## Kolektivni ugovor za Zagrebačku banku d.d.

### NN 80/2004 (15.6.2004.), Kolektivni ugovor za Zagrebačku banku d.d.

# KOLEKTIVNI UGOVORI

1592

ZAGREBAČKA BANKA d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Paromlinska 2,
zastupana po ovlašteniku Goranu Padjenu, direktoru Sektora uprav­lja­nja
ljudskim resursom (u da­lj­njem tekstu: POSLODAVAC) i

SINDIKAT BANKARSKIH I FINANCIJSKIH DJELATNIKA HRVATSKE
– SINDIKALNA PODRU­ŽNI­CA ZABE, sa sjedištem u Zagrebu, Voćarska 106, zastupan
po Glavnom sindikalnom povjereniku Miroslavu Biondiću (u da­lj­njem tekstu:
SINDIKAT), sklopili su 30. travnja 2004.

if !supportEmptyParas endif

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA ZAGREBAČKU BANKU d.d.

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim
kolektivnim ugovorom (u da­lj­njem tekstu: Ugovor) utvrđuju se međusobna prava
i obveze potpisnika ovoga Ugovora.

Ovim
Ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada radnika u
Zagrebačkoj banci d.d.

Članak
2.

Prema
odredbama ovoga Ugovora, poslodavac je Zagrebačka banka d.d. za koju radnik u
radnom odnosu obav­lja određene poslove.

Prema
odredbama ovoga Ugovora, radnik je osoba koja obav­lja određene poslove za
poslodavca na teme­lju ugovora o radu, bez obzira je li radni odnos zasnovan na
određeno ili neodređeno vrijeme, s punim ili nepunim radnim vremenom.

Članak
3.

Odredbe
ovoga Ugovora obvezuju i primje­njuju se na ­nje­gove potpisnike i na osobe
koje prema odredbama Zakona o radu mogu biti stranke Ugovora, a koje mu
naknadno pristupe.

Ugovor
obvezuje i primje­njuje se na sve radnike koji su u vrijeme sklapa­nja ovoga
Ugovora bili ili su naknadno postali članovi sindikata potpisnika, te na sve
ostale radnike iz članka 2. ovoga Ugovora.

Ovaj Ugovor primje­njuje se na području Republike
Hrvat­ske, gdje Zagrebačka banka d.d. ima svoje organizacijske dijelove.

Članak 4.

U slučaju statusne promjene poslodavca, na radnike se
do sklapa­nja novog Ugovora, a najduže godinu dana, nastav­lja primje­njivati
ovaj Ugovor.

Poslodavac će, ako osniva novo društvo unutar ZABA –
Grupe, svim radnicima Banke koji prelaze na rad u novoosnovano društvo,
osigurati kontinuitet radnog staža. pravo povratka na rad kod poslodavca u
slučaju prestanka rada društva, te sva prava utvrđena propisima i ovim
Ugovorom, a što će se re­gulirati sporazumnim raskidom ugovora o radu.

Članak 5.

Odredbe
ovoga Ugovora primje­njuju se neposredno osim ako su pojedina pita­nja za
radnike povo­ljnije uređena drugim propisima, općim aktima Banke, ugovorom o
radu, odnosno posebnim sporazumima sklop­ljenim između radničkog vijeća,
odnosno sindikata i poslodavca.

II.
ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak
6.

Radni
odnos zasniva se sklapa­njem ugovora o radu u pisanu obliku, čiji je obvezni
sadržaj propisan Zakonom o radu.

Članak
7.

Zasniva­nje
radnog odnosa s novim radnikom moguće je tek nakon prethodnog traže­nja
odgovarajuće­g radnika unutar Banke.

Članak
8.

Prije sklapa­nja
ugovora o radu s novim radnikom može se utvrditi ­nje­govo stvarno zdravstveno
sta­nje upućiva­njem na liječnički pre­gled, o čemu odlučuje poslodavac.

Troškove
takva liječničkog pre­gleda kao i kasnijih perio­dičkih liječničkih pre­gleda
snosi poslodavac.

Članak
9.

Prije
sklapa­nja ugovora o radu s novim radnikom može se obaviti prethodno provjerava­nje
­nje­govih zna­nja i sposobnosti.

Odluku
o prethodnom provjerava­nju kandidata za zaposle­nje i način provjere donosi
poslodavac.

III.
PROBNI RAD

Članak
10.

Prilikom
sklapa­nja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Probni
rad iz stavka 1. ovoga članka ne može trajati du­lje od šest mjeseci, ovisno o
složenosti posla.

Članak
11.

Provjera
stručnih zna­nja i radnih sposobnosti radnika za vrijeme traja­nja probnog rada
i ocjena rada radnika teme­lji se na procjeni sposobnosti za obav­lja­nje
zadaća i poslova glede načina rada i usvojenog zna­nja.

Ocjenu
rada radnika za vrijeme probnog rada utvrđuje neposredno nadređeni rukovodite­lj
koji prati rad radnika na probnom radu u okviru sustava radne uspješnosti, a u
skladu s Politikom i procedurom ugovara­nja i ocje­njiva­nja radne uspješnosti
i Politikom i procedurom planira­nja i razvoja karijere.

Članak
12.

Ako
nadređeni rukovodite­lj ocijeni da radnik na probnom radu ne ostvaruje
očekivane rezultate rada, tj. da ­nje­gova stručna zna­nja i radne sposobnosti
ne udovo­ljavaju zahtjevima za obav­lja­nje poslova i radnih zadataka,
obavijestit će o tome direktora sektora, odnosno samostalne direkcije, koji
Sektoru uprav­lja­nja ­ljudskim resursom dostav­lja pisani prijedlog za otkaz
ugovora o radu, najkasnije dvadeset dana prije isteka probnog rada i o tome
izvijestiti radnika.

Na tem­elju prijedloga direktora sektora odnosno
samostalne direkcije, i uz prethodno savjetova­nje s radničkim vijećem odnosno
sindikatom, direktor Sektora uprav­lja­nja ­ljudskim resursom donijet će Odluku
o otkazu ugovora o radu prije isteka probnog rada.

Ako se Odluka o otkazu iz prethodnog stavka ne donese
u roku od sedam dana prije isteka probnog rada, smatrat će se da je radnik
tijekom probnog rada udovo­ljio zahtjevima radnoga mjesta.

IV.
OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak
13.

Radnik
je dužan, sukladno svojim sposobnostima i potrebama rada, te osobnim interesima
i interesima poslodavca, školovati se, obrazovati, osposob­ljavati i
usavršavati za rad.

Poslodavac je dužan, posebice pri uvođe­nju novog
načina rada ili organizacije rada, odnosno uvođe­nju nove tehnologije,
kontinuirano usavršavati i osposob­ljavati radnike za rad.

Članak 14.

Radi što bo­lje­g i stručnije­g obav­lja­nja poslova
vezanih za poslova­nje, poslodavac će za radnike omogućiti usavršava­nje i dopu­njava­nje
zna­nja u okviru iste vrste poslova.

Poslodavac može uputiti radnika na osposob­ljava­nje
i usavršava­nje u zem­lji i inozemstvu.

Odluku o upućiva­nju radnika na osposob­ljava­nje i
usavr­šava­nje donosi Uprava odnosno osoba koju ona za to ovlasti pisanom
odlukom. Odlukom se utvrđuju obveze radnika i poslodavca ovisno o vrsti
usavršava­nja, dužini traja­nja i visini troškova.

Članak
15.

Radi
stjeca­nja zna­nja za uspješno obav­lja­nje poslova radnog mjesta, neposredni
rukovodite­lji su dužni pružiti radnicima struč­nu pomoć i osigurati
odgovarajuću literaturu, te pisane i usmene informacije.

Članak 16.

Za
vrijeme osposob­ljava­nja i usavršava­nja radnik ima pravo na naknadu plaće i
naknadu putnih troškova.

Međusobna
prava i obveze u vezi s osposob­ljava­njem i usa­vr­šava­njem re­guliraju se
posebnim ugovorom između radnika i Banke.

Za
izvedbu programa obrazovnih aktivnosti u organizaciji poslodavca, radnicima
koji će taj program realizirati može pripasti naknada. Odluku o visini naknade
donosi ovlaštena osoba u Sektoru uprav­lja­nja ­ljudskim resursom na teme­lju
interne procedure i upute usvojene od strane Uprave.

PRIPRAVNICI

Članak
17.

Status,
ugovara­nje i traja­nje pripravničkog staža, volonterskog rada i stručnih
ispita uredit će se Pravilnikom o radu Za­grebačke banke d.d. i posebnom
odlukom poslodavca.

V.
RADNO VRIJME

PUNO RADNO VRIJEME

Članak
18.

Puno
radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno, osim ako Zakonom, Sporazumom sklop­ljenim
između radničkog vijeća, odnosno sindikata i poslodavca ili ugovorom o radu ne
bude određeno kraće radno vrijeme.

Tjedno
radno vrijeme raspoređuje se u pravilu na pet radnih dana, od ponedje­ljka do
petka.

U
organizacijskim dijelovima Banke gdje to zahtijeva priroda posla, tjedno radno
vrijeme može se rasporediti na šest radnih dana, tako da ukupno radno vrijeme
ne premašuje 40 sati tjedno.

Raspored,
početak i završetak radnog vremena uredit će se na način utvrđen Pravilnikom o
radu Zagrebačke banke d.d.

NEPUNO RADNO VRIJEME

Članak
19.

Ugovor
o radu s nepunim radnim vremenom sklopit će se kada priroda i opse­g posla,
odnosno organizacija rada ne zahtijevaju rad u punom radnom vremenu.

Ako priroda i
organizacija rada omogućavaju, na istome radnom mjestu mogu raditi dva izvršite­lja,
svaki s nepunim radnim vremenom.

Članak 20.

Nepuno radno vrijeme može biti raspoređeno na sve
dane u tjednu ili na samo neke dane u tjednu.

Članak 21.

Radnici koji rade nepuno radno vrijeme imaju ista
prava kao i radnici s punim radnim vremenom glede dnevnog odmora izme­đu dva
uzastopna radna dana, na tjedni odmor, najkraće traja­nje godiš­nje­g odmora i
plaćeni dopust.

Ako
ugovorom o radu nije povo­ljnije uređeno, radnicima s nepunim radnim vremenom
plaća se određuje razmjerno vremenu na koje su sklopili ugovor o radu,
doprinosu u radu i rezultatima rada.

SKRAĆENO RADNO VRIJEME

Članak
22.

Na poslovima
na kojima, ni uz primjenu mjera zaštite na radu, nije moguće zaštititi radnika
od štetnih utjecaja, radno se vrijeme skraćuje razmjerno utjecaju uvjeta rada
na zdrav­lje i radnu sposobnost radnika.

Poslovi
iz stavka 1. ovoga članka, te traja­nje radnog vremena na takvim poslovima,
utvrđuju se Pravilnikom o procjeni opasnosti radnog mjesta u Zagrebačkoj banci
d.d.

Članak
23.

Radnik
koji radi skraćeno radno vrijeme ostvaruje sva prava kao da radi puno radno
vrijeme.

PREKOVREMENI
RAD

Članak
24.

Prekovremeni
rad može se uvesti u slučajevima i na način predviđen Zakonom.

Članak 25.

Nadređeni rukovodite­lj dužan je najkasnije dva dana
unaprijed izvijestiti radnika i Sektor uprav­lja­nja ­ljudskim resursom o
hitnom prekovremenom radu, pismeno i uz obrazlože­nje.

Članak 26.

Poslodavac je obvezan svaka tri mjeseca u pisanu
obliku izvještavati sindikat o odrađenim prekovremenim satima.

Članak 27.

Za sate prekovremenog rada, poslodavac je dužan
isplatiti povećanu plaću.

Ako se poslodavac i radnik dogovore da u zamjenu za
povećanu plaću radnik koristi slobodne dane, tada se za svaki odrađeni
prekovremeni radni sat radniku odobrava 1,5 sati slobodnih.

RASPORED
RADNOG VREMENA

Članak
28.

Dnevni
i tjedni raspored radnog vremena određuje poslodavac pisanom odlukom uz
prethodno savjetova­nje sa sindikatom.

Raspored
radnog vremena i plan preraspodjele radnog vremena poslodavac je dužan sačiniti
za svaki organizacijski dio posebno i na pogodan način u pisanom obliku s ­njime
upoznati radnike.

PRERASPODJELA
RADNOG VREMENA

Članak
29.

Ako
narav posla zahtijeva, puno radno vrijeme može se prerasporediti tako da
tijekom jednog razdob­lja traje duže, a tijekom drugog razdob­lja kraće od
punog radnog vremena, s tim da ukupno radno vrijeme ne prijeđe puno radno
vrijeme za to razdob­lje.

Preraspodije­ljeno radno vrijeme iznosi najduže 52
sata tjedno.

Članak 30.

Preraspodjelom radnog vremena ne mogu biti obuhvaćeni
radnici koji su sukladno Zakonu oslobođeni obveza rada duže­g od punoga radnog
vremena.

Članak
31.

Poslodavac
je dužan o planu preraspodjele radnog vremena savjetovati se sa sindikatom, i u
pisanu obliku obavijestiti radnike tjedan dana unaprijed.

VI.
ODMORI I DOPUSTI

STANKA

Članak
32.

Radnik
koji radi najma­nje šest sati dnevno ima svakog radnog dana pravo na odmor
(stanku) u traja­nju od 30 minuta.

U
slučaju da radnik radi više od 8 sati na dan ima pravo na dodatnih 15 minuta
odmora (stanke).

Vrijeme
odmora iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme i ne može se
odrediti u prva tri sata nakon početka radnog vremena niti u zad­nja dva sata
prije završetka radnog vremena.

Članak
33.

Samo
iznimno ako radnik zbog prirode posla nije mogao iskoristiti dnevnu stanku, ima
pravo na skraće­nje dnevnog radnog vremena za 30 minuta uz prethodno odobre­nje
neposrednog rukovodite­lja.

Članak
34.

Radnica
koja doji dijete ima pravo do godine dana djetetova života koristiti stanku za
doje­nje u traja­nju od dva puta po sat vremena i na odmor (stanku) od 30
minuta, a koje se uračunava u radno vrijeme.

Radnica
će vrijeme stanke iz prethodnog stavka koristiti u skladu s djetetovim
potrebama i uz prethodnu najavu poslodavcu.

DNEVNI
ODMOR

Članak
35.

Između
dva radna dana radnik ima pravo na odmor od najma­nje 12 sati neprekidno.

TJEDNI
ODMOR

Članak
36.

Dan
tjednog odmora je nedje­lja.

Ako je
prijeko potrebno da radnik radi na dan (dane) tjednog odmora, osigurava mu se
korište­nje tjednog odmora tijekom s­ljedeće­g tjedna.

GODIŠNJI
ODMOR

Članak
37.

Radnik
ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godiš­nji odmor u traja­nju od
najma­nje 18 radnih dana.

Članak
38.

Prema
radnom stažu godiš­nji odmor traje:

– do 2 godine radnog staža                                  18 radnih dana

– više od 2–4 godine radnog
staža                       20 radnih dana

– više od 4–8 godina radnog
staža                       22 radna dana

– više od 8–12 godina radnog staža                     24 radna dana

– više od 12–16 godina radnog
staža                   26 radna dana

– više od 16–20 godina radnog
staža                   28 radnih dana

– više od 20 godina radnog staža                         30 radnih dana

Smatra
se da je radnik navršio određeni broj godina radnog staža ako ih navršava do kraja
kalendarske godine u kojoj koristi godiš­nji odmor.

Članak
39.

Traja­nje
godiš­nje­g odmora produžuje se za 2 radna dana radnicima:

–
invalidima rada,

–
samohranom rodite­lju s kojim živi dijete mlađe od 10 godina i

–
jednom od rodite­lja djeteta s utvrđenim invaliditetom.

Ukupan
broj dana godiš­nje­g odmora radnika, utvrđen na teme­lju prethodnih članaka
ovoga Pravilnika, ne može prijeći 30 radnih dana.

Članak
40.

Slijepi
radnik ima pravo na najma­nje 35 radnih dana godiš­nje­g odmora bez obzira na
kriterije iz članka 38. ovog Ugovora.

Članak
41.

Za
vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora radniku se isplaćuje naknada plaće  u visini kao da je radio u redovnom radnom
vremenu.

Članak
42.

Pri
utvrđiva­nju traja­nja godiš­nje­g odmora ne uračunavaju se nedje­lje, neradni
dani, blagdani i razdob­lje privremene nesposobnosti za rad.

RASPORED
KORIŠTENJA GODIŠNJEG ODMORA

Članak
43.

Vrijeme
korište­nja godiš­nje­g odmora uređuje se planom korište­nja godiš­nje­g
odmora. Plan korište­nja godiš­nje­g odmora donosi poslodavac nakon prethodnog
savjetova­nja s radničkim vijećem, odnosno sindikatom, vodeći računa o osobnom
planu svakog pojedinog radnika i organizaciji rada.

Plan
korište­nja godiš­nje­g odmora iz stavka 2. ovoga članka donosi se na početku
kalendarske godine, a najkasnije do kraja mjeseca trav­nja.

Članak
44.

Plan
korište­nja godiš­nje­g odmora sadrži:

– radnikovo ime i prezime,

– naziv radnog mjesta i organizacijskog dijela u
kojem radnik radi,

– ukupno traja­nje godiš­nje­g odmora,

– vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora i

– uputu o pravnom lijeku.

Članak 45.

Plan godiš­nje­g odmora donesen sukladno članku 43.
poslodavac dostav­lja organizacijskim dijelovima, te takav Plan zamje­njuje
pojedinačna rješe­nja o korište­nju godiš­nje­g odmora na način da ga radnik
verificira svojim potpisom. Dan potpisa radnika na Plan korište­nja godiš­nje­g
odmora smatrat će se danom obavijesti radnika o rasporedu i traja­nju godiš­nje­g
odmora.

Radnicima koji nisu obuhvaćeni Planom korište­nja
godiš­nje­g odmora izdat će se pojedinačno rješe­nje o korište­nju godiš­nje­g
odmora na ­njihov pisani zahtjev uz suglasnost nadležnog ruko­vodite­lja
najkasnije 15 dana prije početka korište­nja godiš­nje­g odmora.

Članak
46.

Protiv
Planom utvrđenog i verificiranog rasporeda godiš­nje­g odmora i du­ljine ­nje­gova
traja­nja, odnosno protiv rješe­nja o rasporedu i traja­nju godiš­nje­g odmora,
radnik ima pravo poslodavcu podnijeti zahtjev za zaštitu svojih prava u roku 15
dana od dana potpisiva­nja Plana, odnosno u roku 15 dana od dana uruče­nja
rješe­nja.

KORIŠTENJE
GODIŠNJEG ODMORA U DIJELOVIMA

Članak
47.

Radnik
može godiš­nji odmor koristiti u neprekidnom traja­nju ili u dva dijela.

Ako
radnik koristi godiš­nji odmor u dva dijela, prvi dio mora trajati najma­nje 15
radnih dana neprekidno i mora se koristiti tijekom kalendarske godine za koju
ostvaruje pravo na godiš­nji odmor.

Drugi
dio radnik mora iskoristiti najkasnije do 30. lip­nja iduće godine.

Članak
48.

U
slučaju prestanka radnog odnosa u Banci odnosno zbog prelaska na rad kod drugog
poslodavca radnik ima pravo iskoristiti godiš­nji odmor na koji je stekao pravo
u Banci.

Članak
49.

Radnik
ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godiš­nje­g odmora prema svom
zahtjevu i u vrijeme koje sam odredi, ali je o tome dužan izvijestiti
neposrednog rukovodite­lja najma­nje dan prije.

Članak
50.

Radniku
se može odgoditi odnosno prekinuti korište­nje godiš­nje­g odmora samo radi
izvrše­nja važnih i neodgodivih poslova.

Odluku
o odgodi odnosno prekidu korište­nja godiš­nje­g odmora iz stavka 1. ovoga
članka donosi poslodavac ili osoba koju on za to ovlasti na zahtjev neposrednog
rukovodite­lja.

Radniku kojem je odgođeno ili prekinuto korište­nje
godiš­nje­g odmora mora se omogućiti naknadno korište­nje odnosno nastav­lja­nje
korište­nja godiš­nje­g odmora.

Članak 51.

Radnik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzro­čenih
odgodom odnosno prekidom korište­nja godiš­nje­g odmora.

Troškovima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se i
drugi troškovi.

Putnim
troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza koji je radnik koristio pri
odlasku i povratku iz mjesta rada do mjesta u kojem je koristio godiš­nji odmor
u trenutku prekida, kao i dnevnice u povratku do mjesta rada, a prema
Pravilniku o naknadama putnih i drugih troškova u Zagrebačkoj banci d.d.

PLAĆENI
DOPUST

Članak
52.

Radnik
ima pravo na osobni zahtjev na dopust uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do
ukupno najviše 7 radnih dana u jednoj kalendarskoj godini u ovim sučajevima:

1. zak­ljuče­nje
braka                                          do
6 radnih dana

3. porod supruge                                              do
6 radnih dana

3. smrt člana uže obite­lji                                    do 7 radnih dana

4. – smrt člana šire obite­lji, ako je ukop
u mjestu stanova­nja                                       do
2 radna dana

    – smrt člana
šire obite­lji ako je ukop
u drugom mjestu                                            do
3 radna dana

5. teža bolest člana uže obite­lji                           do 6 radnih dana

6. elementarne nepogode                                  do 5 radnih dana

7. osposob­ljava­nje
i usavršava­nje za
potrebe radničkog vijeća, odnosno
obrazova­nje za sindikalne aktivnosti               do
2 radna dana

8. – selidba u mjestu stanova­nja                        do 2 radna dana

    – selidba u
drugo mjesto                                do
3 radna dana

9. sudjelova­nje u stručnim studijskim,
kulturnim ili športskim
manifestacijama                                             do
3 radna dana

Radnik
ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj člana uže obite­lji:
djeteta, supružnika, rodite­lja, brata, sestre, neovisno o broju dana koje je
tijekom iste godine iskoristio po drugim osnovama.

Radnici
– dobrovo­ljni davaoci krvi ostvaruju pravo na jedan slobodan dan s naslova
dobrovo­ljnog dariva­nja krvi, a ostvaruje se u tijeku kalendarske godine
sukladno radnim obvezama.

Članak 53.

Članovima uže obite­lji iz stavka 1. točke 3. i 5.
prethodnog članka prema ovom Ugovoru smatraju se:

– supružnik,

– srodnici po krvi u pravnoj liniji i ­njihovi
supružnici,

– braća i sestre, pastorčad i posvojenici,

– djeca bez rodite­lja uzeta na uzdržava­nje,

– očuh i maćeha,

– posvojite­lj i osoba koju je radnik dužan po zakonu
uzdržavati,

– osoba koja s radnikom živi u izvanbračnoj
zajednici.

Članovima šire obite­lji iz stavka 1. točke 4.
prethodnog članka prema ovom Ugovoru smatraju se:

– braća i sestre radnikovih rodite­lja i

– rodite­lji, braća i sestre radnikova supružnika.

Članak
54.

Za
vrijeme stručnog ili opće­g školova­nja, osposob­ljava­nja ili usavršava­nja radniku
se može odobriti godiš­nje do 7 radnih dana plaćenog dopusta za pripreme i
polaga­nje ispita, jednom po ispitu, uz suglasnost nadležnog rukovodite­lja.

Članak
55.

Radnik
koji je u interesu Banke upućen na školova­nje, stručno usavršava­nje ili usavršava­nje
ima pravo na plaćeni dopust do 15 radnih dana u godini za priprema­nje i polaga­nje
ispita u skladu s odlukom o upućiva­nju i ugovorom o stručnom usavrša­va­nju.

Članak
56.

U
pogledu stjeca­nja prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom, razdob­lja
plaćenog dopusta smatraju se vremenom provedenim na radu.

NEPLAĆENI
DOPUST

Članak
57.

Radniku
se može na ­nje­gov zahtjev odobriti neplaćeni dopust zbog školova­nja ili
stručnog usavršava­nja, kao i za druge potrebe radnika ako to dopuštaju priroda
posla i potrebe poslodavca.

Članak
58.

Za
vrijeme neplaćenog dopusta radniku miruju prava i obveze iz radnog odnosa, ako
Zakonom nije drugačije određeno.

VII.
ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA, PRIVATNOSTI I DOSTOJANSTVA RADNIKA

ZAŠTITA
ŽIVOTA I ZDRAVLJA RADNIKA

Članak
59.

Poslodavac
se obvezuje osigurati sigurne uvjete za rad, zaštitu zdrav­lja i života
radnika, te radnog okoliša primjenom propisanih osnovnih i posebnih pravila
zaštite na radu, a osobito kod održava­nja sredstava rada i organizacije rada sukladno
tehnološkim procesima, tehničkim dostignućima i ergonomiji uz kontinuirano
provođe­nje osposob­ljava­nja radnika za rad na siguran način i obavješćiva­nje
radnika o opasnostima i štetnostima na radu.

Članak
60.

Poslodavac
je dužan osigurati uređiva­nje i provedbu zaštite na radu u skladu sa Zakonom o
zaštiti na radu, odredbama Zakona o radu, podzakonskim propisima, tehničkim
normama, Pravilnikom o zaštiti na radu, Sporazumom o pravima i obvezama
povjerenika radnika zaštite na radu i ovim Ugovorom.

Članak
61.

Radi
nesmetana djelova­nja u interesu radnika u području zaštite na radu i obav­lja­nja
dužnosti povjerenika radnika i koordinatora povjerenika zaštite na radu,
poslodavac se obvezuje:

– osigurati uvjete i potrebna sredstva, a osobito
omogućiti povjereniku i koordinatoru povjerenika najma­nje 4 sata tjedno u
redovito radno vrijeme za obnaša­nje dužnosti, za koje vrijeme mu pripada
naknada plaće kao da je radio;

– omogućiti odsustvova­nje s rada uz naknadu plaće
radi osposob­ljava­nja (tečajevi, seminari, sastanci) na teret poslodavca;

– omogućiti pravo uvida u sve propise, isprave i
korište­nja dokumentacije vezane za sigurnost i zdrav­lje radnika;

– omogućiti druga prava sukladno Zakonu o zaštiti na
radu i Sporazumu o pravima i obvezama povjerenika radnika zaštite na radu.

Članak 62.

Radnik je obvezan u provedbi zaštite i sigurnosti na
radu pravilno upotreb­ljavati sredstva rada i osobna zaštitna sredstva, a o
svakom događaju koji predstav­lja moguću opasnost za život i zdrav­lje
obavijestiti neposrednog rukovodite­lja.

Radnik koji u slučaju ozbi­ljne, prijeteće i
neizbježne opasnosti napusti svoje mjesto rada ili opasno područje, ne smije
biti stav­ljen u nepovo­ljniji položaj zbog takva postupka u odnosu na druge
radnike i mora uživati zaštitu od bilo kakvih neposrednih pos­ljedica, osim ako
je prema posebnim propisima ili pravilima struke bio dužan izložiti se
opasnosti radi spašava­nja života i zdrav­lja osoba i imovine.

U
slučaju iz stavka 2. ovoga članka radnik je dužan izvijestiti odgovornu osobu i
povjerenika radnika zaštite na radu.

Članak 63.

Poslodavac
mora djelovati preventivno radi sprječava­nja oz­ljeda na radu i profesionalnih
obo­lje­nja radnika.

Poslodavac
je obvezan sukladno posebnom propisu voditi evidenciju o oz­ljedama na radu i
profesionalnim obo­lje­njima radnika, te o tome kvartalno izvješćivati
sindikat.

Članak 64.

Radnik
mora biti upoznat s mjerama zaštite na radu i svojim pravima i obvezama glede
zaštite.

Poslodavac
je dužan najma­nje svaka tri mjeseca izvijestiti koordinatora povjerenika
radnika za zaštitu na radu i radničko vijeće o mjerama koje je poduzeo i koje
će poduzeti radi unaprjeđe­nja sigurnosti i zaštite zdrav­lja radnika i mjerama
pobo­ljša­nja uvjeta rada.

Članak
65.

Radnicima
koji rade na radnim mjestima na kojima je obvezatno korište­nje službene
odjeće, korište­nje i održava­nje službene odjeće poslodavac mora re­gulirati
posebnim pravilnikom o ­njezinu noše­nju, čuva­nju i održava­nju.

Članak
66.

Poslodavac
će na vlastiti trošak u iznosu od najma­nje 730,00 kn po radniku organizirati
za sve radnike sistematske, a po potrebi i specijalističke zdravstvene pre­glede,
najma­nje jednom u dvije godine.

Poslodavac
je dužan s programom općih sistematskih i specijalističkih pre­gleda
savjetovati se sa sindikatom.

ZAŠTITA PRIVATNOSTI RADNIKA

Članak
67.

Poslodavac
je osobne podatke o radniku dužan prikup­ljati isk­ljučivo u opse­gu i na način
predviđen zakonskim aktima koji štite privatnost osobe.

Članak
68.

Radnici su obvezni nadležnoj službi dostaviti sve osobne
podatke utvrđene propisima o evidencijama u području rada, a radi ostvariva­nja
prava i obveza iz radnog odnosa i podatke: za obračun poreza iz dohotka i
određiva­nje osobnih odbitaka, podatke o školova­nju i određenim
specijalističkim zna­njima, zdravstvenom stup­nju invalidnosti, u ugovornoj
zabrani utakmice s prethodnim poslodavcem, podatke vezane za zaštitu
majčinstva.

Članak 69.

Poslodavac
će posebno opunomoćiti povjer­ljivu osobu koja podatke o radnicima smije prikup­ljati,
koristiti i dostav­ljati trećim osobama.

Odluku
o prikup­lja­nju, obrađiva­nju, korište­nju i dostav­lja­nju trećim osobama
podataka o radniku, kao i imenova­nju osobe koja je ovlaštena nadzirati
provedbu ove Odluke, poslodavac će donijeti uz prethodnu suglasnost radničkog
vijeća odnosno sindikata.

ZAŠTITA
DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak
70.

Poslodavac
je dužan zaštititi dostojanstvo radnika za vrijeme obav­lja­nja posla tako da
mu osigura uvjete rada u kojima neće biti izložen uznemirava­nju ili spolnom
uznemirava­nju, što podrazumijeva i poduzima­nje preventivnih mjera.

Članak
71.

Poslodavac
imenuje ovlaštenike za zaštitu dostojanstva radnika, koji su ovlašteni primati
i rješavati pritužbe za zaštitu dostojanstva radnika.

Ovlaštenici
za zaštitu dostojanstva radnika dužni su, najkasnije u roku od 8 dana od
dostave imenovane i vlastoručno potpisane pritužbe, ispitati pritužbu i
poduzeti sve potrebne mjere primjerene pojedinom slučaju, a kako je propisano
Pravilnikom o radu.

Članak
72.

Svi
podaci utvrđeni u postupku zaštite dostojanstva radnika su tajni, a sam
postupak provodi se u strogoj diskreciji.

VIII. KATEGORIZACIJA RADNIKA

Članak
73.

Kate­gorizacija
je postupak razvrstava­nja radnika u jednu od kate­gorija teme­ljem procjene
kvalitete ­nje­gova rukovodnog i/ili stručnog potencijala.

K­ljučni
kriterij za raspored radnika u neku od kate­gorija jest procjena dugoročne
potrebe Banke za radnikom te ­nje­gova moguća važnost u ostvariva­nju
strateških ci­ljeva i politici organizacijskih jedinica koje se teme­lji na
kompetencijama i radnoj uspješnosti radnika.

Na teme­lju
tog kriterija radnici se razvrstavaju u četiri kate­gorije:

– Prva
kate­gorija: radnici proglašeni viškom.

– Druga
kate­gorija: radnici bez kojih se može.

– Treća
kate­gorija: kvalitetni radnici, operativna snaga.

–
Četvrta kate­gorija: k­ljučni radnici, pokretačka i razvoja snaga.

Članak
74.

Za kate­gorizaciju
radnika zadužen je direktor sektora odnosno samostalne direkcije.

Članak 75.

Kate­gorizacija
se provodi jednom godiš­nje na razini Banke, nakon donoše­nja ocjene radne
uspješnosti na razini Banke, te na razini organizacijske jedinice kada se
pokaže potreba, bilo da se radi o reorganizaciji poslova, izmjeni tehnologije
rada ili o iznenada nastalim okolnostima.

Članak 76.

Kate­gorizacija
se provodi na teme­lju kontinuirana praće­nja radnog doprinosa radnika odnosno
pokazate­lja o ostvare­nju dogovorenih ci­ljeva u skladu s očekivanim učincima.

Radnikova
kvaliteta odnosno uspješnost očituje se u sljedećim pokazate­ljima:

–
ocjena radne uspješnosti,

–
kompetencije, tj. zna­nje, vještine i sposobnosti kojima raspolaže,

– razvojni potencijal radnika, tj. ­nje­gove
sposobnosti za usvaja­nje novih zna­nja i vještina,

– inicijativnost u obav­lja­nju zadataka i

– radnikova kreativnost.

Članak 77.

Radnik može biti proglašen viškom teme­ljem radnog
doprinosa i/ili teme­ljem izmjene u organizaciji i tehnologiji rada.

U drugu kate­goriju radnika bez kojih se može
raspoređuju se radnici čiji bi odlazak Banci koristio, ali je odgođen do ispu­nje­nja
zakonskih i drugih okolnosti.

U treću kate­goriju raspoređuju se kvalitetni i
stručni radnici koji pokazuju sposobnost i že­lju za usvaja­njem novih zna­nja
i vještina.

U četvrtu kate­goriju raspoređuju se struč­njaci koji
često daju inicijativu u razvoju svoga poslovnog područja, predstav­ljaju
okosnicu razvoja Banke te bi ­njihovim odlaskom Banka mnogo izgubila.

IX.
PLAĆE I DODACI NA PLAĆU

ISPLATA
I ODREĐIVANJE PLAĆE

Članak
78.

Plaća
radnika je novčana naknada za obav­ljeni rad.

Plaća se isplaćuje u bruto iznosu, jednom mjesečno za
protekli mjesec i to u pravilu do 10. u tekućem mjesecu.

Plaće se usklađuju s inflacijom odnosno porastom
troškova života. Usklađiva­nje se provodi linearno i to ako je inflacija/rast
troškova života 3% i više za kalendarsku godinu, odnosno od zad­nje­g usklađiva­nja
plaće s troškovima života.

Usklađiva­nje se može provesti najviše jednom u
kalendarskoj godini.

Članak 79.

Plaća radnika sastoji se od:

– plaće za redovan rad,

– naknade plaće,

–
dodatka na osnovu ostvarenog radnog staža.

PLAĆA
ZA REDOVAN RAD

Članak
80.

Plaća
za redovan rad može biti određena kao osnovna plaća ili kao individualna plaća.

Osnovna plaća osigurava novčanu nadoknadu za
vrijednost i i složenost zadataka zanima­nja, za koje je ugovor o radu sklop­ljen.

Osnovna plaća je najniža osnovica odnosno startna
plaća platnog razreda u koji je smještena razina zanima­nja. Svim radnicima
istog platnog razreda određuje se ista osnovna plaća.

Najniža osnovna plaća, za puno radno vrijeme za radno
mjesto najniže složenosti smješteno u prvi platni razred, jednaka je startnoj
plaći prvog platnog razreda, a koji iznos ne može biti ma­nji od 3.080,00 kuna.

Ako
dođe do poveća­nja startne plaće platnog razreda zbog linearnog rasta ili
drugih razloga, na već sklop­ljene ugovore o radu direktno će se primje­njivati
odredbe ovog Ugovora odnosno akta Banke kojim je to re­gulirano, a za radnika
je povo­ljnije.

Individualna
plaća je veća od osnovne plaće, u visini koja osigurava kompenzaciju za osobni
radni doprinos u realizaciji ugovorenih individualnih ci­ljeva te dostignuti
stupa­nj potrebnih kompetencija.

Individualna
plaća se određuje u okviru raspona platnog razreda u koji je smješteno zanima­nje
na koje je radnik ras­poređen.

PLATNI
RAZREDI

Članak
81.

Sva
radna mjesta razvrstavaju se prema kriteriju složenosti u najviše devet Platnih
razreda.

Članak 82.

Platni razredi objedi­njavaju grupe poslova koji su isti
ili vrlo slični po razini složenosti, odgovornosti, te zna­nju, iskustvu i
potrebnim kompetencijama za uspješno obav­lja­nje poslova.

Svaka razina zanima­nja iz Klasifikacije zanima­nja
Banke, razvrstava se u jedan od najviše 9 platnih razreda sa odgova­rajućim
iznosom startne/osnovne plaće platnog razreda.

Promjena plaće rezultat je kreta­nja unutar platnih
razreda i to horizontalnog kreta­nja unutar istog platnog razreda ili
vertikalnog kreta­nja koje predstav­lja prelazak iz jednog platnog razreda u
drugi platni razred.

Svrstava­nje zanima­nja u platne razrede te određiva­nje
­nji­ho­ve razine obav­lja se u skladu s Pravilnikom o plaćama i aktima o
organizaciji i to Odlukom o sistematizaciji zanima­nja u organizacijskim
jedinicama te Odlukom o klasifikaciji zanima­nja u Banci.

Članak
83.

Rasponi plaća unutar platnih razreda su sljedeći:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| PR | Raspon | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | od | do |
| 1 | 3.080,00 | 4.100,00 |
| 2 | 3.690,00 | 5.440,00 |
| 3 | 4.310,00 | 6.670,00 |
| 4 | 5.130,00 | 8.000,00 |
| 5 | 6.400,00 | 9.740,00 |
| 6 | 7.690,00 | 12.410,00 |
| 7 | 9.230,00 | 15.380,00 |
| 8 | 12.000,00 | 20.000,00 |
| 9 | 15.200,00 | 26.000,00 |

ODREĐIVANJE
INDIVIDUALNE PLAĆE

Članak
84.

Individualna
plaća je stimulativna plaća koja se određuje na teme­lju radne uspješnosti i
dostignutog stup­nja potrebnih kompetencija.

Određiva­nje
individualne plaće s osnovne ocjene RU za prethodnu poslovnu godinu i
dostignutog stup­nja kompetencija, provodi se po kriterijima koji su utvrđeni
općim aktima Banke.

Individualna
plaća može se povećati i s osnove preuzima­nja složenijih i odgovornijih poslova
na prijedlog nadležnog rukovo­dite­lja i uz suglasnost SULJR.

Plaća
može biti sma­njena na teme­lju ocjene RU, ako radnik tijekom prethodne
poslovne godine nije ostvario dogovorene ci­ljeve i nije manifestirao očekivani
stupa­nj kompetencija.

Sma­njiva­nje
plaće rezultira nazadova­njem u nižu platnu grupu ili u niži platni razred.

Promjena
plaće moguća je jednom godiš­nje, u okviru planiranih sredstava organizacijske
jedinice.

STALNI
DODATAK ZA PREHRANU

Članak
85.

Radnik
koji radi najma­nje pola punog radnog vremena ima pravo na naknadu za prehranu
tijekom rada.

Za
izračun dodatka za prehranu utvrđen je iznos od najma­nje 852,84 kune mjesečno.

Naknada za prehranu utvrđuje se u visini umnoška
koeficijenta prehrane i sati rada za mjesec za koji se isplaćuje.

Radnik koji radi duže od punog radnog vremena, ali ne
ma­nje od 4 sata neprekidno, ima pravo na dodatnu naknadu za prehranu razmjerno
vremenu provedenom na radu, osim u slučaju korište­nja slobodnog dana.

  OSTALI DODACI NA PLAĆU

Članak 86.

Naknada za minuli rad uvećava se za svaku navršenu
godinu radnog staža za 0,5%.

Dodak za radni staž izračunava se umnoškom startne
plaće Platnog razreda, navršenih godina radnog staža i koeficijenta 0,005.

Članak 87.

Individualna plaća radnika uvećava se:

– za rad noću                                                                    50%

– za prekovremeni rad                                                       50%

– za rad nedje­ljom                                                             50%

– za rad blagdanom i u
neradne dane utvrđene
Za­­ko­­no                                                                            50%

POSEBNI OBLICI MOTIVACIJE RADNIKA

Članak
88.

Ovisno
o uspješnosti poslova­nja Banke i o individualnoj uspješnosti radnika, poslodavac
može motivirati radnike:

1. novčanim nagradama za

– sudjelova­nje u radu projektnih timova;

– ostvarene iznimne rezultate u redovitom radnom
procesu;

– kvalitetnu realizaciju ugovorenih ci­ljeva za
proteklu poslovnu godinu;

2. stambenim kreditom uz uvjete povo­ljnije od
tržišnih.

GODIŠNJA NAGRADA

Članak
89.

Ovisno
o poslovnim rezultatima Banke i organizacijske jedinice te godiš­njem doprinosu
svakog radnika, poslodavac će isplatiti godiš­nju nagradu.

NAKNADE
PLAĆA I DRUGE ISPLATE RADNICIMA

Članak
90.

Radnik
ima pravo na naknadu plaće u visini plaće kao da je radio za razdob­lje u kojem
ne radi:

– zbog
prekida rada, koji nije prouzročio radnik,

–
državnih blagdana, neradnih dana re­guliranih Zakonom,

– godiš­nje­g odmora,

– plaćenog dopusta,

– za vrijeme posjeta liječniku, kada ga ne može
obaviti izvan redovitog radnog vremena,

– zbog obrazova­nja, stručnog osposob­ljava­nja i
prekvalifikacije prema potrebama Banke,

– prisustvova­nja sastancima, seminarima, obav­lja­nja
javnih funkcija, službenih putova­nja,

– obnaša­nja dužnosti sindikalnog povjerenika,

– obnaša­nja dužnosti povjerenika zaštite na radu
(koordinatora),

– u drugim slučajevima kada to odredi Uprava posebnom
odlukom i

– u slučajevima predviđenim ovim Ugovorom, općim
aktima Banke ili Zakonom.

Pravo na naknadu plaće u visini kao da je radio
podrazumijeva i pravo na pripadajuće dodatke plaći sukladno ovom Ugovoru.

Članak 91.

Za vrijeme pripravnosti kod kuće radniku pripada naknada
u iznosu 10% individualne plaće, a za vrijeme dežurstva 30% invidualne plaće.

Članak 92.

Za vrijeme traja­nja bolova­nja radniku pripada s­ljedeća
naknada:

– 90% od osnovice u slučaju nesposobnosti za rad ili

– 100% od osnovice za oz­ljede na radu i za
profesionalne bolesti.

Osnovica za izračunava­nje naknada plaća radnika za
vrijeme bolova­nja re­gulirana je propisima o zdravstvenom osigura­nju.

SOLIDARNOST

Članak
93.

Radniku
kod koje­g ovlaštena osoba odnosno tijelo ocijeni da postoji profesionalna
nesposobnost za rad ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti,
poslodavac je dužan, uzimajući u obzir nalaz i miš­lje­nje ovlaštene osobe,
prilagoditi poslove ­nje­govim sposobnostima, izmijeniti raspored radnog
vremena, odnosno ponuditi radniku na sklapa­nje ugovor o radu za obav­lja­nje
poslova za koje je sposoban, uz pravo da radnik zadrži osnovnu plaću koju je
ostvario u mjesecu u kojem su nastupile spomenute okolnosti.

Članak
94.

Naknada
plaće koja invalidu pripada od dana nastanka invalidnosti ili od dana utvrđene
opasnosti od invalidnosti odnosno od dana završetka prekvalifikacije ili
dokvalifikacije do raspoređiva­nja na odgovarajuće zanima­nje, ne može se
isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće koju je ostvario u mjesecu u kojem su
nastupile spomenute okolnosti.

Članak 95.

Radnik, kojem do stjeca­nja prvog uvjeta za mirovinu
nedostaje pet ili ma­nje godina radnog staža ili godina života, zadržava do
odlaska u mirovinu najma­nje startnu plaću platnog razreda razine zanima­nja na
koju je raspoređen, a koju je ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem
su stečene spomenute okolnosti.

O okolnostima iz prethodnog stavka donosi se posebna
Odluka na pisani zahtjev radnika s kojim se suglasio direktor organizacijskog
dijela. Odluka automatski prestaje važiti u slu­čaju da radnik ne ode u
mirovinu ili počini povredu radne obveze predviđenu aktima poslodavca.

Članak
96.

Plaća
radnika iz članaka 93, 94. i 95. uvećava se razmjerno rastu plaća u Banci.

PRIPRAVNICI

Članak
97.

Plaća
pripravnika utvrđuje se u visini najma­nje 80% od osnovne plaće zanima­nja
odnosno startne plaće platnog razreda u koji je smješteno zanima­nja za koje se
osposob­ljava.

UČENICI
I STUDENTI

Članak
98.

Učenicima
i studentima za vrijeme praktičnog rada može se isplatiti nagrada do
neoporezivog iznosa koji je propisan Pravilnikom o porezu na dohodak.

NAKNADA
TROŠKOVA GODIŠNJEG ODMORA (REGRES)

Članak
99.

Radnik
ima pravo na re­gres za korište­nje godiš­nje­g odmora.

Re­gres
za korište­nje godiš­nje­g odmora utvrđuje se u visini najma­nje 2.000,00 kuna
neto.

PRIGODNE
ISPLATE

Članak
100.

Poslodavac
će ispitati prigodnu isplatu radnicima u prosincu (»božićnicu«) u iznosu od
najma­nje 1500,00 kuna neto.

Članak
101.

Poslodavac
će dati prigodan poklon djetetu radnika kao i djetetu umrlog radnika do 15
godina starosti, u vrijednosti do neoporezivog iznosa koji je propisan
Pravilnikom o porezu na dohodak.

OTPREMNINE

Članak
102.

Radnik
kojem se otkazuje ugovor o radu zbog poslovno ili osobno uvjetovanih razloga,
ima pravo na otpremninu u iznosu od pola prosječne bruto plaće koju je radnik
ostvario u zad­nja tri mjeseca koja prethode mjesecu otkaza ugovora o radu, za
svaku navršenu godinu neprekidnog rada u Banci, i to ako su kumulativno ispu­njeni
sljedeći uvjeti:

–
radnik je u neprekidnom radnom odnosu u Banci duže od dvije godine,

–
radniku nije bilo moguće osigurati posao kod drugog poslodavca,

–
radnik je suglasan s otkazom ugovora o radu i danom prestanka potrebe, a koji
utvrdi nadležni rukovodite­lj.

U svim
drugim slučajevima otkaza ugovora o radu iz poslovno i osobno uvjetovanih
razloga, otpremnina se utvrđuje sukladno zakonskim propisima i Pravilniku o
radu.

Članak
103.

Pri
odlasku u mirovinu radnik ima pravo na otpremninu u visini neoporezivog iznosa
koji je propisan Pravilnikom o porezu na dohodak.

Članak
104.

Otpremnine
iz članaka 103. i 104. isplatit će se radniku najkasnije 15 dana po prestanku
radnog odnosa u Banci.

JUBILARNE
NAGRADE

Članak
105.

Radnici
koji navrše 10, 15, 20, 25, 30, 35 i 40 godina radnog staža u Zagrebačkoj banci
d.d. ostvaruju pravo na jubilarnu nagradu u visini neoporezivnog iznosa koji je
propisan Pravilnikom o porezu na dohodak.

Jubilarne
nagrade isplaćuju se za navršene godine radnog staža u tekućoj godini, a
isplaćuju se u mjesecu kada je navršena puna godina staža.

Iznimno
od odredbe stavka 2. ovoga članka, radnik koji odlazi u mirovinu ima pravo na
jubilarnu nagradu u tekućoj godini, iako u trenutku odlaska nije navršio punu
godinu staža na teme­lju koje ostvaruje pravo na nagradu.

Jubilarne
nagrade i otpremnine se ne isk­ljučuju.

IZVANREDNE
POTPORE

Članak
106.

Radnik
ili ­nje­gova obite­lj imaju pravo na potporu najviše do neoporezivog iznosa
koji je propisan Pravilnikom o porezu na dohodak u sljedećim slučajevima:

– smrti radnika;

– smrti djeteta, djeteta na skrbi, usvojenog djeteta,
supruž­nika, brata, sestre i rodite­lja radnika;

– smrti drugih članova uže obite­lji radnika samo ako
su ži­vje­li u zajedničkom domaćinstvu.

Radnik ili ­nje­gova obite­lj mogu ostvariti pravo na
potporu najviše do neoporezivog iznosa koji je propisao Pravilnik o porezu na
dohodak u sljedećim slučajevima

– nastupa invalidnosti radnika;

– bolova­nja duže­g od 90 dana;

– radi nabave medicinskih pomagala i kup­nje
lijekova.

Iznos potpore u svakom pojedinom slučaju ovisi o
materijalnom položaju radnika i ­nje­gove obite­lji te o planiranim sredstvima.

Odluku
o pravu na potporu i ­njezinoj visini donosi poslodavac, odnosno osoba koju
opunomoći, sukladno aktima i procedurama Banke.

Članak
107.

U slučaju radnikove smrti poslodavac može preuzeti
brigu nad školova­njem djece umrlog radnika u vremenu traja­nja redovitog
školova­nja, ovisno o materijalnom položaju uže obite­lji umrlog radnika.

Odluku o stipendira­nju djece umrlih radnika donosi
poslodavac odnosno osoba koju ovlasti.

Iznos stipendije utvrđuje se u visini neoporezivog
iznosa koji je propisan Pravilnikom o porezu na dohodak.

OSIGURANJE RADNIKA

Članak
108.

Poslodavac će sve radnike Banke (24-satno) osigurati
od pos­ljedica nesretnog slučaja (nezgode) i to u iznosima:

– smrt zbog nezgode EUR
10.225,84

– trajni invaliditet do EUR
20.451,68

– smrt od bolesti EUR
2.556,46

Poslodavac će dodatno osigurati radnike koji se bave
prije­vozom i prijenosom vrijednosnih poši­ljaka, te opsluživa­njem ban­kotama
od pos­ljedica nesretnog slučaja (nezgode) i to:

– smrt zbog nezgode EUR
20.451,68

– trajni invaliditet do EUR
40.903,35

Poslodavac
će o sklop­ljenom osigura­nju obavezno izvijestiti glavnog sindikalnog
povjerenika.

X. NAKNADA PUTNIH I DRUGIH TROŠKOVA

Članak
109.

Radnici
ostvaruju pravo na naknadu troškova prijevoza na rad i s rada, u visini od
najma­nje 210,00 kuna mjesečno, a razmjerno vremenu provedenom na radu.

Cijena se može korigirati jednom godiš­nje, ovisno o
postotku poveća­nja cijena prijevoza, o čemu Odluku donosi Uprava Banke.

 DNEVNICE I
TROŠKOVI SLUŽBENIH PUTOVANJA

Članak
110.

Kada je
radnik upućen na službeni put u zem­lji pripada mu naknada prijevoznih
troškova, naknada punog iznosa troškova noće­nja prema priloženom hotelskom
računu i dnevnica u visini neoporezivog iznosa koji je propisan Pravilnikom o
porezu na dohodak.

Članak 111.

Iznos dnevnice za službeno putova­nje u inozemstvo
utvrđuje se u visini dnevnice utvrđene Odlukom o visini dnevnica za korisnike
koji se financiraju iz državnog proračuna i koji se priznaju u materijalne
troškove.

TERENSKI
DODATAK

Članak
112.

Terenski
dodatak u zem­lji i inozemstvu isplaćuje se kada radnik boravi izvan mjesta
svoje­ga prebivališta ili uobičajenog boravišta radi poslova koje obav­lja
izvan sjedišta Banke ili sjedišta izdvojene poslovne jedinice i po svojoj
prirodi vezano za rad na terenu, pri čemu je mjesto rada uda­ljeno od tih
mjesta najma­nje 30 kilometara.

Dnevni
iznos terenskog dodatka utvrđuje se u visini najviše­g neoporezivog iznosa
utvrđenog Pravilnikom o porezu na dohodak.

Dnevnica
i terenski dodatak međusobno se isk­ljučuju.

NAKNADA PLAĆE ZA ODVOJENI ŽIVOT OD OBITELJI

Članak
113.

Radnik
raspoređen na rad u drugo radno mjesto ima, uz plaću, i pravo na naknadu zbog
odvojenog života od obite­lji.

Naknada
za odvojeni život od obite­lji utvrđuje se u visini najviše­g neoporezivog
iznosa utvrđenog Pravilnikom o porezu na dohodak.

Naknada
za odvojeni život od obite­lji i terenski dodatak međusobno se isk­ljučuju.

Ako se
naknada obračunava za razdob­lje kraće od mjesec dana, mjesečni iznos naknada
dijeli se s 30 i dobiveni rezultat množi se s brojem dana.

XI. PRESTANAK UGOVORA O RADU

NAČINI
PRESTANKA

Članak
114.

Ugovor
o radu može prestati samo na jedan od načina predviđenih člankom 103. Zakona o
radu, a odluka o otkazu mora biti u pisanu obliku s poukom o pravnom lijeku.

POSTUPAK
PRIJE OTKAZIVANJA

Članak
115.

Prije redovitog otkaziva­nja uvjetovanog ponaša­njem
radnika poslodavac je dužan radnika pisanim putem upozoriti na obveze iz radnog
odnosa i upozoriti ga na mogućnost otkaza u slučaju nastavka krše­nja tih
obveza, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od
poslodavca da to učini.

Pisano upozore­nje iz prethodnog stavka protekom roka
od jedne godine ne utječe na stjeca­nje određenih prava radnika.

OTKAZ UGOVORA O RADU I OTKAZNI ROKOVI

Članak
116.

Poslodavac
i radnik mogu, pridržavajući se odredbi Zakona o radu i ovoga ugovora, otkazati
ugovor o radu.

U slučaju redovitog otkaza ugovora o radu primje­njuju
se otkazni rokovi utvrđeni Zakonom odnosno Pravilnikom o radu.

Ako radnik otkazuje ugovor o radu i pisano obrazloži
osobito važan razlog za otkaz, otkazni rok može trajati najduže mjesec dana.

Osobito važnim razlogom za otkaz ne smatra se zapoš­ljava­nje
kod drugog poslodavca.

Za vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo uz naknadu
plaće izbivati s rada najma­nje četiri sata tjedno radi traže­nja novog zaposle­nja.

XII.
ZBRINJAVANJE VIŠKA RADNIKA

Članak
117.

Nakon
što su utvrđene či­njenice da postoje gospodarski, tehnološki ili
organizacijski razlozi za sma­nje­nje broja radnika, poslodavac izrađuje
Program zbri­njava­nja viška radnika, kada su ispu­njeni uvjeti predviđeni
člankom 119. Zakona o radu.

Program zbri­njava­nja viška radnika sadržava podatke
iz članka 120. Zakona o radu, te nazive poslova i broj radnih mjesta na kojima
je prestala potreba po organizacijskim jedinicama.

Članak 118.

Ako na istim poslovima za kojima je prestala potreba
ima više radnika, pri utvrđiva­nju prestanka potrebe za radom pojedinog radnika
polazi se od ovih kriterija:

– uspješnost u radu                                                  1 – 20 bodova,

– dužina radnog staža
kod poslodavca za

sva­ku navršenu godinu staža                                                 1 bod,

– posebna zna­nja i
sposobnosti za potrebe

radnog mjesta                                                                 5 bodova

– socijalni položaj radnika
(životna dob,

broj osoba koje uzdržava i
sl.)                                 1 – 5
bodova.

Konačan zbroj vrijednosti određuje redoslijed na
popisu utvrđenih viškova.

Članak 119.

Zbog prestanka potreba za radom ne može se otkazati
ugovor o radu radnicama zaštićenim člankom 70. Zakona o radu.

Članak 120.

Poslodavac će se pri otkaziva­nju ugovora o radu
savjetovati s radničkim vijećem odnosno Glavnim sindikalnim povjerenikom u
slučaju i na način kako je propisano Zakonom o radu.

XIII. NAKNADE ŠTETE

Članak
121.

Radnik
odgovara za štetu koju na radu ili u svezi s radom namjerno ili zbog kraj­nje
nepaž­nje uzrokuje poslodavcu i dužan je štetu nadoknaditi.

Članak 122.

Ako štetu prouzroči više radnika, svaki je odgovoran
za dio štete koji je uzrokovao.

Ako se za svakog radnika ne može utvrditi udio u
nastaloj šteti, smatra se da su svi podjednako odgovorni pa štetu nadoknađuju u
jednakim dijelovima.

Ako je šteta pos­ljedica kaznenog djela koje je više
radnika počinilo s namjerom, za štetu odgovaraju solidarno.

Članak 123.

Radnik koji je u radu ili u svezi s radom namjerno
ili kraj­njom nepaž­njom uzrokovao štetu trećoj osobi, a štetu je nadoknadio
poslodavac, dužan je poslodavcu nadoknaditi iznos isplaćene štete.

Članak 124.

Ako radnik pristane nadoknaditi štetu koju je
uzrokovao, s ­njim se zak­ljučuje pisana nagodba o naknadi štete.

Članak 125.

Ako radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom,
poslodavac je dužan radniku nadoknaditi štetu prema općim propisima obveznog
prava.

Pravo na naknadu štete iz stavka 1. ovoga članka
odnosi se i na štetu koju je poslodavac uzrokovao radniku povredom ­nje­govih
prava iz radnog odnosa.

XIV. SUDJELOVANJE RADNIKA U
ODLUČIVANJU

Članak 126.

Radnici imaju pravo sudjelovati u odlučiva­nju o pita­njima
u svezi s njihovim ekonomskim i socijalnim pravima i interesima na način i pod
uvjetima propisanim Zakonom o radu i ovim Ugovorom.

Članak 127.

Ako u Banci nije uteme­ljeno Radničko vijeće, Glavni
sindikalni povjerenik iz članka 148. stavka 3. Zakona o radu ima sva prava i
obveze Radničkog vijeća propisane Zakonom o radu.

Tajnik Sindikalne podružnice Zagrebačke banke d.d.
preuzet će funkciju savjetnika za radnike i stručnog suradnika Glavnog
sindikalnog povjerenika, odnosno Radničkog vijeća, a sukladno broju radnika
Zagrebačke banke d.d. i Zakonu o radu.

XV. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak
128.

Poslodavac
se obvezuje osigurati provedbu svih prava iz područja sindikalnog organizira­nja
radnika utvrđenih konvencijama Međunarodne organizacije rada, a koje čine dio
pozitivnih propisa Republike Hrvatske, Zakona o radu i ovoga Ugovora.

Članak 129.

Poslodavac se obvezuje da svojim djelova­njem i
aktivnostima neće ni na koji način onemogućiti sindikalni rad, sindikalno
organizira­nje i pravo radnika da postane član sindikata.

Članak 130.

Sindikat se obvezuje da će svoje djelova­nje
provoditi sukladno Ustavu, Konvencijama MOR-a iz članka 132, zakonima i ovom
Ugovoru.

Članak 131.

Sindikat je dužan izvijestiti Poslodavca o izboru ili
imenova­nju sindikalnih povjerenika i drugih sindikalnih predstavnika.

Članak 132.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće za
puno radno vrijeme imaju Glavni sindikalni povjerenik, tajnik sindikata i
administrativno-tehničko osob­lje.

Članak 133.

Glavni
sindikalni povjerenik i tajnik sindikata, zbog sindikalne aktivnosti kojima se
štite prava i interesi radnika, sukladno aktima sindikata ne mogu biti pozvani
na bilo kakvu odgovornost ili dovedeni u nepovo­ljniji položaj kod poslodavca.

U vrijeme traja­nja mandata i jednu godinu nakon
isteka mandata glavnom sindikalnom povjereniku i osobama iz članka 133. ne mogu
se bez suglasnosti Glavnog sindikalnog povjerenika:

– otkazati ugovor o radu,

– rasporediti na drugo radno mjesto,

– ili na drugi ih način staviti u nepovo­ljniji
položaj u odnosu na ostale radnike.

Članak 134.

Glavni sindikalni povjerenik i tajnik sindikata imaju
pravo po prestanku sindikalne funkcije vratiti se na radno mjesto na kojem su
radili prije odlaska na funkciju ili biti raspoređen na drugo odgovarajuće
mjesto u Banci.

Članak 135.

Naknada plaće za rad Glavnom sindikalnom povjereniku,
tajniku sindikata i osobama iz članka 133. uređuje se pisanim Sporazumom između
sindikata i poslodavca.

Članak 136.

Poslodavac se obvezuje da će o svom trošku sindikatu
s osnove preuzima­nja uloge Radničkog vijeća osigurati sljedeće uvjete:

– radne prostorije i odgovarajući prostor za održava­nje
sindikalnih sastanaka,

– pravo na korište­nje telefona, telefaksa, PC-ja, te
drugih tehničkih pomagala u mjeri koja odgovara broju članova sindikata,

– slobodu sindikalnog izvješćiva­nja i podjele tiska
te

– obračun i ubira­nje sindikalne članarine uz
prethodnu pisanu suglasnost radnika, a po potrebi i drugih otplatnih obroka
kredita.

Članak 137.

Poslodavac je obvezan omogućiti Glavnom sindikalnom
povjereniku uvid u informacije o kreta­nju i promjenama u plaćama radnika.

Poslodavac je obvezan Glavnom sindikalnom povjereniku
i povjereniku radnika zaštite na radu omogućiti pristup svim radnim mjestima i
podacima potrebnim za obnaša­nje ­nje­gove dužnosti te mu omogućiti uvid u
podatke i isprave u svezi s ostvariva­njem i zaštitom prava radnika.

XVI. RJEŠAVANJE SPOROVA IZMEĐU POTPISNIKA UGOVORA

Članak
138.

Za rješava­nje sporova između potpisnika Ugovora,
koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pre­govara­njem, pokreće se postupak
mire­nja.

Postupak mire­nja pokreće se na poticaj jednog od
potpisnika Ugovora, a mora se završiti u roku od 5 dana od dana dostave
obavijesti o sporu Gospodarskom-socijalnom vijeću.

Postupak mire­nja ne može se provesti ako jedan od
potpisnika Ugovora nije prihvatio prijedlog za provođe­nje mire­nja.

Pita­nja koja nisu riješena ovim ugovorom, a vezana
su za postupak mire­nja, postupak će se provoditi sukladno odredbama Zakona.

Članak
139.

Mire­nje
iz prethodnog članka provodi Mirovno vijeće.

Mirovno
vijeće ima tri člana.

Svaki
potpisnik Ugovora imenuje po jednog člana, a treći član se imenuje s liste
Gospodarsko-socijalnog vijeća.

Članak
140.

Ako pre­govara­nje
ni postupak mire­nja ne uspiju, ugovorne će strane predmet spora povjeriti
arbitraži.

Imenova­nje
arbitra ili arbitražnog vijeća, te druga pita­nja arbitražnog postupka uredit
će se sporazumom ugovornih strana sklop­ljenim u roku od najviše 3 dana od
nastanka spora.

XVII. ŠTRAJK

Članak
141.

Sindikat
ima pravo na štrajk koji je organiziran u skladu s propisima i sindikalnim
pravima o štrajku.

Članak 142.

Sindikat će se suzdržavati od štrajka ako se sve
odredbe ovoga Ugovora uredno ispu­njavaju.

Obveza socijalnog mira vrijedi do početka novih
kolektivnih pre­govora.

Članak 143.

Sindikat mora pisanim putem najaviti štrajk poslodavcu
uz naknadu razloga za štrajk, mjesta, dana i vremena početka štrajka.

Štrajk ne smije početi prije okonča­nja postupka
mirnog rješava­nja kolektivnog radnog spora predviđenog ovim Ugovorom.

Članak 144.

Za organizaciju i provedbu štrajka sindikat koristi
sindikalne propise o štrajku.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor.

Članovi
štrajkačkog odbora ne mogu za vrijeme štrajka biti raspoređeni na rad.

XVIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
145.

Smatra
se da je ovaj Ugovor zak­ljučen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici
ugovornih strana.

Članak
146.

Ugovor
se sklapa na određeno vrijeme zak­ljučeno do 30. 4. 2006. godine.

Postupak
sklapa­nja novog Ugovora počet će najkasnije tri mjeseca prije isteka roka va­ljanosti
Ugovora.

Članak
147.

Direktor Sektora uprav­lja­nja ­ljudskim resursom i
Glavni sindikalni povjerenik daju tumače­nje odredbama ovoga Ugovora i prate ­nje­govu
primjenu.

Članak 148.

Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i
dopune ovoga Ugovora.

Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmenu i dopunu
ovoga Ugovora mora pristupiti pre­govorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u
roku 15 dana od dana primitka prijedloga. U protivnom stekli su se uvjeti za
primjenu odredaba ovoga Ugovora o postupku mire­nja.

Članak 149.

Svaka strana može otkazati ovaj Ugovor.

Otkazni rok iznosi tri mjeseca i poči­nje teći od
dana dostave pisanog otkaza drugoj strani.

Članak 150.

Ugovor ima otvorenu klauzulu kojom se odredbe dopu­njuju
dodatnim sporazumima.

Članak 151.

Troškove u svezi s primjenom ovoga Ugovora ugovorne
strane snose solidarno.

Članak
152.

Ovaj
Ugovor stupa na snagu danom sklapa­nja, a primje­njuje se od 1. svib­nja 2004.
godine.

if !supportEmptyParas endif

ZA SINDIKAT                                           ZA
POSLODAVCA

Glavni sindikalni povjerenik                          Ovlaštenik

**Miroslav Biondić** v. r.                               **Goran Padjen,**
v. r.

if !supportEmptyParas endif

Kolektivni ugovor, NN 80/2004-1592