## Zakon o šumama (pročišćeni tekst)

### NN 52/1990 (12.12.1990.), Zakon o šumama (pročišćeni tekst)

# ZAKONODAVNO-PRAVNA KOMISIJA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 54. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama ("Narodne
novine", br. 41/90) Zakonodavno-pravna komisija Sabora Republike Hrvatske,
na sjednici održanoj 4. prosinca 1990. godine utvrdila je pročišćeni tekst
Zakona o šumama.

Pročišćeni tekst zakona o šumama obuhvaća Zakon o šumama ("Narodne
novine", br. 54/83) sa ispravcima ("Narodne novine", br.
5/84) te njegove izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama",
br. 32/87, 47/89 i 41/90 u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja
na snagu.

Klasa: 325-01/90-01/06

Zagreb, 4. prosinca 1990.

Predsjednik Zakonodavno-pravne komisije Sabora Republike Hrvatske

**Vice Vukojević, v. r.**

---

## ZAKON

### o šumama

(pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Član 1.

Šume i šumska zemijišta. kao dobra od općeg interesa, uživaju posebnu
zaštitu i koriste se pod uvjetima i na način koji su propisani ovim zakonom.

Šume i šumska zemljišta su specifično prirodno bogatstvo te s općekorisnim
funkcijarna šuma predstavljaju posebnc prirodne i gospodarske uvjete rada.

Član 2.

Općekorisne funkcije šuma odražavaju se osobito u zaštiti zemljišta,
prometnica i drugih objekata od erozije, bujica i poplava, utjecaju na
vodni režim i hidroenergetski sustav; u utjecaju na plodnost zemljišta
i poljoprivrednu proizvodnju; u utjecaju na klimu; u zaštiti i unapređivanju
čovjekove okoline; u stvaranju kisika i pročišćavanju atmosfere; te utjecaju
na ljepotu krajolika te stvaranju povoljnih uvjeta za liječenje, oporavak,
odmor i rekreaciju, za razvitak turizma i lovstva i za općenarodnu obranu.

Član 3.

Gospodarenje šumama i šumskim zemijištima je djelatnost od posebnog
društvenog interesa.

Posebni društveni interes u gospodarenju šumama - šumskim zemljištim
ostvaruje se na način propisan ovim zakonom.

Član 4.

Šumom, prema ovom zakonu. smatra se zemljište obraslo šumskim drvećem
u obliku sastojine na površini većoj od 10 ari

Šumom se ne smatraju odvojene skupine šumskog drveća na površini do
10 ari, šumski rasadnici, vjetrobrani, pojasevi, drvoredi, ni parkovi u
naseljenim mjestima.

Šumskim zemljištem, prema ovom zakonu, smatra se zemljište na kojem
se uzgaja šuma ili koje je zbog svojih prirodnih osobina i uvjeta gospobarenja
predviđeno kao najpovoljnije za uzgajanje šuma.

U slučaju sumnje ili spora da li se neko zamljište obraslo šumskim drvećem
smatra šumom odnosno da li se neko zemljište smatra šumskim zemljištem
odlučuje izvršno vijeće skupštine općine odnosno Vlada Republike Hrvatske
ako se šuma ili šumsko zemljište prostire na području više općina.

Član 5.

Prema namjeni šume mogu biti gospodarske, zaštitne i šume s pnsebnom
namjenom.

Gospodarske šume koriste se prvenstveno za proizvodnju drva i drugih
šumskih proizvoda.

Zaštitne šume služe prvenstveno kao zaštita zemljišta, vodnih tokova,
erozirnih područja, naselja, gospodarskih i drugih objekata i druge imovine.

Šume s posebnom namjenom jesu:

1. šume i dijelovi šuma registrirani kao objekti za proizvodnju šumskog
sjemena;

2. šume koje predstavljaju posebne rijetkosti ili ljepote ili su od
posebnog znanstvenog ili povijesnog značenja (nacionalni parkovi, rezervati
i sl.);

3. šume namijenjene znanstvenim istraživanjima, nastavi, vojnim potrebama
Jugoslavenske narodne armije i drugim potrebama općenarodne obrane te potrebama
utvrđenim posebnim propisima;

4. šume namijenjene za odmor i rekreaciju

Član 6.

Šumu proglašava zaštitnom šumom općinska skupština, na prijedlog zainteresiranih
pravnih osoba, ili na vlastitu inicijativu.

Ako šumom iz stava 1. ovoga člana gospodari pravna osoba, općinska skupština
dužna je, prije donošenja akta o proglašenju šume zaštitnom šumom, pribaviti
njihova mišljenja.

Ako se šuma iz stava 1. ovoga člana prostire na području dvije ili više
općina, akt o proglašenju šume zaštitnom šumom donose odnosne općinske
skupštine sporazumno.

Šume s posebnom namjenom za znanstvena istraživanja, za nastavu i za
potrebe utvrđene posebnim propisima proglašava Ministarstvo poljoprivrede
i šumarstva, na prijedlog zainteresiranih znanstvenih organizacija odnosno
drugih društvenih pravnih osoba.

Šumu s posebnom namjenom za potrebe općenarodne obrane proglašava Vlada
Republike Hrvatske, na prijedlog Ministarstva obrane, a po pribavljenom
mišljenju Ministarstva poljoprivrede i šumarstva.

Šumu s posebnom namjenom za odmor i rekreaciju općinska skupština proglašava
u skladu s odredbama iz stava 1, 2. i 3. ovoga člana.

Član 7.

Poduzeće za šume odnosno pravne osobe dužni su uređivati i održavati
neposrednu okolinu spomenika boraca narodnooslobodilačkog rata, revolucionarnih
radničkih pokreta, značajnih ličnosti i grobova poginulih boraca narodnooslobodilačkog
rata koji se nalaze u šumama odnosno na šumskim zemljištima kojima oni
gospodare.

II. ŠUME I ŠUMSKA ZEMLJIŠTA NA KONTINENTALNOM PODRUČJU

1. Gospodarenje šumama

Član 8.

Gospodarenje šumama obuhvaća osobito jednostavnu i proširenu biološku
reprodukciju šuma;

2. iskorištavanje šuma i šumskih zemljišta, nasada i sporednih šumskih
proizvoda (plodina, ljekovitog bilja, humusa, mahovine i dr.), vađenje
pijeska, kamena i šljunka te transport šumskih proizvoda;

3. korištenje općekorisnih funkcija šuma,

4. izgradnju i korištenje šumskih prometnica i drugih objekata u svrhu
gospodarenja šumama.

Član 9.

Pod jednostavnom biološkom reprodukcijom šuma razumijeva se:

1. priprema staništa za prirodno pomlađivanje sastojina predviđenih
za prirodnu obnovu u razdoblju za koje je donesena šumskogospodarska osnova
područja, osnova gospodarenja gospodarskom jedinicom, odnosno program za
gospodarenje šumama;

2. popunjavanje, njega i čišćenje svih sastojina, i to u jednodobnim
sjemenjačama do 20 godina starosti odnosno kod mekih listaća i panjača
do 10 godina starosti, a u raznodobnim sjemenjačama. u sastojinama u kojima
je uvedeno grupimično gospodarenje do 20 godina starosti grupe; proređivanje
sastojina do starosti trećine određene ophodnje u njegovanim sastojinama,
a u starijim ako je to neophodno potrebno radi uzgoja;

3. pošumljavanja sječina nakon čistih sječa, novonastalih paljevina
i resurekcija degradiranih sastojina predviđenih šumskogospodarskom osnovom
područja, osnovom gospodarenja gospodarskom jedinicom odnosno programom
za gospodarenje šumama;

4. mjere za zaštitu i čuvanje šuma;

5. odabiranje i obilježavanje stabala za sječu i obavljanje nadzora
u izvršenju radova iz člana 8. točke 2 ovoga zakona;

6. izrada šumskogospodarske osnove područja, osnove gaspodarenja gospodarskom
jedinicom odnosno programa za gospodarenje šumama te njihove revizije i
obnove.

Član 10.

Pod proširenom biološkom reprodukcijom šuma razumijeva se rekonstrukcija
i konverzija šuma panjača, makija, šikara i šibljaka, pošumljevanje neobraslog
šumskog zemljišta i podizanje plantaža brzorastućih vrsta drveća na novim
površinama, priprema staništa, njega novopodignutih sastojina i kultura,
mjere zaštite od biljnih bolesti, štetočina i požara do 1/5 ophodnje, kupnja
šuma, odnosno šumskih zemljišta, sanacija i obnova šuma koje su nastale
kao posljedica sušenja i propadanja šuma te izgradnja šumskih prometnica
koje služe za ostvarivanje programa proširene biološke reprodukcije šuma.

Član 11.

Pravne osobe koje gospodare šumama i vlasnici šuma dužni su pošumiti
paljevine, površine na kojima nije uspjelo pomlađivanje i površine na kojima
je izvršeno pustošenje, bespravna čista sječa i bespravna sječa rijetkih
vrsta šumskog drveća u roku koji odredi općinski organ uprave nadležan
za poslove šumarstva, ako taj rok nije utvrđen šumskogospodarskom osnovom
područja, osnovom gospodarenja gospodarskom jedinicom odnosno programom
za gospodarenje šumama.

Član 12.

Ako pravna osoba koja gospodari šumom ili vlasnik šume ne izvrši mjere
naređene na osnovi ovoga zakona i na osnovi njega donesenih propisa, ove
će mjere provesti organ koji ih je naredio ili pravna osoba koju on ovlasti,
na trošak pravne osobe ili vlasnika koji je bio dužan izvršiti naredenu
mjeru.

Član 13.

Radi osiguranja jedinstvenog i trajnog gospodarenja šumama i šumskim
zemljištima na teritoriju Republike ustanovljuje se šumskogospodarsko područje
Republike (u daljem tekstu: šumskogospodarsko područje).

Šume i šumska zemljišta obuhvaćena šumskogospodarskim područjem iz stava
1. ovoga člana navedena su u Popisu šuma i šumskih zemljišta šumskogospodarskog
područja koji se objavljuje uz ovaj zakon i njegov je sastavni dio.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva vodi evidenciju o stanju i o
promjenama površina šumskogospodarskog područja na osnovi izvješća koja
obavezno dostavljaju općinski organi uprave nadležni za poslove šumarstva.

Član 14.

Šumskugospodarsko područje dijeli se na gospodarske jedinice.

Gospodarskom jedinicom smatra se dio šumskogospodarskog područja koji
je, u pravilu, prilagođen konfiguraciji terena, organizacionim potrebama
i prometnicama, a obuhvaća jedan ili više šumskih predjela.

Gospodarska jedinica dijeli se na odjele i odsjeke.

Član 15.

Sabor Republike Hrvatske odnosno organ kojeg on ovlasti može pojedine
šume i šumska zemljišta u državnom vlasništvu izdvojiti iz šumskogospodarskog
područja i prenijeti prava u pogledu odnosnih šuma i šumskih zemljišta
na drugu pravnu osobu, radi njihovog korištenja u druge namjene, ako za
to postoji opći interes. Smatra se da postoji opći interes prema ovom zakonu:

1. ako je šuma ili šumsko zemljište potrebno radi provedbe prostornog
plana općine odnosno uvjeta uredenja prostora u skladu s ovim zakonom,
za građenje objekata za zaštitu od poplava ili privođenja drugoj kulturi
koja daje veću korist društvenoj zajednici;

2. ako se izdvajanje vrši za vojne potrebe Jugoslavenske narodne armije
ili druge potrebe općenarodne obrane.

Opći interes iz stava 1. ovoga člana utvrđuje se na način i u postupku
propisanom Zakonom o eksproprijaciji.

Postupak iz stava 1. ovoga člana pokreće se na zahtjev pravne osobe
u čiju korist se mijenja namjena i prenose prava u pogledu pojedine šume
i šumskih zemljišta.

Šume i šumska zemljišta na kojima postoji pravo vlasništva izdvajaju
se iz šumskogospodarskog područja u postupku eksproprijacije provedenom
prema Zakonu o eksproprijaciji.

Član 16.

Šume i šumska zemljišta na teritoriju Republike, osim šuma i šumskih
zemljišta u privatnom vlasništvu, jesu u državnom vlasništvu Republike
Hrvatske.

Radi obavljanja djelatnosti gospodarenja šumama i šumskim zemljištima
u državnom vlasništvu, Sabor Republike Hrvatske ovim zakonom osniva javno
poduzeće u djelatnosti šumarstva.

Iznimno pojedinim šumama i šumskim zemljištima iz stava 1. ovoga člana
kojima ne gospodari javno poduzeće u djelatnosti šumarstva, mogu gospodariti
druge društvene pravne osobe, ako ispunjavaju uvjete propisane ovim zakonkom.

Član 17.

Posebni društveni interes u djelatnosti gospodarenja šumama i šumskim
zemljištima ostvaruje se:

1. provođenjem mjera u gospodarenju šumama kojima se, uz ekološku ravnotežum,
osigurava trajno održavanje i obnova šuma i uvjeti za ostvarivanje jednostavne
i proširene biološke reprodukcije šuma na način i pod uvjetima propisanim
ovim zakonom;

2. u zaštiti šuma i šumskih zemljišta te zaštiti i očuvanju općekorisnih
funkcija šuma (čuvanje šuma, zaštita šuma od bolesti i štetočina, od požara,
od izgradnje objekata u šumi i šumskomz zemljištu utvrdivanjem posebnih
uvjeta izgradnje i dr.) na način i pod uvjetima propisanim zakonom;

3. utvrđivanjem općeg interesa kod izdvajanja šuma i šumskih zemljišta
iz šumskogospodarskog područja;

4. davanjem odobrenja odnosno suglasnosti na šumskogospodarsku osnovu
područja za teritorij Republike (u daljem tekstu: šumskogospodarska osnova
područja), osnove gospodarenja gospodarskim jedinicama, programe za gospodarenje
šumama i programe za proširenu biološku reprodukciju šuma;

5. nadzorom nad provođenjem šumskogospodarske osnove područja, osnove
gospodarenja gospodarskim jedinicama, programima za gospodarenje šumama,
godišnjim planovima i programima za proširenu biološku reprodukciju šuma;

6. imenovanjem dijela članova upravnog odbora u javnom poduzeću u djelatnosti
šumarstva;

7. osiguravanjem sredstava za biološku reprodukciju i zaštitu šuma;

8. davanjem suglasnosti na statut javnog poduzeća u djelatnosti šumarstva:

9. imenovanjem i razriješenjem direktora javnog poduzeća u djelatnosti
šumarstva.

Član 18.

Javno poduzeće iz člana 16. stava 2. ovoga zakona osniva se pod tvrtkom
"Hrvatske šume" - javno poduzeće za gospodarenje šumama i šumskim
zemljištima u Republici Hrvatskoj (u daljem tekstu: Poduzeće za šume).

Sjedište Poduzeća za šume je u Zagrebu.

Sredstva poduzeća za šume jesu u državnom vlasništvu.

Član 19.

Poduzeće za šume koje je osnovano radi gospodarenja šumama i šumskim
zemljištima u državnom vlasništvu obuhvaćenim šumskogospodarskim područjem
osigurava jednostavnu i dio proširene biološke reprodukcije šuma na način
propisan ovim zakonom.

Član 20.

Nad Poduzećem za šume ne može se voditi stečajni postupak.

Član 21.

Organ upravljanja Poduzeća za šume je Upravni odbor koji se sastoj i
od devet članova.

Vlada Republike Hrvatske imenuje šest članova Upravnog odbora iz redova
stručnih i znanstvenih osoba, a tri člana biraju radnici Poduzeća za šume
na način utvrđen statutom.

Članovi Upravnog odbora imenuju se odnosno biraju na vrijeme od četiri
godine.

Članovi Upravnog odbora koje imenuje Vlada Republike Hrvatske za rad
u Upravnom odboru, imaju pravo na naknadu utvrđenu Statutom Poduzeća za
šume.

Član 22.

Upravni odbor Poduzeća za šume:

a) predlaže Saboru Republike Hrvatske na donošenje:

1. dugoroćni i srednjoročni plan razvoja šumarstva;

2. statusne promjene Poduzeća za šume;

b) donosi uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske:

1. Statut Poduzeća za šume;

2. odluku o raspolaganju kapitalom Poduzeća za šume;

3. odluku kojom se ureduju mjerila za raspoređivanje dobiti ;

c) donosi:

1. šumskogospodarsku osnovu područja, osnove gospodarenja gospodarskim
jedinicama, programe za gospodarenje šumama uz odobrenje odnosno suglasnost
Ministarstva poljoprivrede i šumarstva;

2. programe za proširenu biološku reprodukciju šuma uz suglasnost Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva;

3. godišnje planove gospodarenja šumama;

4. odluku o osnivanju drugih poduzeća;

5. odluku o ulaganjima u druga poduzeća;

6. kriterije za raspodjelu sredstava prema namjenarna, u skladu s ovim
zakonom;

7. odluku o imenovanju i razriješenju radnika s posebnim ovlaštenjima
i odgovornostima. u skladu sa Statutom Poduzeća za šume;

8. akt o unutrašnjoj organizaciji uz suglasnost ministra poljoprivrede
i šumarstva;

9. akt o raspodjeli sredstava za osobne dohotke;

10. akt o disciplinskoj i materijalnoj odgovornosti radnika;

11. obavlja i druge poslove utvrđene Statutom Poduzeća za šume.

Upravni odbor redovito, a najmanje jedanput godišnje, podnosi izvješće
o svom radu Saboru Republike Hrvatske.

Član 23.

Upravni odbor bira i razriješuje svog predsjednika, Ustrojstvo i način
rada Upravnog odbora utvrđuje se poslovnikom.

Član 24.

Direktora Poduzeća za šume imenuje i razriješuje Vlada Republike Hrvatske
na prijedlog ministra poljoprivrede i šumarstva.

Direktor Poduzeća za šume odgovoran je za provođenje utvrđene poslovne
politike i odluka Upravnog odbora Poduzeća za šume, u skladu sa zakonom
i statutom utvrđenih ovlaštenja.

Član 25.

Radi zaštite vitalnih interesa društvene zjednice, poduzeća ili gradana
određenog područja te u slučaju zaštite šuma od bolesti i štetočina ili
požara, na prijedlog Upravnog odbora Poduzeća za šume, ministar poljoprivrede
i šumarstva rješenjem će utvrditi poslove i zadatke koji se moraj u obnašati.

Radnici koji obnašaju poslove i zadatke ružne za izvršenje rješenja
iz stava 1. ovoga člana, dužni su za vrijeme štrajka obnašati utvrđene
poslove i zadatke.

Direktor Poduzeća za šume dužan je u skladu s rješenjem iz stava 1.
ovoga člana nalogom odrediti radnike koji će raditi na obnašanju poslova
i zadataka nužnih za izvršenje rješenja iz stava 1. ovoga člana.

Radniku iz stava 3. ovoga člana, koji ne obnaša nalog direktora, prestaje
radni odnos.

Član 26.

Nadzor nad zakonitošću rada Poduzeća za šume obavIja Ministarstvo poljoprivrede
i šumarstva.

Član 27.

Društvena pravna osoba iz člana 16. stava 3. ovoga zakona mora osigurati
jednostavnu biološku reprodukciju šuma i imati vlastitu šumarsku službu
prema opsegu gospodarenja šumama ili poslove gospodarenja šumama povjeriti
Poduzeću za šume.

Član 28.

Stručne poslove u gospodarenju šumama na pripremi rada, organizaciji
i rukovođenju izvođenja šumarskih radova i nadzoru nad izvršenjenm tih
adova mogu, u pravilu, obavljati radnici sa stečenom stručnom spremom sedmog
(VII/I) stupnja obrazovanja šumarskog smjera.

Za obavljanje određenih specijaliziranih poslova u gospodarenju šumama,
Poduzeće za šume mora imati radnike sa stečenom stručnom spremom sedmog
(VII/2) stupnja kojom se stječu znanja za obavljanje specijalistićkih visokostručnih
poslova iz određenih područja šumarstva.

Poduzeće za šume u izvršenju poslova iz člana 9. točke 6. ovoga zalcona
organizira službu za izradu šumskogospodarske osnove područja, osnove gospodarenja
gospodarskom jedinicom: programa za gospodarenje šumama, te njihove revizije
i obnove pod uvjetima iz člana 2,. stava 5. ovoga zakona.

Član 29.

Šumama, i šumskim zemljištem na šurnskogospodarskom području gospodari
se na temelju šumskogospodarske osnove područja.

Šumskogospodarska osnova Područja mora polaziti od općekorisnih funkcija
i racionalnog korištenja proizvodnih mogućnosti šuma, vodeći raćuna o općem
razvoju šumskogospodarskog područja, industriji za preradu drveta i o drugim
djelatnostima, te o značenju šuma za oblikovanje kulture područja i stvararnju
prirodna ravnoteže u prostoru.

U šumskogospodarskoj osnovi područja mora biti utvrđena ekološka, proizvodna
i ekonomska podloga za biološko poboljšavanje šuma i povećanje šumske proizvodnje.

Šumskogospodarska osnova područja mora biti ekonomski uravnotežena za
vrijeme od 20 godina, a orijentaciono za daljih 20 godina.

Izrada šumskogospodarske osnove područja i njezina revizija može se
povjeriti pravnoj osobi čija je to djelatnost i koja ima zaposlene radnike
sa stručnom spremom sedmog (Vlll/2) stupnja kojom se stječu znanja za obavljanje
specijalističkih visokostručnih poslova uređivanja šuma ili građaninu koji
ima odobrenje za obavljanje takve djelatnosti s istom stručnom spremom
odnosno zaposlenog radnika koji ispunjava uvjetu stručne spreme.

Član 30.

Šumskogospodarsku osnovu područja donosi Poduzeće za Šume, a odobrava
ju Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva na osnoovi mišljenja stručne
komisije.

Za dio šume s posebnom namjenom za vojne potrebe Jugoslavenske armije
i druge potrebe općenarodne obrane, šumskogaspodarska osnova područja donosi
se nakon pribaviienog mišljenja Savreznog sekretarijata za narodnu obranu
odnosno Ministvurstva obrane.

Troškove rada stručne komisije iz stava 1. ovoga člana snosi Poduzeće
za šume.

Član 31.

Revizija šumskogospodarske osnove područja obavlja se redovito svakih
10 godina.

Ako se u toku provedbe šumskogospodarske osnove, područja ustanovi da
su se trajno i bitno izmijenile činjenice i okolnosti na kojima se temelje
njezine odredbe, Poduzeće za šume mora obaviti izvanrednu reviziju osnove
na način i po pnstupkcu koji traži za njezino donošenje.

Član 32.

Poduzeće za šume, u skladu sa, ciljevima i smjernicama šumskogospodarske
osnove područja, donosi osnovu gospodarenja kojom utvrđuje vrste i opseg
radova za neposredno gospodarenje šumama i šumskim i drugim zemljištima
u pojedinim gospodarskim jedinicama (u daljem tekstu: osnova gospodarenja
gospodarskom jedinicom).

Osnova gospodarenja gospodarskom jedinicom donosi se za razdoblje od
10 godina (I. polurazdoblje), orijentaciono za daljih 10 godina (II. polurazdoblje)
kao i za idućih 20 godina (II. gospodarsko razdoblje) prema redoslijedu
utvrđenom u šumskogospodarskoj osnovi područja.

Društvena pravna osoba iz člana 16. stava 3. ovoga zakona i druga pravna
osoba (u daljem tekstu : pravna osoba) donosi, u skladu sa šumskogospodarskom
osnovom područja, program za gospodarenje šumama kojima gospodari.

Program za gospodarenje šumama donosi se za razdoblje od 10 godina,
uz orijentaciju za daljih 10 godina.

Osnova gospodarenja gospodarskom jedinicom i program za gospodarenje
šumama donosi se uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva.
Suglasnost se daje na osnovi mišljenja stručne komisije o usklađenosti
osnove gospodarenja gospodarskom jedinicom odnosno programa za gospodarenje
šumama sa šumskogospodarskom osnovom područja.

Revizija odnosno obnova osnova gospodarenja gospodarskim jedinicama
i programa za gospodarenje šumama obavlja se redovito svake desete odnosno
dvadesete godine.

Iznimno od odredaba stava 6. ovoga člana, ako ne postoji mogućnost pravovremene
revizije odnosno obnove, gospodarit će se tim šumama na osnovi godišnjeg
plana gospodarenja, ali najduže jednu godinu. Izvršenje toga plana smatra
se prvom godinom izvršenja revidirane odnoso obnovljene osnove gospodarenja
gospodarskom jedinicom ili programa za gospodarenje šumama.

Odredba člana 31. stava 2. ovoga zakona primjenjuje se i na reviziju
osnova gospodarenja gospodarskom jedinicom i programa za gospodarenje šumama.

Troškove postupka za utvrđivanje usklađenosti osnove gospodarenja gospodarskom
jedinicom odnosno programa za gospodarehje šumama snosi pravna osoba koja
zahtijeva suglasnost.

Pravne osobe iz stava 1. i 3. ovoga člana dužne su voditi propisane
evidencije za osnovu gospodarenja gospodarskom jedinicom odnosno program
za gospodarenje šumama.

Odredba člana 29. stava 5. ovoga zakona primjenjuje se i na izradu osnova
gospodarenja gospodarskom jedinicom i programa za gospodarenje šumama.

Član 33.

Šumskogospodarska osnova područja, osnova gospodarenja gospodarskom
jedinicom odnosno program za gospodarenje šumama predstavljaju temelj za
donošenje dugoročnih i srednjoročnih planova razvoja pravnih osoba koje
gospodare šumama i šumskim zemljištima u društverlom vlasništvu odnosno
šumama i šumskim zemljištinia na kojima postoji pravo vlasništva.

Godišnje planove gospodarenja za narednu godinu, Poduzeće za šume odnosno
pravne osobe koje gospodare šumama i šumskim zemljištima dužne su donijeti
najkasnije do 31. prosinca tekuće godine.

Član 34.

Šumama i šumskim zemljištima na kojima postoji pravo vlasništva gospodari
njihov vlasnik na način i pod uvjetima određenim ovim zakonom.

Vlasnici šuma dužni su osigurati jednostavnu biološku reprodukciju šuma
na način propisan ovim zakonom.

Član 35.

Šumama i šumskim zemljištima na kojima postoji pravo vlasništva gospodari
se na temelju programa za gospodarenje šumama.

Program za gospodarenje šumama na kojima postoji pravo vlasništva donosi
u skladu sa odredbama člana 32. stava 3, 4. i 5. ovoga zakona Poduzeće
za šume uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva.

Član 36.

Vlasnici šuma dužni su gospodariti šumama i šumskim zemljištima u skladu
s programom za gospodarenje šumama.

Ako vlasnici šunka u određenom roku ne provedu mjere ili ne izvrše radnje
predviđene programom za gospodarenje šumama, za obavljanje tih mjera i
radnji ovlašteno je Poduzeće za šume

Član 37.

Općinska skupština može propisati šumskouzgojne mjere za gospodarenje
šumama koje se moraju unijeti u program za gospodarenje šumama.

2. Gospodarenje zaštitnim šumama i šumama s posebnom namjenom

Član 38.

Šumskogospodarskom osnovom područja, osnovom gospodarenja gospodarskom
jedinicom i programom za gospodarenje šumama mora se predvidjeti za zaštitne
šume i za šume s posebnom namjenom način gospodarenja i način njihove regeneracije,
u skladu sa svrhom radi koje su takvima proglašene, te smjernicama i na
način određen aktom o proglašenju zaštitne šume ili šume s posebnom namjenom.

Član 39.

Za šume i šumska zemljišta kojima gospodare organi narodne obrane, osim
za ona koja su namijenjena za vojne potrebe Jugoslavenske narodne armije,
način gospodarenja propisuje ministar narodne obrane u sporazumu s ministrom
poljoprivrede i šumarstva.

3. Divljač u šumi

Član 40.

Od divljači mogu se u šumi uzgajati samo one vrste i u onolikom broju
koji ne smeta pravilnom gospodarenju šumom.

Vrste i broj divljači prema stavu 1. ovoga člana utvrđuju se šumskogospodarskom
osnovom područja, osnovom gospodarenja gospodarskom jedinicom odnosno programom
za gospodarenje šumama u skladu s propisima o lovstvu.

4. Doznaka i dozvola za sječu

Član 41.

Stabla u šumi mogu se sječi tek posIije njihova odabiranja i obilježavanja
(doznake stabala), u skladu s godišnjim planom gospodarenja.

Doznaku stabala u šumama u državnom vIasništvu obavlja Poduzeće za šume
ili pravne osobe koje njima gospodare, a u šumama na kojima postoji pravo
vIasništva Poduzeće za šume.

Izuzetno od odredbe stava 1. ovoga člana, u slučaju čiste sječe panjača,
knakija, i šikara i šibljaka, mogu se obilježavati samo površine na kojima
će se vršiti sječa.

U šumama na kojima postoji pravo vlasništva, doznaka i sječa stabala
i grana obavlja se na osnovi dozvole za sječu, koju na zahtjev vlasnika
šume izdaje Poduzeće za šume, u skladu s godišnjim planom gospodarenja
(planom sječe).

Doznaka stabala, osim nužne doznake stabala za uzgojne odnosno sanitarne
sječe, ne može se obavljati ako nije donesena osnova gospodarenja gospodarskom
jedinicom odnosno program za gospodarenje šumama.

Opseg nužne doznake stabala iz stava 5. ovoga člana u šumama na području
općine odobrava općinski organ uprave nadležan za poslove šumarstva na
prijedlog pravne osobe koja gospodari šumama. Pojedinaćnu nužnu doznaku
stabala vlasnicima šuma izdaje Poduzeće za šume, u skladu s odobrenim opsegom
nužnih doznaka u šumama na, području općine.

Općinska skupština može zabraniti sječu stabala i grana vrednijih vrsta
drveća čija sječa predstavlja veće štete na šumi.

U šumama koje se prirodno obnavljaju sječa šume obavlja se, u pravilu,
u doba mirovanja vegetacije.

Vrijeme sječe utvrđuje se šumskogospodarskom osnovom područja.

Član 42.

Doznaku stabala, u pravilu, obavlja radnik sa stečenom stručnom spremom
sedmog (VII/1) stupnja obrazovanja šumarskog smjera, a izuzetno sa stečenom
stručnom spremom petog (V) stupnja obrazovanja - samostalni stručni radnik
odnosno sa stečenom stručnom spremom četvrtog (IV) stupnja obrazovanja
- stručni radnik u šumarstvu, koji je osposobljen za ovaj posao.

lspravu o osposobljenosti za obavljanje poslova doznake stabala, u skladu
s uvjetima utvrđenim u samoupravnom općem aktu, izdaje pravna osoba koja
gospodari šumama i šumskim zemljištima kod koje je radnik zaposlen, na
osnovi izvršene provjere znanja koju obavlja komisija za provjeru znanja.
Većina članova komisije za provjeru znanja moraju biti šumarski stručnjaci
sa stečenom stručnom spremom sedmog (VII/1) stupnja obrazovanja šumarskog
smjera odnosno moraju imati najmanje onaj stupanj stručne spreme koju ima
radnik čije se znanje provjerava.

5. Zaštita šume

Član 43.

Pravne osobe koje gospodare šumama i vlasnici šuma dužni su poduzimati
mjere radi zaštite šuma od požara i drugih elementarnih nepogoda, biljnih
bolesti i štetočina.

Pravne osobe koje gospodare šumama dužne su organizirati stalnu službu
za nadzor nad šumama i za utvrđivanje njihovog zdravstvenog stanja i poduzimati
redovne preventivne i represivne mjere za suzbijanje biljnih bolesti i
štetočina, u skladu s propisima o zaštiti bilja od bolesti štetočina.

Član 44.

Zabranjeno je pustošiti šume, oštećivati stabla te sječi rijetke vrste
drveća.

Ako ovirn zakonom nije drukčije određeno zabranjeno je krčenje i čista
sječa šume; sječa stabala u mladim sastojinama i kulturama; odsjecanje
grana, dijelova grana ili kresanje lisnika ako to nije predviđeno šumskogospodarskom
osnovom područja, osnovom gospodarenja gospodarskom jedinicom odnosno programom
za gospodarenje šumama; paša; brst; žirenje; skupljanjei odvažanje šušnja,
mahovine, šumskih plodova i drugih sporednih šumskih proizvoda; iskorištavanje
humusa, gline, pijeska, šljunka i kamena; smolarenje.

Član 45.

Izuzetno od odredaba člana 44. stava 2. ovoga zakona, pod uvjetom da
nije u suprotnosti sa šumskogospodarskorn osnovom područja, osnovom gospodarenja
gospodarskim jedinicama ili programom za gospodarenje šumama, Poduzeće
za šume odnosno pravna osoba koja gospodari šumom može općim aktom predvidjeti
za svoje potrebe kao i za potrebe građana uz naknadu, skupljanje šumskih
plodova i drugih sporednih šumskih proizvoda, iskorištavanje humusa. pijeska,
šljunka, kamena i smolarenja, a pašarenje i žirenje u šumama i na šumskim
zemljištima, osim u šumama raznodobnih sjemenjača i plantažama i u šumama
jednodobnih sjemenjača i panjača za vrijeme trajanja obrkove i rasta mladika
i kultura u prvom dobnom razredu uz obvezno čuvanje stoke.

Poduzeće za šume odnosno pravne osobe koji gospodare šumama utvrđuju
općim aktom vrstu plodova i sporednih šumskih proizvoda te uvjete pod kojima
ih građani mogu skupljati u šumi, kao i način korištenja šume za odmor
i rekreaciju.

Općim aktom iz stava 1. ovoga člana, u skladu s programom za gospodarenje
šumama, Poduzeće za šume odnosno pravna osoba izuzetno može predvidjeti
određene površine degradiranih šuma i šikara na kojima se moe dozvoliti
brst pod uvjetima da takve površine čine cjelovit kompleks od 100 ha i
uz obavezno čuvanje stoke. Brst se ne može dozvoliti na površinama degradiranih
šuma i šikara za vrijeme njihove obnove. ako su u tim šumama zastupljene
vrste drveća koje omogućuju njihov razvitak u vrednije šume, kao i u šumama
u kojima se provode ili pripremaju uzgojne mjere kojima se vrši njihova
melioracija ili konverzija, sve do vremena uzrasta glavnih vrsta drveća
do 6 m visine ili ako se te šume kojima se zaštićuju objekti ili površine
ugrožene od erozije.

Opći akt o iskorištavanju pijeska, šljunka i kamena iz stava 1. i opći
akt iz stava 2. ovoga člana donosi se uz prethodno mišljenje općinske skupštine.

Za šume na kojima postoji pravo vlasništva akt iz stava 1. ovoga člana
donosi općinska skupština odnosno organ koji ona odredi.

Član 46.

Vlasnik šume može u svojoj šumi napasivati stoku te skupljati i odvoziti
šušanj, mahovinu i druge sporedne šumske proizvode samo pod uvjetima i
na način određen programom za gospodarenje šumama.

Član 47.

Krčenje odnosno čista sječa šume može se dozvoliti:

1. u svrhu promjene vrsta drveća, sastojinskih oblika šume; podizanja
plantaža ili objekata koji služe u šumskoj proizvodnii (rasadnici, šumske
prometnice, prosjeke, šumsko-građevinski objekti, lovni objekti i sl.),
ukoliko to već nije određeno šumskogospodarskom osnovom podrurčja. osnovom
gospodarenja gospodarskom jedinicom ili programom za gospodarenje šumama;

2. ako se šumsko zemljište zbog općeg interesa ima privesti drugoj kulturi;

3. ako to zahtijevaju interesi sigurnosti ili obrane zemlje;

4. ako je potrebno radi provedbe plana prostornog uredenja ili građenja
objekata koji se prema posebnom zakonu mogu graditi izvan građevinskog
područja;

5. ako je to potrebno radi građenja objekata ili izvođenja radova iz
člana 15. stava 1. točke 1. ovoga zakona.

Dozvolu iz stava 1. ovoga člana izdaje općinska skupština.

Zemljište na kojem je izvršena čista sječa odnosno krćenje šume mora
se u roku tri godine privesti namjeni radi koje je obavljena čista sječa
odnosno krčenje. U protivnom slučaju korisnik je dužan izvršiti pošumljivanje
odnosnog zemljišta u roku koji odredi općinska skupština.

Član 48.

U šumi ili na šumskom zemljištu mogu se graditi samo objekti potrebni
za gospodarenje šumom, kao i objekti koji su predviđeni prostornim planom
općine.

Prostornim planom općine može se predvidjeti da se u šumi ili na šumskom
zemljištu izgrade objekti za potrebe infrastrukture, sporta, rekreacije,
lova, Jugoslavenske narodne armije i općenarodne obrane, ali samo ako to
iz tehničkih ili ekonomskih uvjeta nije moguće planirati izvan šume odnosno
šumskog zemljišta.

U postupku donošenja prostornog plana općine sudjeluje i općinski organ
uprave nadležan za poslove šumarstva.

Kod utvrđivanja uvjeta prostora, posebno uvjete za izgradnju objekata
iz stava 1. ovoga člana i izgradnju objekata u pojasu do 50 m od ruba šume
utvrđuje Poduzeće za šume odnosno pravna osoba koja gospodari odnosnom
šumom ili šumskim zemljištem.

Za izradu tehničke dokumentacije o gradnji objekata u šumi ili na šumskom
zemljištu treba pribaviti prethodnu suglasnost Ministarstva poljoprivrede
i šumarstva koja će sadržavati i uvjete u skladu s kojima će se izraditi
tehnička dokumentacija.

Član 49.

Poduzeće za šume odnosno pravna osoba koja gospodari šumama i vlasnici
šuma dužni su osigurati zaštitu šuma od protupravnog prisvajanja, korištenja
i drugih protupravnih radnji, poduzimati potrebne mjere radi zaštite šuma
od požara, urediti nužne mreže prosjeka i uredno ih održavati i postaviti
dovoljan broj osmatračnica s obzirom na posebne prilike na području na
kojem se nalaze šume kojima gospodare te osigurati provedbu šumskog reda.

Općinska skupština ili organ koji ona odredi naređuje koje se mjere
iz stava 1. ovoga člana moraju poduzimati u šumama kojima ne gospodare
pravne osobe.

Član 50.

Radi ostvarivanja zaštite šuma iz člana 49. stava 1. ovoga zakona, Poduzeće
za šume odnosno pravna osoba koja gospodari šumama u državnom vlasništvu
dužna je osigurati neposredno čuvanje šuma.

Čuvanje šuma obavlja radnik koji ima najmanje stručnu spremu četvrtog
(IV) stupnja obrazovanja stručnog radnika u šumarstvu - čuvar šume.

Čuvar šume, osim stručne spreme iz stava 2. ovoga člana, mora ispunjavati
i druge uvjete određene zakonom i drugim propisima u vezi s društvenom
samozaštitom.

Općim aktom Poduzeća za šume odnosno pravne osobe koja gospodari šumama
u državnom vlasništvu utvrđuju se zadaci i način obavljanja dužnosti čuvanja
šuma, način odijevanja i oznake te oblik i sadržaj legitimacije čuvara
šuma.

Ako čuvar šume zateče u šumi osobu koja protupravno prisvaja šumsko
drveće ili sporedne šumske proizvode ili vrši druge radnje protivne ovom
zakonu, ima pravo:

1. zatražiti od nje osobnu kartu ili drugu ispravu na osnovi koje može
utvrditi identitet osobe;

2. pregledati tu osobu, njezinu prtljagu ili prevozno sredstvo;

3. privremeno oduzeti protupravno prisvojeno drveće i dijelove drveta,
sporedne šumske proizvode kao i sredstva kojima je izvršeno protupravno
prisvajanje.

Član 51.

U šumi, na šumskom zemljištu kao i na zemljištu u neposrednoj blizini
šume može se ložiti otvorena vatra i paliti drveni ugljen samo na mjestima
i uz poduzimanje odgovarajućih mjera opreznosti što ih odredi pravna osoba
koja gospodari šumom i šumskim zemljištem, odnosno organ općinske uprave
nadležan za poslove šumarstva za ostale šume i šumska zemljišta.

Otvorenom vatrom, prema ovom zakonu, smatra se vatra izvan zatvorenih
odnosno pokrivenih prostorije s osiguranim ložištem.

Član 52.

Zabranjeno je u šumi i na udaljenosti od 200 metara od ruba šume podizati
vapnare, poljske ciglane i druge objekte s otvorenim ognjištem kao i odlaganje
smeća i otpadaka u šumi.

Poduzeće za šume odnosnopravna osoba koja gospodari šumama dužna je
smeće i otpatke skloniti odnosno odvesti iz šume, a nastale troškove u
vezi s tim poslovima imaju pravo naplatiti od pravne ili fizičke osobe
koja je to smeće ili otpatke odložila u šumu.

6. Šumske ceste

Član 53.

Ceste koje služe prvenstveno za potrebe gospodarenja šumama, a vode
se kao osnovna sredstva pravnih osoba koje gospodare šumama, smatraju se
šumskim cestama.

Šumske ceste mogu koristiti i druge pravne osobe i građani pod uvjetima
utvrđenim općim aktom pravne osobe u čijim se sredstvima one nalaze i dužni
su plaćati nak nadu za njihovo korištenje.

Visinu naknade iz stava 2. ovoga člana utvrđuje pravna osoba iz stava
1. ovoga člana uz suglasnost općinske skupštine. Visina naknade može se
utvrditi i ugovorom.

Ako se šumska cesta koristi i za potrebe javnog saobraćaja, naknadu
utvrđuju sporazumno pravne osobe iz stava 1. ovoga člana i općinska skupština.

7. Popratnica

Član 54.

Drvo i grane posječene u šumi i izvan šume mogu se izvesti, prevoziti,
primiti na otpremu, preradu ili pohranu i prodavati odnosno kupovati samo
ako su žigosani i ako je za drvo izdana popratnica.

Žigosanje drveta i grana te izdavanje popratnica za drvo, prema stavu
1. ovoga člana obavlja Poduzeće za šume odnosno pravna osoba koja gospodari
šumama. Za šume na kojima postoji pravo vlasništva žigosanje drveta i izdavanje
popratnica iz stava 1. ovoga člana obavlja Poduzeće za šume.

8. Imovinskopravni odnosi

Član 55.

Šume i šumska zemljišta u državnom vlasništvu nemogu se otuđivati iz
državnog vlasništva. osim u slučajevima predviđenim ovim zakonom (arondacija,
komasacija).

Na šumama i šumskim zemljištima u državnom vlasništvu ne može se steći
pravo vlasništva dosjelošću.

Član 56.

Zabranjeno je i kažnjivo samovlasno zauzimanje šuma i šumskih zemljišta
u državnom vlasništvu.

Član 57.

Šume i šumska zemljišta u državnom vlasništvu, izuzev šuma i šumskih
zemljišta kojima gospodari. Poduzeće za šume mogu se prenositi na drugu
društvenu pravnu osobu bez naknade ili uz naknadu, ako se time ne mijenja
namjena i način gospodarenja. Pravo prvenstva na prijenos šuma i šumskih
zemljišta ima društvena pravna osoba koja time ostvaruje plan razvoja svoje
djelatnosti, u skladu s prostornim planom općine.

Poduzeće za šume odnosno pravne osobe mogu pravnim poslom uz naknadu
ili bez naknade stjecati šume i šumska zemljišta na kojima postoji pravo
vlasništva na način i pod uvjetima određenim propisima o prometu poljoprivrednog
zemljišta.

Član 58.

Za prenesena prava u slučajevima i prema postupku iz člana 15. stavova
1, 2. i 3. ovoga zakona ili ograničena prava u pogledu šuma i šumskih zemljišta
u slučajevima proglašenja šume za zaštitnu odnosno za šumu s posebnom namjenom,
osnivanjem služnosti u šumi i privremenim zauzimanjem šumskog zemljišta
Poduzeće za šume odnosno pravna osoba imaju pravo na naknadu kojom se osigurava
da njeni uvjeti rada ne budu pogoršani, u skladu s ovim zakonom.

Naknadu daje pravna osoba na koju se vrši prijenos prava u pogledu šuma
i šumskih zemljišta ili na čiji zahtjev odnosno u čiju korist je ograničeno
određeno pravo u pogledu šuma i šumskih zemljišta.

Sredstva naknade dobivena za prenesena ili ograničena prava u pogledu
šuma i šumskih zemljišta, Poduzeće za šume i pravna osoba može koristiti
samo u svrhu proširene biološke reprodukcije šuma ili kupnju šume odnosno
šumskog zemljišta najkasnije u roku dvije godine.

Član 59.

Naknada za preneseno pravo u pogledu šuma i šumskih zemljišta određuje
se u iznosu vrijednosti šume i šumskog zemljišta utvrđene procjenom u vrijeme
prijenosa, a pod uvjetom iz člana 58. stava 1. ovoga zakona.

Ako se pravo korištenja šumom i šumskim zemljištem prenosi radi iskorištavanja
u druge namjene, pravna osoba ima pravo da prethodno iskoristi drvnu masu
te šume s tog zemljišta, a naknada se određuje prema odredbi stava 1. ovoga
člana umanjena za vrijednost iskorištene drvne mase.

Naknada za izdvojeno šumsko zemljište daje se u novcu ukoliko naknadu
nije moguće dati u drugom zemljištu pogodnom za podizanje i gospodarenje
šumom.

Ako se šumsko zemljište izdvaja prema odredbi člana 15. stava 1. točke
1. ovoga zakona za gradenje objekata za zaštitu od poplava za koje je Republika
utvrdila opći interes i odobrila program izgradnje, naknada se određuje
prema odredbama Zakona o vodama.

Ako se naknada prema odredbama ovoga člana ne utvrdi sporazumno, o njoj
odlućuje nadležni sud.

Član 60.

Poduzeće za šume odnosno pravne osobe i građani čija šuma je proglašena
zaštitnom šumom odnosno šumom s posebnom namjenom, ako se tim proglašenjem
ograničuju njihova prava u pogledu šuma i šumskih zemljišta, imaju pravo
na naknadu u iznosu za koji su im umanjeni prihodi iz te šume odnosno povećani
troškovi njezinog održavanja.

Ako se naknada prema stavu 1. ovoga člana ne utvrdi sporazumno, o njoj
odlučuje nadležni sud.

Član 61.

U slučaju ustanovljenja prava služnosti u šumi ili na šumskom zemljištu
(izgradnja vodovoda, kanalizacije, plinovoda, električnih vodova i sl.)
u postupku propisanom zakonom, naknada se utvrđuje u iznosu za koji je
uslijed ustanovljene služnosti smanjena vrijednost šume ili šumskog zemljišta
i umanjena proizvodnja drvne mase.

Način i vrijeme sječe šume radi izgradnje dalekovoda ili sličnih objekata
u šumi sporazumno utvrđuju investitor i Poduzeće za šume odnosno pravna
osoba koja gospodari šumom.

Ako ne dođe do sporazuma iz stava 2. ovoga člana, način i vrijeme sječe
šume utvrđuje općinski organ uprave nadležan za poslove šumarstva.

Izuzetno od odredbe stava 1. ovoga člana, investitor za izgradnju vodovoda
i Poduzeće za šume odnosno pravna osoba koja gospodari šumom ili šumskim
zemljištem mogu ugovoriti da investitor nije dužan plaćati naknadu ako
izgradi potrebne uređaje za zaštitu šume od požara.

Član 62.

Zemljište u državnom vlasništvu i vlasništvu građana može se privremeno
zauzeti za prijevoz i smještaj šumskih proizvoda, ako to nije moguće obaviti
na drugi način ili bi drugi način bio nerazmjerno skuplji.

Ustanovljenje privremenog zauzimanja zemljišta i visina naknade utvrđuje
se u postupku propisanom Zakonom o eksproprijaciji.

Ako se privremenim zauzimanjem nanese šteta, osim naknade iz stava 2.
ovoga člana nadoknađuje se i šteta.

Član 63.

Građani i pravne osobe koje oštete šumu dužni su nadoknaditi štetu prema
šumsko-odštetnom cjeniku. Cjenik donosi pravna osoba koja gospodari šumom,
a odobrava ga općinska skupština. Za šume kojima ne gospodare pravne osobe
šumsko-odštetni cjenik donosi općinska skupština.

Cjenik iz stava 1. ovoga člana donosi se u okviru propisanih mjerila.

9. Arondacija i komasacija šuma i šumskih zemljišta

Član 64.

Arondacija i komasacija šuma i šumskih zemljišta u državnom vlasništvu
i šuma i šumskih zemljišta na kojima postoji pravo vlasništva provodi se
prema odredbama Zakona o arondaciji i Zakona o komasaciji zemljišta, ako
ovim zakonom nije drukčije određeno.

Član 65.

Za arondaciju i komasaciju šuma i šumskih zemljišta u državnom vlasništvu
potrebno je prethodno pribaviti suglasnost Vlade Republike Hrvatske.

Član 66.

U postupku arondacije i komasacije šuma i šumskih zemljišta može se
izvršiti zamjena šuma i šumskih zemljišta poljoprivrednim zemljštima i
obratno, kao i zamijeniti šume i šumska zemljišta u državnom vlasništvu
za šume i šumska zemljišta na kojma postoji pravo vlasništva.

III. DRUŠTVENO-EKONOMSKI ODNOSI

Član 67.

Financijska sredstva potrebna za gospodarenje šumama i šumskim zemljištima
odnosno za osiguravanje jednostavne i proširene biološke reprodukcije šuma
na kontinentalnom području, biološke reprodukcije i zaštite šuma od požara
na područpodrućju krša, zaštitu šuma i neophodnih znanstveno-istraživačkih
radova i programa u oblasti šumarstva osiguravaju se:

1. izdvajanjem sredstava za jednostavnu biološku reprodukciju šuma Poduzeća
za šume, pravnih osoba i vlasnika koji gospodare šumama i šumskim zemljištima
odnosno doprinosima od katastarskog prihoda od šuma i šurnskih zemljišta;

2. izdvajanjem sredstava Poduzeća za šume za dio proširene biološke
reprodukcije šuma;

3. naknadama za korištenje općekorisnih funkcija šuma.

Sredstva iz stava 1. točke 2. i 3. ovoga člana raspoređuju se prema
namjenama, u skladu sa šumskogospodarskom osnovom područja, programima
za gospodarenje šumama na području krša, programima za proširenu biološku
reprodukciju šuma, zaštitu šuma i neophodnim znanstveno-istraživačkim radovima
i programima u oblasti šumarstva

Član 68.

Poduzeće za šume i pravne osobe koje gospodare šumama izdvajaju sredstva
za jednostavnu biološku reprodukciju šuma iz ukupnog prihoda. Osnovica
za izdvajanje sredstava je prihod ostvaren od prodaje drveta i vrijednosti
drveta upotrebljenog za vlastite potrebe i to najmanje:

- u jednodobnim šumama 20%

- u raznodobnim šumama 15%

- u šumama na području krša 15%

Sredstva izdvojena na osnovi stava 1. ovoga člana uplaćuju se na poseban
račun jednostavne biološke reprodukcije šuma Poduzeća za šume odnosno pravne
osobe a koriste se namjenski za izvršenje radova i zadataka jednostavne
biološke reprodukcije šuma predviđene šumskogospodarskom osnovom područja,
osnovama gospodarenja gospodarskim jedinicama odnosno programima za gospodarenje
šumama.

Poduzeće za šume izdvaja na svoj poseban račun sredstva za ostvarivanje
programa proširene biološke reprodukcije šuma u visini 3% od vrijednosti
prodanog drveta.

Neutrošena sredstva iz stava 2. ovoga člana Poduzeće za šume koristi
za izvršenje programa proširene biološke reprodukcije šuma.

Član 69.

Vlasnici šuma osiguravaju sredstva za podmirenje troškova izrade i provođenja
programa za gospodarenje šumama na kojma postoji pravo vlasništva:

1. od vrijednosti doznačenog stabla po stopama određenim članom 68.
stavom 1. ovoga zakona obračunate po cjeniku za drvne sortimente Poduzeća
za šume;

2. plaćanjem doprinosa iz katastarskog prihoda od šuma i šumskih zemljišta
koji obračunavaju i naplaćuju organi općinske uprave društvenih prihoda
po propisima o porezima građana.

Visinu doprinosa iz stava 1. točke 2. ovoga člana propisat će općinska
skupština vodeći računa o potrebama i mogućnostima ostvarivanja programa
za gospodarenje šumama na kojima postoji pravo vlasništva.

Sredstva iz stava 1. točka 1. ovoga člana obračunava Poduzeće za šume.
a vlasnik šume ih uplaćuje na njegov poseban račun.

Član 70.

Poduzeća i druge osobe koje na teritoriju Republike obavljaju privrednu
djelatnost, osim Poduzeća za šume i pravnih osoba koje gospodare šumama,
plaćaju naknadu za korištenje općekorisnih funkcija šuma.

Naknada iz stava 1. ovoga člana plaća se od ukupnog prihoda u visini
na 0,07% na poseban račun Poduzeća za šume za namjene iz člana 67. stava
2. ovoga zakona, tromjesečno i po završnom računu.

Kontrolu izdavanja sredstava iz člana 68. stava 3. ovoga zakona i obračuna
i naplate sredstava iz stava 2. ovoga člana obavlja Služba društvenog knjigovodstva
u Republici po periodičnom obračunu i završnom računu.

Ako obveznik plaćanja naknade ne obračuna ili ne uplati naknadu na poseban
račun Poduzeća za šume, Služba društvenog knjigovodstva u Republici će
iznos naknade obračunati i naplatiti iz sredstava obveznika koji se vode
kod Službe društvenog knjigovodstva u Republici.

IV. ŠUME I ŠUMSKA ZEMLJIŠTA NA PODRUČJU KRŠA

Član 71.

Gospodarenje šumama i šumskim zemljištima na području krša zasniva se;
pretežno, na korištenju njihovih općekorisnih funkcija.

Šume i šumska zemljišta na području krša prostiru se u općinama: Benkovac,
Biograd na moru, Brač, Buje, Buzet, Cres - Lošinj, Drniš, Dubrovnik, Gračac,
Hvar, Imotski, Ploče, Kaštela, Knin, Korčula, Krk, Labin, Lastovo, Makarska,
Metković. Obrovac, Omiš, Opatija, Pag. Pazin, Poreč, Pula, Rab, Rovinj,
Sinj, Solin, Split, Šibenik, Trogir, Vis, Vrgorac i Zadar te dijelovima
općina: Crikvenica, Donji Lapac, Gospić, Rijeka, Senj i Titova Korenica
koji nisu na kontinentalnom području.

Član 72.

Poduzeće za šume odnosno pravna osoba, u skladu sa šumskogospodarskom
osnovom područja, donosi uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva
programe za gospodarenje šumama na području krša.

Ako struktura šuma na području krša zahtijeva podjelu na gospodarske
jedinice programi za gospodarenje šumama izrađuju se po gospodarskim jedinicama.

Član 73.

Šumski požari na području krša smatraju se elementarnim nepogodama,
ako mogu ugroziti živote ljudi ili prouzročiti štetu odnosno štetne posljedice
većeg opsega bez obzira na visinu stvarne štete.

Član 74.

Odredbe članova 8. do 70. ovoga zakona odgovarajuće se primjenjuju i
na šume i šumska zemljišta na području krša.

V. NADZOR

Član 75.

Nadzor nad primjenom ovoga zakona i propisa donesenih na osnovi njega
obavljaju općinski organi uprave nadležni za poslove šumarske inspekcije
i Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva (u daljem tekstu: Republički šumarski
inspektorat).

Član 76.

Poslove šumarske inspekcije obavljaju šumarski inspektori.

Član 77.

Općinski organ uprave nadležan za poslove šumarske inspekcije obavlja
neposredno sve poslove nadzora iz nadležnosti organa šumarske inspekcije,
osim poslova za koje je zakonom određeno da ih neposredno obavljaju organi
uprave nadležni za poslove šumarske inspekcije širih društveno-političkih
zajednica.

Općinski šumarski inspektor ovlašten je:

1. nadzirati neposrednu provedbu odredaba dijela šumskogospodarske osnove,
osnova gospodarenja gospodarskim jedinicama, programa za gospodarenje šumama,
provedbenih planova i godišnjih planova gospodarenja;

2. pregledati sve šumske radove, objekte, uređaje i naprave, kao i sva
mjesta gdje se drvo siječe, uskladištava, preraduje, izvozi iz šume ili
stavlja u promet te sredstva u kojima se drvo prevozi;

3. pregledati šumskogospodarsku osnovu područja, osnove gospodarenja
gospodarskim jedinicama, programe za gospodarenje šumama, godišnje planove
gospodarenja, opće akte, poslovne knjige i druge isprave koje se odnose
na gospodarenje i upravljanje šumama i šumskim zemljištima;

4. zahtijevati podatke i obavijesti o izvršenim radovima na reprodukciji
i iskorištavanju šuma, o sredstvima i postupcima koji se primjenjuju na
uređivanju šuma, o stručnim službama, kao i druge podatke, radi utvrđivanja
da li je gospodarenje šumama i šumskim zemljištima u skladu s odredbama
ovoga zakona i propisa donesenih na osnovi njega;

5. nadzirati kako se provodi utvrđivanje zdravstvenog stanja šuma i
mjere za suzbijanje biljnih bolesti i štetočina i narediti provođenje određenih
mjera, ako utvrdi da se Poduzeće za šume odnosno pravna osoba koja gospodari
šumama ili vlasnik šume ne pridržavaju propisa i naređenih mjera za zdravstvenu
zaštitu šuma;

6. nadzirati kako se provode mjere osiguranja zaštite od požara i narediti
provođenje određenih mjera, ako utvrdi da se Poduzeće za šume odnosno pravna
osoba koja gospodari šumama ili vlasnik šume ne pridržava propisa odnosno
naređenih mjera za zaštitu šuma od požara;

7. nadzirati provođenje i drugih mjera za zaštitu šume određenih ovim
zakonom (osiguranje šumskog reda, neposrednog čuvanja šume i dr.) ili propisa
donesenih na osnovi njega;

8. obustaviti krčenje šume, sječu šume i druge radnje koje nisu u skladu
s odredbama ovoga zakona i propisa donesenih na osnovi njega;

9. privremeno oduzeti bespravno posječeno drvo i ostale dijelove stabla
kao i druge bespravno prisvojene ili proizvedene šumske proizvode;

10. privremeno oduzeti šumske proizvode četinjaća koje nisu okorane
ili prskane, a za koje je koranje ili prskanje propisano;

11. narediti provedbu radova određenih šumskogospodarskom osnovom područja,
osnovom gospodarenja gospodarskom jedinicom odnosno program za gospodarenje
šumama čije neizvršenje bi prouzročilo štetne posljedice;

12. narediti privremene mjere za sprečavanje štete u hitnom slučaju
u kojem bi nastupila šteta za opći interes;

13. obavijestiti nadležne organe o zapaženim nepravilnostima i tražiti
njihovo postupanje, ako sam nije ovlašten neposredno postupiti;

14. prikupiti potrebne podatke i obavještenja od odgovornih osoba, svjedoka,
vještaka i drugih osoba;

15. poduzeti i druge mjere i radnje za koje je ovlašten drugim propisima.

Član 78.

Republički šumarski inspektorat, osim poslova određenih drugim propisima:

1. prati i nadzire provođenje mjera i radova propisanih šumskogospodarskom
osnovom područja i programima za gospodarenje šumama šumskokrških područja;

2. nadzire da li se zaštitnim šumama i šumama s posebnom namjenom gospodari
u skladu sa svrhom radi koje su takvima proglašene;

3. prati i nadzire poduzete mjere preventivne zdravstvene zaštite šuma
propisane šumskogospodarskom osnovom područja;

4. nadzire da li se sredstva naknade za prenesena ili ograničena prava
u pogledu šuma i šumskih zemljišta koriste u skladu s određenom namjenom;

5. usklađenost osnova gospodarenja gospodarskili jedinica i programa
za gospodarenje šumama sa šumskogospodarskom osnovom područja odnosno programima
za gospodarenje šuma i šumskokrškog područja;

6. rješava o žalbama protiv rješenja općinskih organa uprave nadležnih
za poslove šumarske inspekcije;

7. vodi službene podatke o povredama odredaba ovoga zakona i drugih
propisa iz oblasti šumarstva.

Član 79.

Poduzeće za šume, druge društvene pravne osobe i građani, čiji rad podliježe
nadzoru šumarskog inspektora dužni su mu omogućiti obavljanje nadzora i
pružiti potrebne podatke i obavještenja.

Član 80.

Šumarski inspektor donosi rješenje o upravnoj mjeri kad je za to ovlašten
ovim zakonom.

Žalba protiv rješenja iz stava 1. ovog člana ne zadržava izvršenje rješenja.

Šumarski inspektor, protiv čijeg rješenja je izjavljena žalba, može
odgoditi izvršenje rješenja ako bi prouzrokovalo opasnost po ljude ili
štetu koja bi se teško mogla popraviti.

Član 81.

Šumarski inspektor mora imati stečenu stručnu spremu sedmog (VII/1)
stupnja obrazovanja šumarskog smjera, položen stručni ispit za šumarskog
inspektora i najmanje pet godina radnog iskustva na poslovima u oblasti
šumarstva.

Šumarski inspektor dužan je pri obavljanju svoje dužnosti imati legitimaciju
kojom se dokazuje njegovo svojstvo šumarskog inspektora.

VI. KAZNENE ODREDBE

Član 82.

Novčanom kaznom od 10.000 do 40.000 dinara kaznit će se za privredni
prijestup Poduzeće za šume ili pravna osoba;

1. ako ne izvrši pošumljavanje u određenom roku (član 11);

2. ako gospodari šumsko gospodarskim podruučjem protivno šumskogospodarskoj
osnovi područja odrkosno ne izvršava radnje i mjere odredene šumskogospodarkom
osnovom područja (član 29. stav 1, 2, 3. i 4.):

3. ako ne donese šumskogospodarsku osnovu područja (član 30);

4. ako ne donese osnovu gospodarenja gospodarskom jedinicom ili ako
gospodari gospodarskom jedinicom protivno osnovi ospodarenja gospodarskom
jedinicom odnosno ako ne donese program za gospodarenje šumama ili ako
gospodari protivno programu za gospodareje šumama odnosno ne izvršava mjere
ili radnje određene osnovom gospodarenja gospodarskom jedinicom ili programom
za gospodarenje šumama (član 32. stav 1. do 5);

5. ako počini ili dozvoli pustošenje šume, oštećivnje ili podbjeljivanje
stabala, krčenje ili čistu sječu šume protivno odredbama člana 44. ovoga
zakona;

6. ako zemljište na kojem je izvršeno krčenje ili čista sječa ne koristi
u svrhu radi koje je izdana dozvola (član 47. stav 3);

7. ako sredstva naknade dobivena za prenesena ili ograničena prava u
pogledu šuma i šumskih zemljišta u određenom roku ne iskoristi za proširenu
biološku reprodukciju šuma ili kupnju šume odnosno šumskog zemljišta (član
58. stav 3);

8. ako prilikom izgradnje dalekovoda ili sličnih objekata u šumi odredi
način i vrijeme sječe šume protivno odredbi člana 61. stava 2. i 3. ovoga
zakona;

9. ako ne izdvaja sredstva za iednostavnu biološku reprodukciju šuma
ili ih ne koriste namjenski ili ne izdvajaju sredstva za ostvarivanje programa
proširene biološke reprodukcije šuma ili ne plaća naknadu po periodičnom
obračunu i završnom računu (član 68. stav 1, 2. i 3. i član 70. stav 2);

10. ako u određenom roku ne donese šumskogospodarsku osnovu područja
ili ne uskladi postojeću odnosno ne donose osnovu gospodarenja gospodarskom
jedinicom u roku iz člana 94. odnosno 113. stava 1. ovoga zakona.

Za privredni prijestup iz stava 1. ovog člana kaznit će se i odgovorna
osoba u Poduzeću za šume ili pravnoj osobi Novčanom kaznom 200 do 1.500
dinara.

Ako su privrednim prijestupom iz stava 1. ovog člana prouzrokovane osobito
teške posljedice, može se Poduzeću za šume ili pravnoj osobi izreći kazna
do deseterostrukog iznosa učinjene štete odnosno neizvršene obaveze.

Član 83.

Novčanom kaznom od 5.000 do 20.000 dinara kazilit će se za privredni
prijestup Poduzeće za šume ili pravna osoba:

1 ako nema vlastitu šumarsku službu, a poslove gospodarenja nije povjerila
Poduzaću za šume ili (član 27);

2. ako za obavljanje određenih stručnih ili specijaliziranih poslova
u gospodarenju šumama nema radnilca s propisanom stručnom spremom (član
28);

3. ako povjeri ili primi na izradu šumskogospodarsku osnovu područja
ili njezinu reviziju protivno odredbi člana 29. stava 5. ovog zakona:

4. ako u određenom roku ne obavi redovnu iii izvanrednu reviziju šumskogospndarske
osnove područja (član 31);

5. ako u određenom roku ne obavi redovnu iii izvanrednu reviziju odnosno
obnovu usnove gospodarenja gospodarskom jedinicom ili prugrame za gospodarenje
šumama, odnosno ne donese godišnji plan gospodarenja (član 32. stavovi
6. i 7);

6. ako povjeri ili primi na izradu osnovu gospodarenja gospodarskom
jedinicom ili program za gospodarenje šumama odnosno njihove obnove protivno
odredbi člana 32. stava 11. ovoga zakona;

7. ako gospodari šumama i šumskim zemljištima protivno planu gospodarenja
odnosno ne izvršava radnje i mjere određene godišnjim planom gospodarenja
(član 33. stav 2);

8. ako izvrši ili dozvoli izvršenje doznake stabala bez važeće osnove
gospodarenja gospodarskom jedinicom ili programa za gospodarenje šumama
(član 41. stav 5);

9. ako ne poduzme mjere za zaštitu šuma ili ne organizira stalnu službu
za nadzor i utvrđivanje zdravstvenog stanja šuma ili ne poduzima redovne
preventivne ili represivne mjere za suzbijanje biljnih bolesti i štetočina
(član 43);

10. ako počini ili dozvoli sječu stabala u mladim sastojanjima i kulturama,
odsjecanje grana, dijelova grana ili kresanje lisnika (član 44. stav 2);

11. ako u šumi, na šumskom zemljištu ili na zemljištu u neposrednoj
blizini šume loži otvorenu vatru ili pali drveni ugljen protivno odredbama
član 51. ovoga zakona;

12. ako podigne vapnaru, poljsku ciglanu ili drugi objekt s otvorenim
ognjištem protivno odredbama člana 52. stava 1. ovog zakona;

13. ako se donese program za gospodarenje šumama ili ako gospodari protivno
programu, odnosno ne izvršava mjere i radnje određene programom (član 72.
stav 1);

14. ako ne donese gospodarsku osnovu (uređajni elaborat) gospodarske
jedinice ili ne obavi reviziju odnosno obnovu postojeće gospodarske osnove
gospodarske jedinice (član 90. stav 1);

15. ako u određenom roku ne donese godišnji plan gospodarenja gospodarskom
jedinicom ili gospodari protivno planu gospodarenja gospodarskom jedinicom
odnosno ne izvršava radnje i mjere određene godišnjim planom gospodarenja
gospodarskom jedinicom (član 90. stav 2);

16. ako u određenom roku ne donese godišnji plan gospodarenja za neuređene
šume ili gospodari protivno godišnjem planu gospodarenja odnosno ne izvršava
radnje i mjere određene godišnjim planom gospodarenja (član 91);

17. ako ne donese program za gospodarenja šumama šumskokrškog područja
ili ne uskladi odnosno ne donese program za gospodarenja šumama koji se
odnose na dijelove šumskogospodarskog odnosno šumskokrškog područja u roku
iz čIana 94. ovoga zakona.

Za privredni prijestup iz stava 1. ovog člana kaznit će se i odgovorna
osoba u Poduzeću za šume ili pravnoj osobi novčanom kaznom od 100 do 1.000
dinara.

Član 84.

Novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 dinara kaznit će se za prekršaj Poduzeće
za šume ili pravna osoba:

1. ako ne obavi mjere i radnje za koje je ovlaštena (član 36. stav 2);

2. ako obavlja ili dozvoli sječu stabala u šumi bez doznake stabala
ili protivno godišnjem planu gospodarenja (član 41. stav 1);

3. ako obavlja ili dozvoli doznaku i sječu stabala protivno odredbama
člana 41. stava 2, 3, 4. i 7. ovoga zakona;

4. ako obavlja ili dozvoli obavljanje nužne doznake stabala protivno
odredbama člana 41. stava 6. ovoga zakona;

5. ako poslove doznake stabala ne obavlja radnik s propisanom stručnom
spremom osposobljen za taj posao (član 42);

6. ako počini ili dozvoli sječu rijetkih vrsta drveća, pašu, brst, žirenje,
skupljanje i odvažanje šušnja, mahovine, šumskih plodova ili drugih sporednih
šumskih proizvoda, iskorištavanje humusa, gline, pijeska, šljunka, kamena
ili smolarenje (član 44);

7. ako protivno općim aktima dozvoli skupljanje šumskih plodova i drugih
sporednih šumskih proizvoda, iskorištavanje humusa, pijeska, šljunka, kamena,
smolarenje, pašu, žirenje ili brst (član 45);

8. ako u šumi ili na šumskom zemljištu gradi ili dozvoli gradnju objekata
protivno odredbama člana 48. stava 1. i 5. ovoga zakona;

9. ako ne osigura zaštitu šuma od protupravnog prisvajanja, korištenja
ili drugih protupravnih radnji ili ne poduzima potrebne mjere i radnje
za zaštitu šuma od požara ili ne osigura provedbu šumskog reda (član 49.
stav 1);

10. ako ne osigura neposredno ćuvanje šume (član 50);

11. ako koristi ili dozvoli korišterlje šumskih cesta protivno uvjetima
utvrđenim općim aktom (član 53. stav 2);

12. ako drvo ili grane posječene u šumi ili izvan šume izvozi, prevozi,
primi na otpremu, preradu ili pohranu ili prodaje odnosno kupuje nežigosano
ili bez popratnice (član 54. stav 1).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se i odgovorna osoba u
Poduzeću za šume ili pravnoj osobi kaznom od 150 do 1.500 dinara.

Član 85.

Novčanom kaznom od 2.000 do 10.000 dinara kaznit će se za prekršaj Poduzeće
za šume ili pravna osoba:

1. ako ne vodi propisane evidencije (član 32. stav 7);

2. ako u određenom roku ne donese godišnji plan gospodarenja (član 33.
stav 2);

3. ako odlaže ili dozvoli odlaganje smeća ili otpadaka u šumi ili ne
skloni odnosno odveze odloženo smeće ili otpatke (član 52);

4. ako šumarskog inspektora onemogućuje u obavljanju nadzora ili mu
ne pruža potrebne podatke ili obavještenja (član 79);

5. ako ne postupi po rješenju šumarskog inspektora (član 80. stav 1.
i 2);

6. ako u određenom roku ne uskladi svoje samoupravne opće akte (član
101. stav 1).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se i odgovorna osoba u
Poduzeću za šume ili pravnoj osobi novčanom kaznom od 50 do 500 dinara.

Član 86.

Novčanom kaznom od 100 do 500 dinara kaznit će se za prekršaj građanin:

1. ako šumom ili šumskim zemljištem gospodari protivno programu za gospodarenje
šumama ili u odredenim rokovima ne provodi rmjere ili ne izvrši radnje
propisane tim programom (član 36);

2. ako sječe ili dozvoli sječu stabala u šumi bez doznake stabala ili
protivno godišnjem planu gospodarenja ili dopusti izvršenje nužne doznake
stabala bez dozvole za sječu protivno odredbama člana 41. stava 1. do 6.
ovoga zakona;

3. ako počini ili dozvoli krčenje ili čistu sječu šume, oštećivanje
stabala, sječu rijetkih vrsta drveća, sječu stabala u mladim sastojinama
i kulturama, odsjecanje grana, dijelova grana, kresanje lisnika, pašu,
brst, žirenje, skupljanje i odvažanje šušnja, mahovine šumskih plodova
ili drugih sporednih šumskih proizvoda ili iskorištavanje humusa, gline,
pijeska, šljunka, kamena ili smolarenje (član 44);

4. ako skuplja šumske plodove i druge sporedne šumske proizvode, iskorištava
humus, pijesak, šljunak, kameik, smolari, obavlja pašarenje, žirenje ili
brst protivno odredbama člana 45. stava 1, 2, 3. ili 5. ovoga zakona;

5. ako napasuje stoku, skuplja ili odvozi šušanj, mahovinu ili druge
sporedne šumske proizvode protivno uvjetima i načinu određenom u programu
za gospodarenje šumama (član 46);

6. ako koristi šumsku cestu protivno odredbi član 53. stava 2. ovoga
zakona;

7. ako drvo ili grane posječene u šumi ili izvan šume izvozi, prevozi,
prima na otpremu, preradu ili pohranu ili prodaje odnosno kupuje nežigosano
ili bez popratnice (član 54. stav 1);

8. ako ne uplaćuje sredstva za jednostavnu biološku reprodukciju šuma
na propisan način i u određenom roku (član 69. stav 1. i 3);

9. ako u svrhu protupravnog prisvajanja u šumi ili izvan šume obori
jedno ili više stabala ili dijelove stabala, a takva radnja ne predstavlja
krivično djelo.

Za prekršaj iz točke 9. stava 1. ovoga člana u ponovljenom slučaju može
se izreći kazna zatvora u trajanju do 30 dana.

Član 87.

Novčanom kaznom od 50 do 100 dinara kaznit će se za prekršaj građanin:

1. ako ne izvrši pošumljavanje u određenom roku (član 11);

2. ako u šumi posiječe stabla bez njihovog odabiranja i obilježavanja
za vlastite potrebe ogrjeva (član 41. stav 1);

3. ako ne poduzme mjere radi zaštite šuma od požara i drugih etementarnih
nepogoda, biljnih bolesti ili štetočina (član 43. stav 1);

4. ako zemljište na kojem je izvršeno krčenje ili čista sječa ne koristi
u svrhu radi koje je izdana dozvola (član 47. stav 1);

5. ako u šumi ne poduzima naređene mjere zaštite (član 49. stav 2);

6. ako u šumi, na šumskom zemljištu ili na zemljištu u neposrednoj blizini
šume loži otvorenu vatru ili pali drveni ugljen odredbama člana 51. ovoga
zakona;

7. ako u šumi ili na udaljenosti do 200 m od ruba šume podigne ili dozvoli
podizanje vapnare, poljske ciglane, ili drugi objekt s otvorenim ognjištem,
odloži ili dozvoli odlaganje smeća ili otpadaka u šumi (član 52. stav 1);

8. ako šumarskog inspektora onemogućuje u obavljanju nadzora ili mu
ne pruža potrebne podatke ili obavještenja (član 79);

9. ako ne postupi po rješenju šumarskog inspektora (član 80. stav 1.
i 2).

Član 88.

Novčanom kaznom od 5 dinara kaznit će se na licu mjesta za prekršaj
građanin:

1. ako u šumi napasuje stoku ili skuplja ili odvozi, šušanj, mahovinu,
šumske plodove, ili druge sporedne šumske proizvode (član 44. stav 2);

2. ako u šumi odlaže smeće ili otpatke (član 52. stav 1);

3. ako stavlja u promet posječeno drvo ili grane nežigosane ili bez
popratnice (član 54. stav 1).

Član 89.

Uz kaznu za počinjeni privredni prijestup iz člana 82. stava 1. točke
5. i za prekršaj iz člana 84. stava 1. točke 2, 3, 4, 6. i 12. ovoga zakona
i prekršaj iz člana 86. stava 1. točke 2, 3, 7. i 9. ovoga zakona može
se izreći zaštitna mjera oduzimanja predmeta koji su upotrebljeni ili su
bili namijenjeni za izvršenje ili su nastali izvršenjem privrednog prijestupa
odnosno prekršaja.

VII. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 90.

Do donošenja šumskogospodarskih osnova područja odnosno programa za
gospodarenje šumama šumskokrškog područja, šumama i šumskim zemljištima,
ako nisu donesene osnove gospodarenja gospodarskom jedinicom odnosno programi
za gospodarenje šumama, gospodarit će se na osnovi gospodarskih osnova
(uređajnih elaborata) gospodarskih jedinica. Ako do donošenja šumskogospodarske
osnove područja odnosno programa za gospodarenje šumama šumskokrškog područja
isteče važnost postojećih gospodarskih osnova gospodarskih jedinica, one
se moraju revidirati odnosno obnoviti. Izuzetno od odredbe stava 1. ovoga
člana, ako ne postoji mogućnost pravovremene revizije odnosno obnove postojećih
gospodarskih osnova gospodarskih jedinica, organizacije udruženog rada
šumarstva obavezno donose godišnje planove gospodarenja gospodarskim jedinicama
najkasnije do 31. prosinca tekuće godine za iduću godinu. Prema godišnjim
planovima gospodarenja gospodarskom jedinicom može se gospodariti najduže
kroz dvije godine.

Član 91.

Do stupanja na snagu šumskogospodarske osnove područja, osnova gospodarenja
gospodarskom jedinicom odnosno programa za gospodarenje šumama, neuredenim
šumama gospodarit će se na osnovi godišnjih planova gospodarenja, koji
se donose u roku iz člana 118. stava 2. Zakona o šumama ("Narodne
novine", br. 54/83).

Godišnjim planom gospodarenja moraju se obuhvatiti opseg sječe i šumskouzgojni
i drugi radovi potrebni za redovno gospodarenje.

Član 92.

Reviziju i obnovu postojećih gospodarskih osnova i godišnje planove
gospodarenja iz člana 118. i 119. Zakona o šumama ("Narodne novine";
br. 54/83) odobrava općinska skupština nakon pribavljenog mišljenja stručne
komisije.

Ako se šume i šumska zemljišta prostiru na području dviju ili više općina,
akte iz stava 1. ovoga člana sporazumno odobravaju skupštine tih općina.

Član 93.

Na reviziju i obnovu gospodarskih osnova i donošenje godišnjih planova
gospodarenja odgovarajuće se primjenjuju odredbe Pravilnika o rlaćinu izrade
šumskogospodarskih osnova područja, osnova gospodarenja gospodarskim jedinicama
i programa za gospodarenje šumama ("Narodne novine", broj 19/81).

Član 94.

Šumskogospodarske osnove područja i programi za gospodarenje šumama
šumskokrškog područja prema odredbama ovoga zakona moraju se donijeti u
roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga zakona. U istom roku
uskladit će se postojeće odnosno donijeti nove osnove gospodarenja gospodarskim
jedinicama i programi za gospodarenje šumama koji se odnose na dijelove
šumskogospodarskog odnosno šumskokrškog područja.

Član 95.

Samoupravni sporazumi iz stava 3. člana 68. Zakona o šumama ("Narodne
novine", br. 54/83) zaključuju se u roku godinu dana od dana stupanja
na snagu toga zakona.

Član 96.

Zajednica šumarstva će se konstituirati najkasnije u roku godinu dana
od dana stupanja na snagu Zakona o šumama ("Narodne novine",
br. 54/83).

Pripreme za konstituiranje Zajednice šumarstva i početak njezina rada
obavit će inicijativni odbor koga imenuje Izvršno vijeće Sabora.

Član 97.

Do konstituiranja skupštine Zajednice šumarstva prema odredbama člana
92. Zakona o šumama ("Narodne novine", br. 54/83), skupštinu
čini 51 delegat koje bira skupština Privredne komore Hrvatske za sve privredne
grupacije.

Član 98.

Imovinsko-pravni odnosi izmedu općina i osnovnih organizacija šumarstva
u postojećim užim područjima krša moraju se urediti, u skladu sa zaključenim
društvenim dogovorima o utvrđivanju užih područja krša, u roku godine dana
od dana stupanja na snagu Zakona o šumama ("Narodne novine",
br. 54/83).

Osnovne organizacije šumarstva, druge organizacije udruženog rada i
druge društvene pravne osobe koje upravljaju šumama i šumskim zemljištima
u društvenom vlasništvu dužne su provesti uknjižbu svojih prava u pogledu
tih nekretnina u roku dvije godine od dana stupanja na snagu Zakona o šumama
("Narodne novine", br. 54/83).

Član 99.

Radnik sa stručnom spremom sedmog (VII/1) stupnja obrazovanja šumarskog
smjera koji obavlja poslove za koje je prema Zakonu o šumama ("Narodne
novine", br. 54/83) propisano znanje potrebno za obavljanje specijalističkih
visokostručnih poslova (stručna sprema VII/2), a samoobrazovarljem uz rad
je stekao određena znanja i pokazao određene sposobnosti i vještine, može
steći propisanu stručnu spremu i obavljati te poslove, ako u posebnom postupku,
u skladu s propisima o usmjerenom obrazovanju, dokaže da je ovladao tim
znanjem i da je osposobljen za obavljanje tih poslova.

Radnik iz stava 1. ovoga člana obavezan je steći propisanu spremu u
roku godine dana od dana stupanja na snagu propisa o posebnom postupku
za stručnu spremu sedmog (VII/2) stupnja šumarskog smjera kojom se stječu
znanja za obavljanje specijalističkih poslova u šumarstvu.

Član 100.

Ovlašćuje se ministar poljoprivrede i šumarstva da donese potanje propise
odnosno izmjene i dopune važećih propisa o izradi šumskogospodarske osnove
područja, osnova gospodarenja gospodarskim jednicama i programa za gospodarenje
šumama (član 29, 32, 35. i 73), odabiranju i obilježavanju drva (doznaci
stabala) i popratnici (član 41. i 54), šumskom redu (član 49), šumskoodštetnom
cjeniku (član 63) i legitimaciji šumarskog inspektora (član 82).

Član 101.

Postojeće organizacije udruženog rada šumarstva, koje gospodare šumama
i šumskim zemljištima na šumskogospodarskim odnosno šumskokrškim područjima,
ustanovljenim članom 15. i 74. Zakona o šumama ("Narodne novine",
br. 54/83), dužne su do 31. prosinca 1984. godine udružiti se međusobno
u radnu organizaciju šumarstva za šumskogospodarsko odnosno za šumskokrško
područje i organizirati osnovne organizacije šumarstva te uskladiti svoje
samoupravne opće akte prema odredbama Zakona o šumama ("Narodne novine",
br. 54/83).

Organizacije udruženog rada šumarstva organizirane po odredbama stava
1. ovoga člana preuzimaju sva prava i obaveze udruženih organizacija, njihova
sredstva za rad i radnilce koji su u njima udružili svoj rad.

Protekom roka iz stava 1 ovoga člana prestaje pravo na gospodarenje
šumama i šumskim zemljištima organizacijama udruženog rada šumarstva, koje
ne provedu postupak udruživanja po odredbama ovoga člana.

Član 102.

Danom stupanja na snagu Zakona o šumama ("Narodne novine",
br. 54/83) prestaju važiti:

1. Zakon o šumama ("Narodne novine", br. 20/77);

2. Rješenje o osnivanju šumskoprivrednih područja ("Narodne novine",
br. 23/69).

Član 103.

Do stupanja na snagu propisa donesenih na temelju člana 128. Zakona
o šumama ("Narodne novine", br. 54/83) ostaju na snazi:

1. Pravilnik o žigosanju drva i izdavanju popratnica za drvo ("Narodne
novine", br. 47/62 i 43/63);

2. Pravilnik o šumskom redu ("Narodne novine", br. 5/69);

3. Pravilnik o načinu izrade šumskogospodarskih osnova područja, osnova
gospodarenja gospodarskim jedinicama i programa za gospodarenje šumama
("Narodne novine", br. 19/81).

Član 104.

Uz Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o šumama ("Narodne novine",
br. 2/87) objavljuje se kao njegov sastavni dio Popis šuma i šumskih zemljišta
šumskogospodarskih i šumskokrških područja objavljen uz Zakon o šumama
("Narodne novine". br. 54/83) zamjenjuje se Popisom šuma i šumskih
zemljišta šumskogospodarskih i šumskokrških područja iz stava 1. ovoga
člana.

Član 105.

Poduzeće za šume počinje s radom 1. siječnja 1991. godine.

Član 106.

Sredstva za osnivanje Poduzeća za šume osiguravaju se iz sredstava (osnovna,
obrtna i druga sredstva) postojeće Samoupravne interesne zajednice šumarstva
Hrvatske i radnih organizacija u djelatnosti šumarstva iz člana 45. Zakona
o izmjenama i dopunama žakona o šumama ("Narodne novine", br.
41/90) utvrđenih bilancom na dan 31. prosinca 1990. godine.

Danom stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama
("Narodne novine", br. 41/90) sredstva iz stava 1. ovoga člana
postaju državno vlasništvo.

Član 107.

Danom početka rada Poduzeća za šume prestaju radom:

1. Samoupravna interesna zajednica šumarstva Hrvatske sa sjedištem u
Zagrebu;

2. Radna organizacija šumarstva "Slavonska šunka" sa sjedištem
u Vinkovcima;

3. Šumsko gospodarstvo "Josip Kozarac" sa sjedištem u Novoj
Gradiški;

4. Šumsko gospodarstvo "Mojica Birta" sa sjedištem u Bjelovaru;

5. Šumsko gospodarstvo "Varaždin" sa sjedištem u Varaždinu;

6. Šumsko gospodarstvo "Zagreb" sa sjedištem u Zagrebu:

7. Šumsko gospodarstvo "Sisak" sa sjedištem u Sisku;

8. Šumsko gospodarstvo "Karlovac" sa sjedištem u Karlovcu;

9 Goransko-primorsko šumsko gospodarstvo "Delnice" sa sjedištem
u Delnicama;

10. Šumsko gospodarstvo "Lika" sa sjedištem u Gospiću;

11. Šumsko gospodarstvo "lskra" sa sjedištem u Buzetu;

12. Šumsko gospodarstvo "Dalmacija" sa sjedištem u Splitu.

Član 108.

Sredstva, prava i obveze subjekata iz člana 45. Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o šumama ("Narodne novine", br. 41/90) te nj
ihove radnike, preuzima Poduzeće za šume kao njihov pravni slijednik.

Šume i šumska zemljišta kojima, gospodari Lovnošumsko, poljoprivredno
gazdinstvo "Jelen", Beograd, njegova sredstva za radnike s teritorija
Republike Hrvatske na područjima općina Beli Manastir, Osijek, Valpovo
i Vukovar 1. siječnja 1991. godine preuzima Poduzeće za šume, a sa stanjem
na dan 31. prosinca 1990. godine.

Poduzeće za šume ostvaruje pravo na gospodarenje svim šumama i šumskim
zemljištima u državnom vlasništvu koja su mu povjerena na gospodarenje
temeljern Zakona o izmjenama i dopunama zakona o šumama ("Narodne
novine", br. 41/90) s danom početka njegovog rada.

Član 109.

Poduzeće za šume dužno je uskladiti svoju organizaciju, rad, opće akte
i provesti postupak imenovanja direktora, u skladu s odredbama Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o šumama ("Narodne novine", br. 41/90)
i upisati se u sudski registar kod nadležnog suda do 31. prosinca 1990.
godine.

Od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama
("Narodne novine", br. 41/90), subjekti iz člana 45. toga zakona
ne smiju zapošljavati nove radnike na neodređeno vrijeme, otuđivati osnovna,
obrtna i druga sredstva koja služe za gospodarenje šumama i šumskim zemljištima
i stvarati materijalne obveze, bez suglasnosti ministra poljoprivrede i
šumarstva.

Član 110.

Ministar poljoprivrede i šumarstva imenovat će na prijedlog Upravnog
odbora vršioca dužnosti direktora Poduzeća za šume koji će obavljati poslove
do imenovanja direktora, prema postupku utvrđenom Zakonom o izxnjenama
i dopunama Zakona o šumama ("Narodne novine", br. 41 /90).

Član 111.

Vršilac dužnosti direktora će do donošenja Statuta Poduzeća za šume,
posebnom odlukom utvrditi organizaciju rada i način rukovođenja u Poduzeću
za šume.

Vršilac dužnosti direktora će pojedinim radnicima Poduzeća za šume izdati
posebne puklomoći za obnašanje dijela poslova iz njegovog djelokruga rada.

Član 112.

Sindikat radnika iz djelatnosti šumarstva imenovat će tri člana Upravnog
odbora koji će privremeno, do izbora ovih članova, prema postupku utvrđenom
u Statutu Poduzeća za šume obavljati ovu funkciju.

Član 113.

Poduzeće za šume donijet će šumskogospodarsku osnovu područja za teritorij
Republike u roku dvije godine od dana početka primjene Zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o šumama ("Narodne novine", br. 41/90).

Do donošenja šumskogospodarske osnove područja iz stava 1. ovoga člana,
šumama i šumskim zemljištima u državnom vlasništvu gospodarit će se temeljem
postojećih šumskogospodarskih osnova područja i programa za gospodarenje
šumama šumskokrških područja, na način da se odredbe iz uređajnih elaborata
za etate i šumskouzgojne radove ne odnose pojedinačno na dosadašnja šumskogospodarska
i šumskokrška područja, već zbir predstavlja ukupno propisane zadatke šumskogospodarske
osnove područja.

Na šumskogospodarske osnove područja i programe za gospodarenje šumama
šumskokrških područja iz stava 2. ovoga člana do prestanka njihovog važenja,
primjenjuju sa odredbe o reviziji iz člana 26. Zakona o šumama ("Narodne
novine", br. 54/83, 32/87).

Član 114.

Danom stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama
("Narodne novine", br. 41/90) prestaje važiti Uputstvo o načinu
i postupku (metodologiji) za uređivanje dijela dohotka koji je rezultat
rada u izuzetno povoljnim prirodnim uvjetima ili rezultat izuzetnih pogodnosti
na tržištu ili drugih izuzetnih pogodnosti u stjecanju dohotka osnovne
organizacije udruženog rada šumarstva ("Narodne novine", br.
4/86).

Član 115.

Uz Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o šumama ("Narodne novine",
br. 41/90) objavljuje se kao njegov sastavni dio Popis šuma i šumskih zemljišta,
šumskogospodarskog područja.

Danom stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama,
("Narodne novine", br. 41/90) Popis šuma i šumskih zemljišta
koja ćine šumskogospodarska i šumskokrška područja objavljen uz Zakon o
izmjenama i dopunama Zakona o šumama ("Narodne novine", br. 32/87)
zamjenjuje se Popisom šuma i šumskih zemljiška šumskogospodarskog područja
iz stava 1. ovoga člana.

POPIS šuma i šumskih zemljišta šumskogospodarskog područja

I. ŠUME I ŠUMSKA ZEMLJIŠTA NA KONTINENTALNOM PODRUČJU

a) u državnom vlasništvu kojima gospodari Poduzeće za šume, a obuhvaćaju
gospodarske jedinice: Durgutovica, Muško ostrvo, Vrapčana, Kunjevci, Dionica,
Ceranski lugovi, Krivsko ostrvo, Banov dol, Kusare, Kragujna, Otočke šume,
Slavir, Vrbanjske šume, Desićevo, Trizlovi - Rastovo, Savski lugovi, Debrinja,
Topolovac, Narače, Dubovica, Dubrave, Jelaš, Vukovarske dunavske ade, Mrsunjski
lug, Migalovci, Ilijanska - Jelas, Glovac - Renovica, Trstenik, Merolino,
Orljak, Stupničko brdo - Cerje, Mlada VodaPuavica, Južni Dilj, Bratljevci,
Dolca, Zapadni Papuk I, Zapadni Papuk II, Poljanačke šume, Južni Papuk,
Južna Krndija I, Južna Krndija II, Sjeverni Dilj II, Sjeverni Dilj I, Poljadijske
šume, Požeška gora, Sjeverna Babja gora, Istočni Psunj, Slatinske podravske
šume, Slatinske nizinske šume, Djedovica - Trešnjevica, Jovanovica, Medveđak
- Kusac, Jovac - Slana voda, Kotline, Slatinske prigorske šume, Kupres
- Slana voda, Sekulinačka planina, Miholjačke podravske šume, Čađavački
lug - Jelas - flol, Kapelački lug

- Karaš, Obradovačke nizinske šume, Đurđenovačke nizinske šume, Lacić
- Gložđe, Budigošće - Breza - Lugovi, Pištanske prigorske šume, Kokočačka
planina, Orahovačka planina, Duzlučka planina, Pušinska planina, Drenovačka
planina, Gaj, Krndija Gazijska, Krndija Seonska, Krndija Našička, Valpovačke
podravske šume, Osječke podravske šume, Erdutske podunavske šume, Valpovačke
nizinske šume. Osječke nizinske šume, Đakovaćki lugovi Gajevi, Sjeverni
Dilj, Vuka, Kujnjak - Rakovac - Maćkovac, Breznica, Iločke šume, Zmajevačko
podunavske šume, Dvorac - Siget, Tikveške podunavske šume, Darđanske šume,
Haljevo - Kozaračke šume, Jagodnjačke šume, Kopačevsko-podunavske šume,
Apatinski rit, Monoštorske šume, Karapanda, Radinje, Ježevik - Briknjevača,
Južna Babja gora, Podložje - Ključevi, Gradiška brda, Južni Psunj, Zapadni
Psunj, Prašnik, Ljeskovača. Međustrugovi, Okućanska brda, Novsko Brdo,
Trstika I, Trstika II, Grede

- Kamare, Žabarski bok, Josip Kozarac, Jamaričko brdo. Kutinske nizinske
šume, Kutinske prigorske šume, Južna Garjevica, Popovačke nizinske šume,
Popovačke prigorske šume, Žutica, Veliki Jantak, Čret - Varoški lug, Marča,
Bastajske šume - Krivaja - Klisa, Bedenik, Bjelovarska Bilogora, Blatuško
brdo, Bukovac, Čazmanske nizinske šume, Česma, Daruvarske prigorske šume,
Dišnica - Zobikovac

- Petkovača, Dugački gaj - Jasenova - Drljež, Garjevica, Grđevačka Bilogora,
Grubišnopoljska Bilogora, Ivanjske prigorske šume, Javornik, Jazmak - Kosturač
- BukDrobna, Kalnik - Kolačka, Križevačke prigorske šume, Krnjača - Gradina
- Sječa, Lugovi, Međuvođe - Ilovski lug, Miletina Rijeka, Novakuša - Šikava,
Pakračka gora, Zapadni Papuk, Pisanička Bilogora, Pitomaćka Bilogora, Rogoljica,
Sjeverni Psunj - Javorovica, Suhopoljska Bilogora, Suhopoljske dravske
šume; Suhopoljske - Virovitičke nizinske šume, Trupinski - Pašijanski gaj,
Varoški lug, Bolčanski - Žabljački lug, Virovitička Bilogora, Vrani kamen,
Vrbovečke prigorske šume, Zdenački gaj - Presipnjača, Banov Brod, Dugačko
brdo, Đurđevačka Bilogora, Đurđevačke nizinske šume, Đurđevački peski,
Koprivničke nizinske šume, Polum - Medenjak, Mesarica - Plavo, Novigradska
planina, Repaš - Gabajeva greda, Seča, Svibovica, Trakošćan, Sjeverna Ivančica,
Ravna Gora, Željeznica, Vinica - Plitvica, Zelendvor, Varaždinske podravske
šume, Gornje Medimurje, Donje Međimurje, Varaždinbreg, Kalnik, Lepa Gorica,
Križanćija, Ludbreške podravske šume, Šiljakovačka Dubrava I, Šiljakovačka
Dubrava II, Turopoljski lug, Limbuš - Sava, Žumberak - Novoselska gora,
Kal- Javorac, Duboki jarak, Črnovšćak, Stupnički i Obreški lug, Vukomeričke
gorice I, Vukomeričke gorice II, Lučko-Ježdovac, Savski vrbaci, Zlatarske
prigorske šume, Južna Ivančica, Stubičko podgorje, Zelinske šume, PregradaKlanjec,
Strahinjčica - Trnovec, Macelj, Gora, Bistranjska gora, Sljeme - Medvedgradske
šume, Markuševaćka gora, Tepec - Palačnik - Stražnik, Belčićev gaj - Šikara,
Brezovica, Čorkovaća - Karlice, Javornik, Kalje, Kljuka, Kotor

- Stari gaj, Letovanički lug, Lonja, Pešćenica - Cerje. Petrinjčica,
Petrinjski lug - Piškornjač, Pogledić - Biljeg, Pokule - Pećine, Pokupske
šume, Popov gaj, Posavske šume

Prolom - Kobiljak - Šašava, Šamarica I. Šamarica II, Vinica - Kobiljaća,
Vučjak - Tješnjak, Zrinjska brda, Draganički lugovi, Jastrebarski lugovi,
Pisarovinski lugovi, Rečićki lugovi, Domačaj lug - Kovačevaćki lug, Blaževa
gora, Sušica, Slapnica, Kupčina - Žumberak, Jazbine - Vućjak, Jastrebarske
prigorske šume, Plešivica, Gračec - Lučelnica, Orlova, Veliko brdo, Petrova
gora - Petrovac, Petrova gora - Bublen, Petrova gora - Bistra, Trepča,
Crna Draga, Krenkešnica, Kozarac, Topličke kose, Loskunja, Debela kosa

- Markovac, Crno Osovje - Veliki lisac, Glinica - Otmič, Strmačka, Repušnjak
- Duga kosa, Gredarska kosa - Begovac, Komesarska kosa - Trnovi, Stražnji
vrh, Dobra, Perjasička kosa, Bosiljevac, Skradska gora, Koranska Dubrava.
Kremenita glavica, Zvjerinjak - Bročanska kosa, Mašvina, Lipovača, Pištenica,
Bršljanovica, Drivenik, Planina, Treskavac, Viševica, Jasenovo bilo, Crna
draga, Duliba, Ričićko bilo, Trojbukve, Veliki Smolnik, Vidina greda, Vučjak,
Brušljan, Senjska duliba, Javorov vrh - Stubica, Miškovica, Senjsko bilo,
Jelovac, Kordinac, Švičko bilo, Nadžak bilo, Lom, Zavižan, Begovača, Lubenovac,
Padeži, Štirovača "B", Alan - Cipala, Šatorina - Mirovo, Delnice,
Brod na Kupi, Podvodenjak, Bjelolasica, Sungerski lug, Široka draga, Bitoraj,
Brloško, Špićunak, Ravna gora, Višnjevica, Skrad - Rudač, Jasle, Završje,
Čedanj, Crni lug, Oštrac, Suha Rječina, Vršice, Lazac, Lividraga, Sušica,
Brestica, Crni Lazi, Milanov vrh, Rudnik, Smrekova draga, Platak, Jelenje
Velo, Suho, Dletvo, Gluhe drage, Litorić Cetin, Dobra, Umoli, Miletka,
Gložac, Zagorska kosa, Josipovac, Klek, Bukovača, Međuvođe - Zale, Krpel,
Mala Javornica, Crni vrh - Rasova, Kobiljak Bitoraj, Čungar, Jasenačka
kosa, Šiljevača, Potočine - Crna kosa, Čarapine Drage, Dumanić - Ježevitar,
Makovnik, Alilovica, Modruš, Radošić, Bršljenovica, Hum - Kneja, Pištenik,
Titra - Javornik, Krasnica, Plaška glava - Borovac, Crne grede, Padeška
kosa - Bijele grede, Konjska draga - Begovaća, BovanJelar, Štirovača, Kalčić
vrh - Obljaj, Sjeverne Velebitske borove kulture, Stajnička kapela - Brinjska,
Stajnička kapela - Otočka, Lisac - Staparuša, Smolčić uvala, Krekovača
- Vrbovice, Kompoljski vrh, Grabar - Brušljan, Svikruša - Kalčevac, Senjsko
bilo, Rastovka - Kutarevska kosa, Crno jezero - Marković rudine, Godača
- Veliki kotao, Ivčević kosa, Krivi javor, Bijeli vrh - Dolac, Kriva draga
- Bačinovac, Komarnica, Mala Plješivica - Karlović korita "C",
Trovrh - Kik, Javornik - Tisov vrh, Mrsinj, Lisina vršak, Laudonov gaj,
Kremen - Rudi lisac, Mala Plješivica - Karlović korita "A", Korija
- Točak, Velika Plješivica - Drenovača, Mala Plješivica- Karlović korita
"B", Srneća draga - Janković kosa, Kalinovača "A",
Istočna Mazinska planina, Pišćetak, Golosmreke - Jelavlje, Škamnica, Miškovica
- Škalić, Javorov vrh - Stubica, Bitora - Ivakuša; ,

b) u državnom vlasništvu kojima ne gospodari Poduzeće za šume na području
općina: Beli Manastir, Donji Miholjac. Đakovo, Našice, Orahovica, Osijek,
Podravska Slatina, Slavonska Požega, Slavonski Brod, Vlapovo, Vinkovci,
Vukovar, Županja, Ivanić-Grad, Kutina, Novska, Nova Gradiška, Bjelovar,
Čazma, Daruvar, flurđevac, Garešnica, Grubišno Polje, Koprivnica, Križevci,
Pakrac, Vrbovec, Virovitica, Čakovec, Ivanec, Ludbreg, Novi Marof, Varaždin,
Donja Stubica, Dugo Selo, Klanjec, Krapina, Pregrada, Zabok, Zelina, Zlatar-Bistrica,
Grad Zagreb, Dvor, Glina, Kostajnica, Petrinja, Sisak, Duga Resa, Jastrebarsko,
Karlovac, Ozalj, Slunj, Vojnić, Vrginmost, Crikvenica, Čabar, Delnice,
Ogulin, Rijeka, Senj, Vrbovsko, Donji Lapac, Gospić, Otočac i Titova Korenica;

c) u privatnom vlasništvu na području općina pod b).

II. ŠUME I ŠUMSKA ZEMLJIŠTA NA PODRUČJU KRŠA

a) u državnom vlasništvu kojima gospodari Poduzeće za šume na području
općina: Buje, Buzet, Cres - Lošinj, Gračac, Krk, Labin, Opatija, Pag, Pazin,
Poreć, Pula, Rab, Rovinj, dijelovi općina: Crikvenica, Donji Lapac, Gospić,
Rijeka, Senj i Titova Korenica, zatim Benkovac, Biograd n/m, Brač, Drniš,
Dubrovnik, Hvar, Imotski, Ploče, Kaštela, Knin, Korčula, Lastovo, Makarska,
Metković, Obrovac, Omiš, Sinj, Solin, Split, Šibenik, Trogir, Vis, Vrgorac
i Zadar;

b) u državnom vlasništvu kojima ne gospodari Poduzeće za šume na području
općina pod a);

c) u privatnom vlasništvu na području općina pod a).

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)

Pročišćeni tekst, NN 52/1990-969