje prava i pogodnosti koje će uživati
hrvatski građani pojedinačno i Republika Hrvatska kao država članica kada budu
dio EU-a – ali i obveze koje članstvo donosi,

• hrvatska javnost treba biti valjano
pripremljena za sudjelovanje u raspravi o članstvu te imati aktivnu ulogu u
procesu pristupanja.

Kako bi se to ostvarilo, glavni je cilj
Komunikacijske strategije dodatno informirati i motivirati građane Republike
Hrvatske na sljedeći način:

• podizanjem razine i kvalitete rasprave o
pristupanju EU u Hrvatskoj,

• stvaranjem potrebe za informacijama i
udovoljavanjem zanimanju javnosti za informacijama o EU, procesu pristupanja i
članstvu u Uniji,

• uklanjanjem nesporazuma o pitanjima koja se
tiču EU.

Ova svrha i ciljevi određuju da se sveukupni
pristup komunikaciji temelji na otvorenosti, transparentnosti i pružanju
pravodobnih, točnih i relevantnih informacija. Dakle, cilj je Vladine
komunikacije o EU:

– pružanje lako dostupnih i razumljivih
informacija,

– informiranje javnosti o napretku u pregovorima
te pravodobno obavještavanje o svim implikacijama za njih kao pojedince,
društvene skupine i Hrvatsku u cjelini,

– uklanjanje neutemeljenih i pogrešnih
stereotipova o pitanjima vezanim uz integracijski proces i EU, ali i:

– isticanje odgovornosti i obveza koje dolaze s
prednostima članstva, i

– smanjivanje nerealnih očekivanja.

4. TON, JEZIK I PORUKE

Cjelokupna Vladina komunikacija temelji se na
racionalnom i odmjerenom nastupu. Kako je već navedeno, potrebno je istaknuti
obveze i odgovornosti koje proizlaze iz članstva, kao i prava i koristi koje ono
donosi, te potrebu da se Hrvatska suoči s – ponekad teškim – izazovima koje
pridruživanje EU-u donosi. Opći ton treba odražavati realističan optimizam u
vezi s budućim izgledima Hrvatske i njezinim mjestom u Europskoj uniji.

Jezik koji se upotrebljava treba biti primjeren
i pristupačan onima kojima se obraća, te je potrebno rabiti ujednačenu
terminologiju.

Komunikacija Vlade temelji se na središnjim
porukama. Međutim, s obzirom na složenost pitanja koja se odnose na EU,
dinamiku kojom se ona mogu razvijati te zemljopisnu i društvenu raznolikost
Hrvatske, u praksi je potrebno stvaranje takvih poruka koje su prilagođene i
vremenskoj dinamici samog integracijskog procesa i sektorskim ili lokalnim
potrebama. Poruke u programu informiranja o EU moraju biti pripremljene za
svaki pojedinačni slučaj kako bi odgovorile na specifična pitanja i zahtjeve.
Vlada će stoga razraditi opće teme za komuniciranje s javnošću. One će se potom
razrađivati u prilagođene poruke za specifične ciljne skupine.

5. CILJNE SKUPINE

Jedno od uporišta prijašnje Komunikacijske
strategije za razdoblje od 2001. godine bilo je »načelo multiplikatora« – tj. informativno djelovanje prema ključnim društvenim
skupinama i predstavnicima ciljnih skupina kako bi oni mogli prenositi i
»umnožavati« informacije. Iako je ta strategija sadržavala brojne alate za
informiranje opće javnosti (npr. publikacije,
internetske stranice, info-telefon, događaje u okviru
Europskog tjedna, televizijske i radijske programe, itd.),
predviđeno težište komunikacijskog rada bili su upravo multiplikatori mnijenja.

Nova Strategija polazi od činjenice da će svi
stanovnici Republike Hrvatske pristupiti Europskoj uniji; zato je cjelokupno
stanovništvo ciljna skupina nove strategije namijenjene podizanju javne
svijesti i informiranju o integracijskom procesu u pretpristupnom
razdoblju. Cilj je stoga da informacije izravno dopru do što je moguće većeg
broja građana.

Iz činjenice da će rasprava uključivati što je
moguće više stanovnika, slijedi kako je cilj Strategije da bude univerzalna i
informacije učini dostupnima svima onima koji ih traže. Budući da je članstvo u
Europskoj uniji nacionalni projekt, Vlada će posvetiti posebnu pozornost
informiranju onih koji se protive procesu integracije. Strategija stoga
predviđa aktivnosti koje su pristupačne najširem mogućem spektru hrvatske
javnosti, kao što su tematske televizijske emisije.

Međutim, najučinkovitije sredstvo uspostavljanja
sadržajnog kontakta sa širom populacijom i dalje ostaje identificiranje osoba
koje utječu na stvaranje javnog mnijenja i osoba koje imaju utjecaj na
društvene skupine te komunikacija s njima i preko njih.

Strategija se posebno usredotočuje na određene
sudionike koji će, na ovaj ili onaj način, imati važnu ulogu u pripremama
Hrvatske za pristupanje. Svrstani su u sljedeće skupine:

• Skupina A: Multiplikatori / pokretači javnog
mnijenja

• Skupina B: Mladi

• Skupina C: Skupine osjetljivije na promjene

Ciljne skupine su detaljnije prikazane u Prilogu
1. ove Strategije.

6. INFORMIRANJE O TIJEKU
PREGOVORA

SMJER PRIMJENE

Informiranje o pregovorima ima za cilj omogućiti
javnosti aktivno praćenje procesa pregovora. Informiranje o pregovorima treba
biti usmjereno u tri glavna smjera:

Opća javnost (putem medijskih programa, javnih
rasprava, info-telefona, publikacija, posebne
internetske stranice posvećene pregovorima i sl.)

Sektorske interesne skupine (ciljne skupine)
koje su posebno zainteresirane za pregovore u pojedinim područjima: gospodarski
subjekti (poslodavci, tvrtke, trgovačka društva, strukovne udruge, gospodarske
komore), sindikati, poljoprivrednici, nevladine organizacije, predstavnici
lokalne samouprave, akademska zajednica.

Informiranje ovih ciljnih skupina odvijat će se
putem tematskih publikacija, tematskih javnih rasprava i diskusija, odgovarajućih
medijskih programa te posebne internetske stranice.

Posebno je važno osigurati dobar protok
informacija u tijelima državne uprave te utvrditi za to potrebne mehanizme.

INFORMATIVNA SREDSTVA I
POSTUPCI

Informativna sredstva i postupci uključuju:

• održavanje redovitih konferencija za tisak pri
čemu je važno prepoznavanje novinara koji će aktivno pratiti proces pregovora o
pridruživanju EU i izvještavati o njemu. Osim redovitih konferencija, potrebno
je održavati i tematske konferencije posvećene pojedinim poglavljima pregovora,
kao i izvanredne konferencije ovisno o dinamici pregovora.

• održavanje javnih rasprava, primjerice putem
Nacionalnog foruma za pristupanje Republike Hrvatske EU, putem televizijskih,
radijskih i drugih javnih diskusija,

• posebne internetske stranice namijenjene
informiranju o pregovorima,

• uspostavu besplatnog info-telefona
/ glasovnog portala,

• izdavanje publikacija namijenjenih općoj
javnosti kao i sektorskih publikacija o pojedinim područjima i poglavljima
pregovora namijenjenih posebnim ciljnim skupinama,

• medijske aktivnosti (javne diskusije na TV-u,
tematske TV i radijske emisije, suradnja s tiskanim medijima u izdavanju
relevantnih tematskih priloga); u tom kontekstu, osobito je važno sudjelovanje
HTV-a kao javne televizije u proizvodnji ovakvih programa,

• pripremu izvješća pregovaračke skupine o
tijeku pregovora koja prate njegovu dinamiku, s posebnim naglaskom na
osjetljivim pitanjima te informiraju javnost o rezultatima pregovora. Ova
izvješća bit će dostupna putem internetske stranice, a u slučajevima gdje to
bude relevantno i u tiskanim publikacijama.

7. SUDIONICI I PARTNERI
U KOMUNIKACIJI

Pristupanje Europskoj uniji prioritetni je cilj
Vlade, a članstvo utječe na sve aspekte života. Zato svi državni dužnosnici i sva
državna tijela – Hrvatski sabor, Vlada, ministarstva i ostala tijela trebaju
preuzeti odgovornost za podizanje javne svijesti u okviru svog djelokruga.
Međusektorska suradnja bit će ostvarena uspostavljanjem mreže koordinatora za
informiranje o EU u ministarstvima. Za pomoć i koordinaciju rada ove mreže
zaduženo je Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija. Također je
potrebno uspostaviti pojačanu međusektorsku suradnju između glasnogovornika i
odjela za odnose s javnošću u ministarstvima. S obzirom na regionalnu
raznolikost Hrvatske te potrebu daljnje decentralizacije informiranja, posebna
će se pozornost posvetiti sudjelovanju tijela lokalne uprave i samouprave te
naročito suradnji sa Županijskim savjetima za europske integracije.

Glavni sudionik izvan Vlade koji pruža
informacije o EU u Hrvatskoj jest Delegacija Europske komisije u Republici
Hrvatskoj. Zato je bliska suradnja s Delegacijom Europske komisije od vitalnog
značenja.

Partneri u komunikaciji obuhvaćaju široki
spektar organizacija i pojedinaca koji svojim djelovanjem utječu na stvaranje
javnog mnijenja te djeluju kao prenositelji (multiplikatori) informacija.

Pritom je osobito važna uloga medija koji imaju
velik utjecaj na formiranje javnog mnijenja (a tu se prema rezultatima istraživanja
javnog mnijenja osobito ističe televizija). Stoga će Vlada intenzivno
surađivati s medijima u prenošenju informacija o Europskoj uniji i integriranju
Hrvatske u EU. Vlada će surađivati s elektroničkim i tiskanim medijima na
nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, međutim naglašena je uloga Hrvatske
televizije kao javne televizije, osobito s obzirom na gledanost njezinih
informativnih programa, kao i na njezinu mogućnost dopiranja do svih dijelova
stanovništva. U suradnji s urednicima i novinarima poticat će se sektorski
pristup kako bi se postigla što bolja obaviještenost građana o specifičnim
pitanjima vezanim za pojedina područja (npr.
gospodarstvo, zaštita okoliša,1  obrazovanje itd.). Također, poticat će se takvi prilozi i programi koji
će građanima približiti svakodnevni život u Europskoj uniji.

Važni partneri Vlade u komuniciranju s javnošću
su subjekti gospodarskog sektora - poslovni ljudi i njihove udruge i sindikati,
s kojima će se blisko surađivati u komuniciranju s poslovnom zajednicom i
zaposlenicima.

Suradnja s civilnim društvom uključuje nevladine
organizacije, zaklade, udruge i druge pripadnike civilnog sektora kao važne
posrednike u prenošenju informacija njihovom članstvu, ali i širim
zainteresiranim skupinama stanovništva. Surađivat će se s udrugama na
nacionalnoj i lokalnoj razini, onima koje se bave europskim pitanjima (npr. europski domovi), kao i drugim nevladinim
organizacijama važnim za kontakt s ciljnim skupinama i interesnim grupacijama u
različitim područjima (npr. zaštita potrošača, mladeške udruge itd.). Akademska
zajednica ima važnu ulogu u komunikaciji budući da njezini pripadnici, kao
stručni i znanstveni autoriteti, utječu na stvaranje vrijednosnih stajališta u
društvu i formiranje stavova mladih, naročito studenata. Vjerske zajednice, a
naročito nositelji vjerskih zvanja i vjerski uglednici važan su partner Vlade u
komunikaciji s građanima – vjernicima koji čine velik segment stanovništva
Republike Hrvatske.

Najvažniji partneri Vlade u komunikaciji s
građanima su:

• mediji,

• gospodarski sektor – poslovni ljudi i njihove
udruge i sindikati,

• nevladine organizacije,

• akademska zajednica, nastavnici i osobe koje
rade s mladima,

• gradonačelnici, regionalna i lokalna uprava i
samouprava,

• lokalne udruge i organizacije,

• vjerske zajednice, nositelji vjerskih zvanja i
vjerski uglednici,

• knjižnice.

Vlada će uložiti napore i sredstva kako bi
partnere potaknula na djelovanje, a sve sudionike u procesu na zajednička
nastojanja. Vlada će surađivati sa svim sektorima, sukladno specifičnim
pitanjima i ciljnim skupinama kojima se obraća.

\_\_\_\_\_
1 Republika Hrvatska potpisnica je Kovencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u
odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuške
konvencije).

8. RADNA SREDSTVA,
AKTIVNOSTI I PRISTUPI

*Postojeća radna sredstva, aktivnosti i pristupi*

Radna sredstva i aktivnosti koje Ministarstvo
vanjskih poslova i europskih integracija primjenjuje, a potrebno ih je
nastaviti, obuhvaćaju:

• Nacionalni forum o pristupanju Europskoj
uniji,

• konferencije za tisak,

• istraživanja javnog mnijenja,

• periodička izdanja,

• publikacije,

• internetske stranice,

• projekt Europa u Hrvatskoj – mrežu Euro-info točaka,

• projekte u okviru Europskog tjedna
(natjecanja, izložbe i dr.),

• promotivne materijale,

• besplatni info-telefon
/ glasovni portal,

• suradnju s medijima,

• informativne kampanje,

• suradnju s nevladinim organizacijama,

• konferencije, prezentacije, predavanja,
seminare, radionice i sl.

*Nova radna sredstva, aktivnosti i pristupi*

• pojačana komunikacija s ministarstvima preko
koordinatora za informiranje o EU,

• produbljivanje istraživanja javnog mnijenja
prema sektorima i ciljnim skupinama,

• pojačana suradnja s nacionalnim i lokalnim medijima,

• pojačana suradnja s civilnim društvom,

• pojačana suradnja s vjerskim zajednicama,

• publikacije sektorskog sadržaja,

• pojačana suradnja – umrežavanje s lokalnom i
područnom (regionalnom) samoupravom.

Prilog 2. sadrži prikaz radnih sredstava i
aktivnosti prema ciljnim skupinama.

NAČINI I SREDSTVA

Identificiranje ciljnih skupina uvelike određuje
način i sredstva ostvarivanja glavnih ciljeva Komunikacijske strategije –
odabir partnera za komunikaciju, uporabu jezika te primjenu radnih sredstava i
kanala za prenošenje informacija.

Točka 8. i Prilog 2. određuju nove aktivnosti,
radna sredstava i pristupe, a ujedno predviđaju nastavak i poboljšanje onih
koji su se već pokazali uspješnima. U ovoj fazi integracijskog procesa,
komunikacija Vlade postat će proaktivnija glede
obraćanja građanima, ali i u reagiranju na iskazane potrebe za informacijama.
To iziskuje unapređivanje postojećeg komunikacijskog okvira Vlade. Sredstvo za
ostvarivanje tog cilja je već spomenuto stvaranje učinkovite mreže koordinatora
za informiranje o EU-u, sastavljene od predstavnika svakog ministarstva. U
pomoći i koordinaciji te mreže Ministarstvo vanjskih poslova i europskih
integracija će se služiti radnim sredstvima poput tematskih i ciljanih seminara
te moderatorima komunikacije.

Opći pristup trima glavnim ciljnim skupinama je
sljedeći:

Skupina A (Multiplikatori / pokretači javnog
mnijenja) treba biti uključena u proces kao partner u komunikaciji. Ciljne
skupine unutar skupine A će se poticati na uključivanje u razmjenu informacija
o EU i uporabu svog utjecaja kako bi potaknule i druge na sudjelovanje, bilo da
je riječ o njihovim biračima (političari), zaposlenicima i poslovnim kontaktima
(poslovna zajednica), učenicima i studentima (nastavnici i sveučilišni
profesori), članstvu/promicateljima (nevladine organizacije), itd. Sredstva koja će se upotrebljavati u komunikaciji s
tim skupinama obuhvaćat će: publikacije; seminare i konferencije; medijske
programe; sudjelovanje u opsežnijim komunikacijskim aktivnostima i događajima
kao što je Europski tjedan, itd.

Skupina B (Mladi) je segment stanovništva za
koji je pristupanje EU posebno važno, jer je riječ o mladima koji će dugoročno
imati najviše koristi od pristupanja EU. Mlade kao buduće građane Europske
unije poticat će se da traže informacije o EU, njezinim državama članicama, te
o tome što će članstvo značiti za Hrvatsku, a posebno za njih same. Poticat će
ih se na uključivanje svojih obitelji, prijatelja i kolega, kao i svih ostalih
s kojima kontaktiraju.

Sredstva kojima će se to ostvariti razlikovat će
se ovisno o kategoriji mladih (osnovnoškolci, srednjoškolci, studenti,
zaposlena mladež, nezaposlena mladež), ali svakako će uključivati medijske
programe, primjenu interneta, kvizove i natjecanja, namjenske publikacije i
događaje za sve kategorije mladih.

Skupina C (Skupine osjetljivije na promjene)
obuhvaća ciljne skupine do kojih je teže doprijeti i kojima su osobito potrebna
objašnjenja o razlozima pristupanja te je prema njima potrebno primijeniti
pojačano informativno djelovanje odgovarajućim sredstvima. Ovdje je važno
razlikovanje interesa između pojedinih skupina - na primjer, poljoprivrednici i
osobe koje žive na selu nemaju nužno zajedničke interese kada je riječ o
pristupanju EU.

Sredstva za informiranje tih skupina prilagodit
će se samim skupinama i njihovoj lokaciji. Međutim, težište će biti na
sljedećim radnim sredstvima i kanalima za prijenos informacija: pružanju
informacija u regionalnom okviru, bilo preko lokalnih informativnih kanala i
partnera ili putem regionalnih događaja i aktivnosti; ciljanim i prilagođenim
komunikacijskim aktivnostima preko glavnih partnera / s glavnim partnerima u
komunikaciji; sredstvima javnog priopćavanja, a posebno na televiziji, radiju i
novinama; ciljanim regionalnim i specijaliziranim medijima; i posebnim
namjenskim publikacijama.

Kako bi se osigurao optimalan učinak, Vlada će
pratiti i ocjenjivati provedbu Strategije na temelju istraživanja javnog
mnijenja, anketa te drugih izvora informacija. Uspostavit će se bliska i stalna
suradnja svih državnih tijela kako bi se predvidjele moguće promjene
raspoloženja javnosti. Provest će se istraživanja posebno namijenjena
evaluaciji Strategije te će se Strategija prema rezultatima prilagoditi.

10. INFORMIRANJE UOČI
REFERENDUMA (KAMPANJA)

Informativna kampanja uoči referenduma treba
započeti unutar pola godine do godine dana prije održavanja referenduma.

Cilj kampanje bit će sveobuhvatno informiranje
javnosti da bi ona mogla formirati svoj stav na temelju pravodobnih i
objektivnih informacija.

Glavni partneri u kampanji bit će elektronički i
tiskani mediji.

Dodatni partneri u kampanji bit će predstavnici
civilnog društva.

Kampanja se treba odvijati u tri faze:

– pripremnoj (u kojoj će javnost biti
senzibilizirana za temu nadolazećeg referenduma),

– intenzivnoj (u kojoj će biti prezentirani
najvažniji rezultati pregovora i najvažniji elementi budućeg članstva u EU),

– završnoj (u kojoj će informativna kampanja
biti koncentrirana na najvažnije poruke relevantne za predstojeći referendum).

11. ZAKLJUČAK

Ova Strategija sadrži okvir za komunikaciju s
građanima o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, pripremama za
članstvo i konačno samom članstvu u Europskoj uniji. Uspješna priprema – i
kolektivna i pojedinačna – omogućit će da Hrvatska i njezini građani što lakše
prebrode izazove koje ulazak u EU podrazumijeva i u najvećoj mogućoj mjeri
iskoriste pogodnosti i prava koja proizlaze iz članstva u EU, a istodobno se
pripreme za preuzimanje odgovornosti i obveza koje ono donosi.

Ova će Strategija biti razrađena u godišnjim
Radnim programima s financijskim planovima koje će pripremati Ministarstvo
vanjskih poslova i europskih integracija.

Radni program i financijski plan za 2006. godinu
Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija izradit će u roku od 60
dana od dana usvajanja Komunikacijske strategije za informiranje hrvatske
javnosti o Europskoj uniji i pripremama za članstvo i bit će distribuiran
zastupnicima Hrvatskoga sabora.

Ministarstvo vanjskih poslova i europskih
integracija nadopunjavat će Komunikacijsku strategiju za informiranje hrvatske
javnosti o Europskoj uniji i pripremama za članstvo uključivanjem novih
komunikacijskih metoda i subjekata, ovisno o uočenim potrebama.

U roku od najviše 90 dana od usvajanja
Komunikacijske strategije za informiranje hrvatske javnosti o Europskoj uniji i
pripremama za članstvo, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija
izvršit će pojačano, ciljano ispitivanje mišljenja i raspoloženja hrvatske
javnosti kao početne pozicije u cilju praćenja učinaka primjene ove Strategije.

Klasa: 910-04/05-01/08

Zagreb, 27. siječnja 2006.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

PRILOG 1.

CILJNE SKUPINE

A: *Multiplikatori/pokretači
javnog mnijenja*

• političke stranke

• saborski zastupnici

• državni dužnosnici

• državni službenici

• mediji – urednici i novinari

• poslovni ljudi i njihove udruge

• sindikati

• nevladine organizacije

• lokalni političari

• lokalna uprava i samouprava

• lokalne udruge, društva i skupine

• znanstvenici, sveučilišni profesori,
nastavnici i učitelji

• vjerske zajednice, nositelji vjerskih zvanja,
vjerski uglednici

• knjižnice

• predstavnici država članica EU (diplomatski,
konzularni i kulturni)

B: *Mladi*

• osnovnoškolci

• srednjoškolci

• studenti

• zaposlena mladež

• nezaposlena mladež

C: *Skupine
osjetljivije na promjene*

• poljoprivrednici

• ruralno stanovništvo

• stanovnici područja od posebne državne skrbi

• stanovnici otoka

• invalidne osobe

• umirovljenici

• osobe koje rade kod kuće

• nezaposleni

• osobe koje su napustile školu

PRILOG 2.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A     M  U  L  T  I  P  L  I  K  A  T  O  R  I | Ciljna skupina | Radna sredstva |
| Političke stranke | prezentacije, seminari, konferencije, javna rasprava, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, javna događanja, publikacije, internetske stranice |
| Saborski zastupnici | prezentacije, seminari, konferencije, javna rasprava, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, javna događanja, publikacije, internetske stranice |
| Državni dužnosnici | prezentacije, seminari, konferencije, javna rasprava, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, javna događanja, publikacije, internetske stranice |
| Državni službenici | seminari, prezentacije, predavanja, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, javna rasprava, javna događanja, publikacije, internetske stranice |
| Mediji – urednici i novinari | seminari, studijska putovanja, javna rasprava, javna događanja, publikacije, suradnja u televizijskim i radijskim programima, suradnja u objavljivanju tematskih priloga u novinama i časopisima |
| Poslovni ljudi i njihove udruge | namjenske publikacije, tematski TV i radijski programi, tematski prilozi u novinama i časopisima, javna rasprava, info-telefon, internetske stranice, seminari, prezentacije, javna događanja |
| Sindikati | namjenske publikacije, tematski TV i radijski programi, tematski prilozi u novinama i časopisima, javna rasprava, info-telefon, internetske stranice, seminari, prezentacije, javna događanja |
| Nevladine organizacije | seminari, konferencije, javna rasprava, javna događanja, publikacije, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, sufinanciranje nevladinih organizacija |
| Lokalni političari, lokalna uprava i samouprava | seminari, konferencije, javna rasprava, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, Euro-info točke, info-telefon, publikacije, javna događanja |
| Lokalne udruge, društva i skupine | seminari, konferencije, javna rasprava, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, Euro-info točke, info-telefon, publikacije, javna događanja, sufinanciranje lokalnih nevladinih organizacija |
| A     M  U  L  T  I  P  L  I  K  A  T  O  R     I | Znanstvenici, sveučilišni profesori, nastavnici i učitelji | publikacije, konferencije, javna rasprava, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, Euro-info točke, internetske stranice, seminari, javna događanja |
| Vjerske zajednice, nositelji vjerskih zvanja, vjerski uglednici | konferencije, javna rasprava, predavanja, publikacije, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, internetske stranice, javna događanja |
| Knjižnice | Euro-info točke, publikacije, javna rasprava, javna događanja, internetske stranice, predavanja, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima |
| Predstavnici država članica EU-a (diplomatski, konzularni i kulturni) | prezentacije, konferencije, javna rasprava, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, javna događanja, publikacije, internetske stranice |
| B     M  L  A  D  I | Osnovnoškolci | natjecanja, kvizovi, TV programi, publikacije, predavanja, radionice |
| Srednjoškolci | publikacije, natjecanja, kvizovi, Euro-info točke, TV programi, predavanja, seminari, radionice, ljetna škola, info-telefon |
| Studenti | publikacije, TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, javna rasprava, predavanja, seminari, radionice, konferencije, zimska škola, javna događanja, Euro-info točke, info-telefon |
| Zaposlena mladež | namjenske publikacije, tematski TV i radijski programi, tematski prilozi u novinama i časopisima, javna rasprava, seminari, prezentacije, info-telefon, internetske stranice, javna događanja |
| Nezaposlena mladež | TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, predavanja, prezentacije, publikacije, javna rasprava, javna događanja, info-telefon, Euro-info točke |
| C     S  K  U  P  I  N  E     O  S  J  E  T  LJ  I  V  E     N  A     P  R  O  M  J  E  N  E | Poljoprivrednici | namjenske publikacije, tematski TV i radijski programi (osobito lokalne postaje), tematski prilozi u novinama i časopisima (osobito specijaliziranim i lokalnim), javna rasprava, info-telefon, Euro-info točke, internetske stranice, seminari, prezentacije, javna događanja |
| Ruralno stanovništvo | TV i radijski programi (osobito lokalne postaje), prilozi u novinama i časopisima (osobito lokalnim), javna rasprava, publikacije, Euro-info točke, info-telefon, predavanja, javna događanja |
| Stanovnici područja od posebne državne skrbi | TV i radijski programi (osobito lokalne postaje), prilozi u novinama i časopisima (osobito lokalnim), javna rasprava, publikacije, Euro-info točke, info-telefon, predavanja, javna događanja |
| Stanovnici otoka | TV i radijski programi (osobito lokalne postaje), prilozi u novinama i časopisima (osobito lokalnim), javna rasprava, publikacije, Euro-info točke, info-telefon, predavanja, javna događanja |
| Invalidne osobe | TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, javna rasprava, info-telefon, publikacije, Euro-info točke, internetske stranice, predavanja, javna događanja |
| Umirovljenici | TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, info-telefon, publikacije, javna rasprava, javna događanja, Euro-info točke |
| Osobe koje rade kod kuće | TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, info-telefon, publikacije, javna rasprava, javna događanja, Euro-info točke |
| Nezaposleni | TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, info-telefon, publikacije, javna rasprava, javna događanja, Euro-info točke |
| Osobe koje su napustile školu | TV i radijski programi, prilozi u novinama i časopisima, info-telefon, Euro-info točke, publikacije, javna rasprava, javna događanja |

Ostalo, NN 13/2006-323