## Zakon o zaštiti okoliša

### NN 110/2007 (25.10.2007.), Zakon o zaštiti okoliša

# HRVATSKI SABOR

**3226**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZAŠTITI OKOLIŠA

Proglašavam Zakon o zaštiti okoliša, kojega je Hrvatski sabor donio na sjednici
3. listopada 2007. godine.

Klasa: 011-01/07-01/122
Urbroj: 71-05-03/1-07-2
Zagreb, 10. listopada 2007.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON O ZAŠTITI OKOLIŠA

I. OPĆE ODREDBE

*Predmet Zakona*
Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju: načela zaštite okoliša i održivog razvitka, zaštita
sastavnica okoliša i zaštita okoliša od utjecaja opterećenja, subjekti zaštite
okoliša, dokumenti održivog razvitka i zaštite okoliša, instrumenti zaštite
okoliša, praćenje stanja u okolišu, informacijski sustav, osiguranje pristupa
informacijama o okolišu, sudjelovanje javnosti u pitanjima okoliša, osiguranje
prava na pristup pravosuđu, odgovornost za štetu, financiranje i instrumenti
opće politike zaštite okoliša, upravni i inspekcijski nadzor.

Članak 2.

(1) Zaštitom okoliša osigurava se cjelovito očuvanje kakvoće okoliša, očuvanje
biološke i krajobrazne raznolikosti, racionalno korištenje prirodnih dobara i
energije na najpovoljniji način za okoliš, kao osnovni uvjet zdravog života i
temelj održivog razvitka.
(2) Okoliš je dobro od interesa za Republiku Hrvatsku (u daljnjem tekstu:
Država) i ima njezinu osobitu zaštitu.
(3) Zahvatima u okoliš smije se utjecati na kakvoću življenja, zdravlje ljudi,
biljni i životinjski svijet u okvirima održivog razvitka.
(4) Cjelovito upravljanje zaštitom okoliša provodi se na način da se ostvari
održivi razvitak sukladno ovom Zakonu i posebnim propisima.

***Pojašnjenje pojmova***
Članak 3.

(1) Pojmovi koji se koriste u ovom Zakonu i u provedbi ovoga Zakona i propisa
donesenih na temelju ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:
1. *Cjelovito upravljanje zaštitom okoliša* je skup povezanih i usklađenih odluka
i mjera kojima je svrha ostvarivanje jedinstvene zaštite okoliša, izbjegavanje i
smanjivanje rizika po okoliš te poboljšavanje i ostvarivanje učinkovite zaštite
okoliša,
2. *Domino efekt* je niz povezanih učinaka koji zbog međusobnog razmještaja i
blizine postrojenja odnosno dijelova postrojenja ili grupe postrojenja i
količina opasnih tvari prisutnih u tim postrojenjima povećavaju mogućnost
izbijanja velike nesreće ili pogoršavaju posljedice nastale nesreće,
3. *Emisija* je ispuštanje ili istjecanje tvari u tekućem, plinovitom ili čvrstom
stanju, i/ili ispuštanje energije (toplina, zračenje, buka, vibracije,
svjetlost) te ispuštanje organizama, iz pojedinog izvora u okoliš, nastalo kao
rezultat čovjekovih djelatnosti, kao i mikrobiološko onečišćivanje okoliša,
4. *Granična vrijednost emisija* je propisana vrijednost, koncentracija i/ili
razina emisije, izražena u posebnim pokazateljima, koja u jednom ili tijekom
više vremenskih razdoblja ne smije biti prekoračena,
5. *Imisija* je koncentracija tvari na određenom mjestu i u određenom vremenu u
okolišu,
6. *Industrijska nesreća* je događaj koji je posljedica nekontroliranog slijeda
događanja u tijeku neke radnje ili aktivnosti u postrojenju, tijekom proizvodnje
i/ili uporabe proizvoda, skladištenja i/ili rukovanja proizvodom ili odlaganja
otpada,
7. *Informacija o okolišu* je svaka informacija u pisanom, vizualnom, slušnom,
elektroničkom ili drugom materijalnom obliku, koji se odnose na okoliš, njegove
sastavnice i opterećenja, a posebice o opterećivanju okoliša: emisijama, imisijama, otpadu, biološkoj i krajobraznoj raznolikosti, prostoru, kulturnoj
baštini, prirodnim pojavama, postupcima tijela javne vlasti koji se odnose na
donošenje propisa, općih i pojedinačnih akata u vezi sa zaštitom okoliša, i/ili
koji se odnose na donošenje strategija, planova, programa i izvješća o okolišu,
sastavnicama okoliša i opterećenjima, te informacija o stanju i mjerama i
načinima održavanja projektiranog stanja postrojenja i drugih objekata, koji bi
mogli utjecati na onečišćivanje okoliša i sastavnica okoliša, odnosno koji bi
mogli utjecati na s okolišem povezana opterećenja i/ili postupke,
8. *Informacije pohranjene kod tijela javne vlasti* su informacije o okolišu koje
su u posjedu tijela javne vlasti i koje su ta tijela sama proizvela ili
zaprimila,
9. *Informacije tijela javne vlasti pohranjene kod drugih* su informacije o
okolišu koje čuvaju osobe-ovlaštenici u ime tijela javne vlasti,
10. *Integrirano upravljanje obalnim područjem* je dinamički proces održivog
upravljanja i korištenja obalnih područja, uzimajući istodobno u obzir krhkost
obalnih ekosustava i krajobraza, raznolikost aktivnosti i korištenja, njihovo
međusobno djelovanje, pomorsku usmjerenost pojedinih aktivnosti i korištenja i
njihov utjecaj na morske i kopnene dijelove,
11. *Izvancestovni pokretni stroj* je svaki pokretni stroj, industrijska oprema
ili vozilo s karoserijom ili bez nje, koji nije namijenjen cestovnom prijevozu
putnika i roba i u kojemu je ugrađen motor s unutarnjim izgaranjem,
12. *Javni interes* je interes u pitanjima zaštite okoliša koji iskazuje Država,
ili jedinica lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave sukladno svojem
statutu,
13. *Javnost* je jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba, njihove skupine,
udruge i organizacije sukladno posebnim propisima i praksi,
14. *Kakvoća okoliša* je stanje okoliša i/ili sastavnica okoliša, koje je
posljedica djelovanja prirodnih pojava i/ili ljudskog djelovanja, izraženo
morfološkim, fizikalnim, kemijskim, biološkim, estetskim i drugim pokazateljima,
15. *Krajobraz* je određeno područje viđeno ljudskim okom, čija je narav rezultat
međusobnog djelovanja prirodnih i ljudskih čimbenika, a predstavlja bitnu
sastavnicu čovjekovog okruženja, izraz raznolikosti zajedničke kulturne i
prirodne baštine te temelj identiteta područja,
16. *Morski ekosustavi* su područja oceanskog prostora koja uključuju obalna
područja od riječnih ušća (estuarija) i granica morskih struja uz obalu do
granica epikontinentalnog pojasa prema moru, a ta područja obilježava osebujna
produktivnost i trofičke, batimetrijske i hidrografske karakteristike područja,
17. *Morski okoliš* je životni prostor organizama i njihovih zajednica koji je
određen karakterističnim fizičkim, kemijskim i biološkim značajkama a obuhvaća:
područja otvorenog mora, riječna ušća (estuarije) te morska obalna područja
uključujući unutarnje morske vode, teritorijalno more, dno i podmorje tih
morskih prostora,
18. *Nacionalna lista pokazatelja* jest popis pokazatelja kojim se propisuje
vremenska dinamika prikupljanja podataka, format, izvor i način toka podataka,
19. *Najbolja raspoloživa tehnika (u daljnjem tekstu: NRT)* je najučinkovitiji i
najnapredniji razvojni stupanj djelatnosti i s njome povezanih načina
proizvodnje i održavanja postrojenja koji je dostupan operateru i koji može biti
primjerena osnova za određivanje graničnih vrijednosti emisija kojima se postiže
sprječavanje, odnosno smanjivanje utjecaja na okoliš,
20. *Nositelj zahvata* je podnositelj zahtjeva: za ocjenu o potrebi procjene
utjecaja na okoliš odnosno za davanje mišljenja o sadržaju studije o utjecaju na
okoliš ili za procjenu utjecaja na okoliš,
21. *Održivi razvitak* je gospodarski i socijalni razvitak društva koji u
zadovoljavanju potreba današnjeg naraštaja uvažava iste mogućnosti
zadovoljavanja potreba idućih naraštaja, te omogućuje dugoročno očuvanje kakvoće
okoliša, biološke raznolikosti i krajobraza,
22. *Okoliš* je prirodno okruženje organizama i njihovih zajednica uključivo i
čovjeka, koje omogućuje njihovo postojanje i njihov daljnji razvoj: zrak, vode,
tlo, zemljina kamena kora, energija te materijalna dobra i kulturna baština kao
dio okruženja kojeg je stvorio čovjek; svi u svojoj raznolikosti i ukupnosti
uzajamnog djelovanja,
23. *Onečišćavanje morskog okoliša* znači čovjekovo izravno ili neizravno unošenje
tvari ili energije u morski okoliš, koje uzrokuje ili može prouzročiti pogubne
posljedice na uvjete života biljnog i životinjskog svijeta u moru i podmorju,
odnosno općenito ugroziti uvjete života u moru i ugroziti ljudsko zdravlje, te
može ometati pomorske djelatnosti, uključujući ribolov i druge zakonite uporabe
mora i podmorja, izazvati pogoršanje uporabne kakvoće morske vode i umanjenje
privlačnosti morskog okoliša,
24. *Onečišćivač* je svaka fizička i pravna osoba, koja posrednim ili neposrednim
djelovanjem, ili propuštanjem djelovanja uzrokuje onečišćivanje okoliša,
25. *Onečišćavanje okoliša* je promjena stanja okoliša koja je posljedica
nedozvoljene emisije i/ili drugog štetnog djelovanja, ili izostanaka potrebnog
djelovanja, ili utjecaja zahvata koji može promijeniti kakvoću okoliša,
26. *Onečišćujuća tvar* je tvar ili skupina tvari, koje zbog svojih svojstava,
količine i unošenja u okoliš, odnosno u pojedine sastavnice okoliša, mogu štetno
utjecati na zdravlje ljudi, biljni i/ili životinjski svijet, odnosno biološku i
krajobraznu raznolikost,
27. *Opasna tvar* je propisom određena tvar, mješavina ili pripravak, koji je u
postrojenju prisutan kao sirovina, proizvod, nusproizvod ostatak ili među
proizvod, uključujući i one tvari za koje se može pretpostaviti da mogu nastati
u slučaju nesreće,
28. *Opasnost* je bitno svojstvo opasne tvari ili uvjeti u kojima se ta tvar može
zateći, a kojima se može ugroziti ljudsko zdravlje i život, materijalna dobra i
okoliš,
29. *Operater* je uprava tvrtke (fizička osoba, tijelo ili pravna osoba) koja
prema posebnim propisima upravlja tvrtkom ili nadzire rad tvrtke,
30. *Opterećenja su*: emisije tvari i njihovih pripravaka, fizikalni i biološki
činitelji (energija, buka, toplina, svjetlost i dr.) te djelatnosti koje
ugrožavaju ili bi mogle ugrožavati sastavnice okoliša,
31. *Opterećivanje okoliša* je svaki zahvat ili posljedica utjecaja zahvata u
okoliš, ili utjecaj na okoliš određene aktivnosti, koja sama ili povezana s
drugim aktivnostima, može izazvati ili je mogla izazvati onečišćivanje okoliša,
smanjenje kakvoće okoliša, štetu u okolišu, rizik po okoliš ili korištenje
okoliša,
32. *Osoba* je pravna ili fizička osoba registrirana za obavljanje djelatnosti iz
područja zaštite okoliša odnosno vezano za to područje,
33. *Plan i program* je plan ili program: koji je podložan pripremi i/ili
usvajanju na državnoj, područnoj (regionalnoj) ili lokalnoj razini, ili koji je
izvršno tijelo pripremilo za donošenje kroz zakonodavnu proceduru Hrvatskog
sabora ili Vlade Republike Hrvatske te koji je uređen zakonom ili provedbenim
propisom zakona, uključujući i planove i programe o izmjenama i dopunama tih
planova i programa,
34. *Pogon* je jedna ili više različito lociranih radnih jedinica tvrtke, koja se
sastoji od uređaja, a u kojima se obavlja neka od djelatnosti ili dio
djelatnosti tvrtke,
35. *Postojeće postrojenje* jest postrojenje koje je započelo je s radom prije
stupanja na snagu ovoga Zakona,
36. *Postrojenje* je tehnička, organizacijska cjelina koju za obavljanje
djelatnosti koristi tvrtka kojom upravlja ili ju nadzire operater, uključujući
uređaje, opremu, strukture, cijevi, strojeve, alate i druge dijelove koji se
koriste za rad. Postrojenje se može sastojati od nekoliko samostalnih cjelina na
istoj lokaciji – pogona,
37. *Područje utjecaja* je područje na kojem se prostire značajan utjecaj zahvata
u okoliš, bilo da je uzrokovan samim zahvatom u okoliš ili sinergijom s
postojećim ili planiranim zahvatima u okoliš,
38. *Praćenje stanja okoliša (monitoring)* je niz aktivnosti koje uključuju
uzorkovanje, ispitivanje i sustavno mjerenje emisija, imisija, praćenje
prirodnih i drugih pojava u okolišu u svrhu zaštite okoliša,
39. *Pravo na pristup pravosuđu* je pravo na izjavljivanje žalbe nadležnom tijelu
odnosno pravo na podnošenje tužbe nadležnom sudu, koje se ovim Zakonom, uz
propisane uvjete, utvrđuje osobama – građanima, drugim fizičkim te pravnim
osobama, njihovim skupinama, udrugama i organizacijama - radi ostvarivanja prava
na zdrav život i održiv okoliš i u svrhu zaštite okoliša i pojedinih sastavnica
okoliša i zaštite od štetnog utjecaja opterećenja,
40. *Prijeteća opasnost od štete* je dovoljna vjerojatnost da se u bliskoj
budućnosti može dogoditi šteta u okolišu,
41. *Prirodna pojava* je fizikalno-kemijski proces, zračenje, geološka pojava,
hidrografski i biološki uvjeti, uvjeti podneblja kao i druge prirodne pojave,
koje uzrokuju i/ili utječu na promjene okoliša,
42. *Prirodno dobro* je dio prirode koje je isključivo ili istodobno prirodno
javno dobro, prirodni izvor ili prirodna vrijednost;
43. *Promjena u radu postrojenja* jest promjena u naravi i/ili funkcioniranju,
odnosno organizacijskom ustrojstvu postrojenja i/ili zaposlenika tvrtke ili
proširenje postrojenja, koji mogu biti od utjecaja na okoliš,
44. *Referentni dokument o najboljim raspoloživim tehnikama (u daljnjem tekstu: RDNRT)* je dokument koji sadrži skup priznatih tehnika i procesa iz kojih se
izabire NRT,
45. *Rizik po okoliš* je veličina koja se mjeri vjerojatnošću pojavljivanja
događaja i potencijalom štete za okoliš koji taj događaj može uzrokovati,
46. *Sanacija* je skup propisanih mjera i/ili aktivnosti kojima se uspostavlja ili
nadomješta stanje okoliša koje je bilo prije nastanka štete, odnosno onečišćenja
okoliša,
47. *Sastavnice okoliša* su: zrak, voda, more, tlo, krajobraz, biljni i
životinjski svijet te zemljina kamena kora,
48. *Standard kakvoće okoliša* je propisana kakvoća okoliša ili pojedine
sastavnice okoliša na određenom području,
49. *Stanje morskog okoliša* je sveukupno stanje okoliša u morskim vodama
uzimajući u obzir strukturu, funkcije i procese sastavnica morskog okoliša
zajedno sa prirodnom fiziografskim, geografskim i klimatskim faktorima, kao i
fizičkim,,kemijskim i biološkim uvjetima uključujući one koji su rezultat
ljudske aktivnosti,
50. *Šteta u okolišu* je svaka šteta nanesena:
– biljnim i/ili životinjskim vrstama i njihovim staništima te krajobraznim
strukturama, a koja ima bitan nepovoljan utjecaj na postizanje ili održavanje
povoljnog stanja vrste ili stanišnog tipa i kakvoće krajobraza. Bitnost
nepovoljnog utjecaja procjenjuje se u odnosu na izvorno stanje, uzimajući u
obzir mjerila propisana posebnim propisima,
– vodama, a koja ima bitan negativan utjecaj na stanje voda: ekološko, kemijsko
i/ili količinsko, u skladu s posebnim propisima,
– moru, a koja ima bitan negativan utjecaj na očuvanje i postizanje dobrog
ekološkog stanja mora sukladno posebnim propisima,
– tlu, čije onečišćenje odnosno oštećenje je dovelo do rizika za njegove
ekološke funkcije i zdravlje ljudi, u skladu s posebnim propisima,
– zemljinoj kamenoj kori čije onečišćenje odnosno oštećenje je dovelo do rizika
za njene ekološke funkcije i zdravlje ljudi, u skladu s posebnim propisima,
51. *Šteta u smislu odgovornosti za štetu uzrokovanu u okolišu* znači mjerljiv
štetni učinak odnosno promjenu na prirodnim dobrima ili neposredan ili posredan
mjerljivi poremećaj u funkcioniranju prirodnih dobara,
52. *Štetna tvar* je tvar štetna za ljudsko zdravlje ili okoliš, s dokazanim
akutnim i kroničnim toksičnim učincima, vrlo nadražujuća, kancerogena, mutagena,
nagrizajuća, zapaljiva i eksplozivna tvar, ili tvar koja u određenoj dozi i/ili
koncentraciji ima takva svojstva,
53. *Tijelo javne vlasti* je tijelo državne vlasti, tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave i pravne osobe s javnim ovlastima koje
obavljaju djelatnosti u vezi s okolišem,
54. *Tvrtka* je pravna ili fizička osoba koja u skladu s posebnim zakonom obavlja
gospodarsku djelatnost koristeći postrojenje. Tvrtkom upravlja ili nadzire rad
tvrtke operater,
55. *Učinci industrijske i velike nesreće* su sve neposredne ili posredne,
trenutačne ili odgođene nepovoljne posljedice izazvane tim nesrećama na zdravlje
i život ljudi, materijalna dobra i okoliš,
56. *Uređaj* je oprema ili dio opreme postrojenja koji podrazumijeva: strojeve,
oruđa/alate, električne provodnike, cjevovode, željezničke kolosijeke i
iskrcajne dokove u sklopu postrojenja, uključujući i skladišta te brane i sl.
što je nužno za obavljanje djelatnosti tvrtke,
57. *Velika nesreća* je događaj odnosno nekontrolirana pojava izazvana velikom
emisijom, požarom ili eksplozijom i sl., koji su uzrokovani nekontroliranim
razvitkom događanja tijekom djelovanja u postrojenju u kojem su prisutne opasne
tvari te jedna ili više tih opasnih tvari i/ili njihovih spojeva nastalih
uslijed događaja odnosno nekontrolirane pojave dovode u ozbiljnu trenutačnu ili
odgođenu - naknadnu opasnost ljudsko zdravlje i život, materijalna dobra i/ili
okoliš, unutar postrojenja i/ili izvan postrojenja,
58. *Veliki grad* je veliki grad i grad u kojem je sjedište županije, određeni
prema posebnom zakonu,
59. *Zahvat u okoliš* je privremeno ili trajno djelovanje čovjeka koje bi moglo
utjecati na okoliš, za koje je potrebno ishoditi odgovarajuće odobrenje za
realizaciju,
60. *Zainteresirana javnost* je javnost na koju utječe ili bi moglo utjecati
odlučivanje o okolišu, te koja živi odnosno radi u području mogućih negativnih
utjecaja na okoliš ili u području koje će vjerojatno biti pod negativnim
utjecajem. Udruge civilnog društva koje djeluju na području zaštite okoliša i
ispunjavaju sve uvjete sukladno ovom Zakonu smatrat će zainteresiranima,
61. *Zaštita okoliša* je skup odgovarajućih aktivnosti i mjera kojima je cilj
sprječavanje opasnosti za okoliš, sprječavanje nastanka šteta i/ili
onečišćivanja okoliša, smanjivanje i/ili otklanjanje šteta nanesenih okolišu te
povrat okoliša u stanje prije nastanka štete,
62. *Zdravstvena ekologija* je znanstveno stručna disciplina koja se bavi
pitanjima zdravlja i bolesti ljudi koji su uvjetovani čimbenicima okoliša. To je
i teorija i praksa praćenja, držanja pod kontrolom te sprječavanja negativnog
djelovanja na zdravlje štetnih čimbenika okoliša.
(2) *Ministarstvo* je u ovom Zakonu ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša, a
ministar je ministar nadležan za zaštitu okoliša.
(3) *Nadležno upravno tijelo* je tijelo županije, Grada Zagreba, odnosno velikog
grada, koje, prema nadležnostima uređenim ovim Zakonom, obavlja poslove u
području zaštite okoliša.
(4) *Tijelo i/ili osoba određena posebnim propisom* je tijelo državne uprave i/ili
pravna osoba s javnim ovlastima, određeni posebnim propisima, koji na temelju
tih propisa svojim aktima te posebnim uvjetima i potvrdama sudjeluju u
postupcima: strateške procjene i ocjene o potrebi strateške procjene; procjene
utjecaja zahvata na okoliš, ocjene o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš
i izdavanja upute o sadržaju studije o utjecaju zahvata na okoliš; te
utvrđivanja objedinjenih uvjeta za zaštitu okoliša.
(5) Izrazi koji se u ovom Zakonu koriste za osobe u muškom rodu, uporabljeni su
neutralno i odnose se na muške i ženske osobe.

***Primjena drugih propisa i ovoga Zakona u odnosu na posebne propise***
Članak 4.

(1) Na postupovna pitanja u postupcima prema ovom Zakonu koja nisu uređena ovim
Zakonom i njegovim provedbenim propisima primjenjuju se odredbe propisa kojima
se uređuje opći upravni postupak.
(2) Na pitanja prava na pristup informacijama u postupcima prema ovom Zakonu
koja nisu uređena ovim Zakonom i njegovim provedbenim propisima primjenjuju se
odredbe propisa kojima se uređuje pravo na pristup informacijama.
(3) Na pitanja vezana za Agenciju za zaštitu okoliša koja nisu uređena ovim
Zakonom primjenjuju se odredbe posebnog propisa kojim je uređeno osnivanje
Agencije za zaštitu okoliša i odredbe propisa o ustanovama.
(4) Na pitanja vezana za Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koja
nisu uređena ovim Zakonom primjenjuju se odredbe posebnog propisa kojim je
uređeno osnivanje Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost.
(5) Ovaj Zakon ne primjenjuje se na pitanja odgovornosti onečišćivača, odnosno
tvrtke za imovinske i druge štete nanesene fizičkim i pravnim osobama.
(6) Na pitanja odgovornosti za štetu u okolišu koja nisu uređena ovim Zakonom
primjenjuju se odredbe propisa kojima se uređuju obvezni odnosi.
(7) Na pitanja zaštite okoliša koja nisu uređena ovim Zakonom a odnose se na
pojedine sastavnice okoliša ili opterećenja primjenjuju se posebni propisi
kojima se uređuje zaštita pojedine sastavnice okoliša odnosno kojima se uređuje
zaštita okoliša od pojedinog opterećenja.
(8) U slučaju da posebnim propisom iz stavka 7. ovoga članka nije uređena
zaštita pojedine sastavnice okoliša odnosno zaštita okoliša od opterećenja
sukladno ovom Zakonu, na tu sastavnicu odnosno opterećenje odgovarajuće se
primjenjuje ovaj Zakon.
(9) U slučaju da za zaštitu pojedine sastavnice okoliša odnosno zaštitu okoliša
od opterećenja nije donesen poseban propis, odgovarajuće se primjenjuje ovaj
Zakon.

***Ovlaštenja ministra***
Članak 5.

(1) Način rada u tijelima državne uprave, tijelima jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti u vezi s
provedbom ovoga Zakona propisuje ministar naputkom.
(2) Ovlašćuje se ministar da za potrebe izrade nacrta pravilnika i tehničkih
propisa, koje je ovlašten donositi prema ovome Zakonu, osniva povjerenstva,
imenuje članove povjerenstva i tajnika, te uređuje način rada povjerenstva.
(3) Ovlašćuje se ministar da određuje naknadu članovima i tajnicima za rad u
povjerenstvima koja je prema ovome Zakonu ovlašten osnivati.

***Ciljevi zaštite okoliša***
Članak 6.

(1) Ciljevi zaštite okoliša u ostvarivanju uvjeta za održivi razvitak jesu:
– zaštita života i zdravlja ljudi,
– zaštita biljnog i životinjskog svijeta, biološke i krajobrazne raznolikosti te
očuvanje ekološke stabilnosti,
– zaštita i poboljšanje kakvoće pojedinih sastavnica okoliša,
– zaštita ozonskog omotača i ublažavanje klimatskih promjena,
– zaštita i obnavljanje kulturnih i estetskih vrijednosti krajobraza,
– sprječavanje velikih nesreća koje uključuju opasne tvari,
– sprječavanje i smanjenje onečišćenja okoliša,
– trajna uporaba prirodnih izvora,
– racionalno korištenje energije i poticanje uporabe obnovljivih izvora
energije,
– uklanjanje posljedica onečišćenja okoliša,
– poboljšanje narušene prirodne ravnoteže i ponovno uspostavljanje njezinih
regeneracijskih sposobnosti,
– ostvarenje održive proizvodnje i potrošnje,
– napuštanje i nadomještanje uporabe opasnih i štetnih tvari,
– održivo korištenje prirodnih dobara, bez većeg oštećivanja i ugrožavanja
okoliša,
– unapređenje stanja okoliša i osiguravanje zdravog okoliša.
(2) Ciljevi iz stavka 1. ovoga članka postižu se primjenom načela zaštite
okoliša i instrumenta zaštite okoliša propisanih ovim Zakonom i propisima
donesenim na temelju ovoga Zakona.

II. NAČELA ZAŠTITE OKOLIŠA

Članak 7.

Zaštita okoliša temelji se na uvažavanju općeprihvaćenih načela zaštite okoliša,
poštivanju načela međunarodnog prava zaštite okoliša, uvažavanju znanstvenih
spoznaja.

*Načelo održivog razvitka*
Članak 8.

(1) Prilikom usvajanja polazišta, donošenja strategija, planova i programa te
propisa, i njihovoj provedbi, Hrvatski sabor, Vlada Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: Vlada), županije, Grad Zagreb, veliki gradovi, gradovi i
općine, u okviru svog djelokruga, moraju poticati održivi razvitak.
(2) U svrhu poticanja održivog razvitka zahtjevi zaštite okoliša uređeni ovim
Zakonom i posebnim propisima moraju biti uključeni u pripreme i provedbu
utvrđenih polazišta i aktivnosti na svim područjima gospodarskog i socijalnog
razvitka.

*Načelo predostrožnosti*
Članak 9.

(1) Pri korištenju okoliša treba štedljivo koristiti sastavnice okoliša i njima
upravljati vodeći računa o mogućnostima ponovnog korištenja prirodnih i
materijalnih dobara, te vodeći računa o sprječavanju onečišćivanja okoliša,
mogućem nastanku šteta po okoliš i izbjegavanju stvaranja otpada, u najvećoj
mogućoj mjeri.
(2) Granične vrijednosti emisija, standardi kakvoće okoliša, pravila postupanja
i druge mjere zaštite okoliša moraju biti određene propisom, odnosno
odgovarajućim aktom, a svako djelovanje na okoliš mora biti planirano i izvedeno
na način da uzrokuje što manje opterećivanje okoliša, vodeći pri tome računa o
racionalnom korištenju prirodnih dobara i energije.
(3) Radi izbjegavanja rizika i opasnosti po okoliš, pri planiranju i izvođenju
zahvata treba primijeniti sve utvrđene preventivne mjere zaštite okoliša što
podrazumijeva korištenje dobrih iskustava kao i uporabu proizvoda, opreme i
uređaja te primjenu proizvodnih postupaka i sustava održavanja projektiranih
parametara postrojenja, koji su najpovoljniji po okoliš.
(4) U cilju preventivnosti, prilikom korištenja okoliša, primjenjuju se najbolje
raspoložive tehnike i u svijetu priznati sustavi održavanja postrojenja.
(5) Operater, koji svojim djelovanjem ili propuštanjem djelovanja na koje je
obvezan propisom ili odgovarajućim aktom i tvrtka, koja obavljanjem djelatnosti
uzrokuje rizik po okoliš, ili nanosi štetu u okolišu, obvezni su, o svom trošku
bez odgađanja poduzeti nužne mjere zaštite da se izbjegne rizik i šteta u
okoliš.
(6) Kada prijeti opasnost od stvarne i nepopravljive štete za zdravlje ljudi i
okoliš, ne smije se odlagati poduzimanje nužnih zaštitnih mjera, pa ni u slučaju
kada ta opasnost nije u cijelosti znanstveno istražena.
(7) Odustat će se, odnosno neće se djelovati, obavljati djelatnost i/ili obaviti
zahvat, koji imaju znanstveno dokazanu ili pretpostavljenu vjerojatnost štetnog
i trajno štetnog utjecaja na okoliš a osobito na sastavnice okoliša - biološku
raznolikost i krajobraz.

*Načelo očuvanja vrijednosti prirodnih dobara, biološke raznolikosti i krajobraza*
Članak 10.

(1) Prirodna dobra i krajobrazne vrijednosti treba nastojati očuvati na razini
obujma i kakvoće koji ne ugrožavaju zdravlje i život čovjeka i nisu štetni za
biljni i životinjski svijet.
(2) Tlo je neobnovljivo dobro i mora se koristiti održivo uz očuvanje njegovih
funkcija. Nepovoljni učinci na tlo moraju se izbjegavati u najvećoj mogućoj
mjeri.
(3) Zahvati u okoliš koji mogu imati štetni učinak na biološku i krajobraznu
raznolikost, te očuvanje prirodnog genetskog sklada i sklada prirodnih
zajednica, živih organizama i tvari, nisu dopušteni, ukoliko se u postupku u
skladu s ovim Zakonom i posebnim propisima ne odluči drukčije.

*Načelo zamjene i/ili nadomještaja*
Članak 11.

(1) Djelovanje, odnosno planirani zahvat koji bi mogao imati štetni utjecaj na
okoliš potrebno je zamijeniti djelovanjem, odnosno zahvatom koji predstavlja
znatno manji rizik za okoliš, što se utvrđuje u postupcima uređenim ovim
Zakonom.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuje na korištenje
postrojenja te pri korištenju opreme i proizvoda, uz obvezno ograničavanje
onečišćenja okoliša na izvoru nastanka.
(3) Tvarima koje se mogu ponovno uporabiti, ili koje su biološki razgradive,
treba dati prednost pri uporabi, pa i u slučaju većih troškova.

*Načelo otklanjanja i sanacije štete u okolišu na izvoru nastanka*
Članak 12.

Ako je šteta u okolišu nastala kao rezultat djelovanja ili propuštanja
propisanog obveznog djelovanja operatera odnosno kao rezultat obavljanja
djelatnosti fizičke ili pravne osobe, oni su dužni otkloniti odnosno sanirati
štetu u okolišu prvenstveno na izvoru nastanka.

*Načelo cjelovitog pristupa*
Članak 13.

(1) Svrha načela cjelovitog pristupa je sprječavanje i/ili svođenje rizika za
okoliš na najmanju moguću mjeru rizika za okoliš u cjelini.
(2) Zahtjevi za visokom razinom zaštite okoliša i poboljšanjem kakvoće okoliša
obvezni su sastavni dio svih polazišta kojima je cilj uravnoteženi gospodarski
razvitak, a osiguravaju se sukladno načelu održivog razvitka.
(3) Kod izrade i donošenja dokumenata prostornog uređenja mora se posebno
uzimati u obzir osjetljivost okoliša na određenom prostoru, odnos prema skladu i
vrijednostima krajobraza, odnos prema neobnovljivim i obnovljivim prirodnim
dobrima, kulturnoj baštini i materijalnim dobrima, te ukupnost njihovih
međusobnih utjecaja i međusobnih utjecaja postojećih i planiranih zahvata na
okoliš.

*Načelo suradnje*
Članak 14.

(1) Održivi razvitak sukladno ovom Zakonu postiže se suradnjom i zajedničkim
djelovanjem Hrvatskog sabora, Vlade, županija, Grada Zagreba, velikih gradova,
gradova i općina te svih drugih dionika u cilju zaštite okoliša, svakoga u
okviru svoje nadležnosti i odgovornosti.
(2) Država osigurava suradnju i solidarnost u rješavanju globalnih i
međudržavnih pitanja zaštite okoliša, posebno kroz međunarodne ugovore,
suradnjom s drugim državama i sklapanjem odgovarajućih sporazuma te
obavješćivanjem drugih država o prekograničnim utjecajima na okoliš, o ekološkim
nesrećama, kao i međunarodnom razmjenom informacija o okolišu.
(3) Vlada, županije, Grad Zagreb, veliki gradovi, gradovi i općine, u okviru
svoga djelokruga, solidarno i zajednički sudjeluju u provedbi zaštite okoliša iz
svoje nadležnosti, kako bi osigurale provedbu učinkovitih mjera zaštite okoliša
na svom području.

*Načelo onečišćivač plaća*
Članak 15.

(1) Onečišćivač snosi troškove nastale onečišćavanjem okoliša.
(2) Troškovi iz stavka 1. ovoga članka obuhvaćaju troškove nastale u vezi s
onečišćavanjem okoliša uključujući i troškove procjene štete, procjene nužnih
mjera i troškove otklanjanja štete u okolišu.
(3) Onečišćivač snosi i troškove praćenja stanja okoliša i primjene utvrđenih
mjera te troškove poduzimanja mjera prevencije od onečišćivanja okoliša, bez
obzira na to da li su ti troškovi nastali kao rezultat propisane odgovornosti za
onečišćavanje okoliša, odnosno ispuštanjem emisija u okoliš ili kao naknade
utvrđene odgovarajućim financijskim instrumentima, odnosno kao obveza utvrđena
propisom o smanjivanju onečišćivanja okoliša.

*Načelo pristupa informacijama i sudjelovanja javnosti*
Članak 16.

(1) Javnost ima pravo pristupa informacijama o okolišu kojima raspolaže tijelo
javne vlasti i osobe koje tijelo javne vlasti nadzire te osobe koje informacije
čuvaju za tijelo javne vlasti.
(2) Javnost ima pravo na pravodobno obavješćivanje o onečišćavanju okoliša,
uključujući informacije o opasnim tvarima i djelatnostima, informacije o
poduzetim mjerama i s tim u svezi pristup podacima o stanju okoliša.
(3) Javnost ima pravo sudjelovati u postupcima utvrđivanja polazišta, izrade i
donošenja strategija, planova i programa, te izrade i donošenja propisa i općih
akata u vezi sa zaštitom okoliša.
(4) Javnost ima pravo sudjelovati u postupcima koji se vode na zahtjev nositelja
zahvata, operatera i tvrtke, sukladno ovom Zakonu.
(5) Prava iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka javnost ostvaruje na način
uređen ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona te sukladno
posebnim propisima.

*Načelo poticanja*
Članak 17.

(1) Vlada, županije, Grad Zagreb, veliki gradovi, gradovi i općine, u skladu sa
svojim nadležnostima, potiču djelatnosti i aktivnosti u svezi sa zaštitom
okoliša koje sprječavaju ili smanjuju onečišćavanje okoliša, kao i zahvate u
okoliš koji smanjuju uporabu tvari, sirovina i energije, te manje onečišćuju
okoliš ili ga iskorištavaju u dopuštenim granicama.
(2) Vlada, županije, Grad Zagreb, veliki gradovi, gradovi, općine i pravne osobe
s javnim ovlastima u području zaštite okoliša dužni su poticati informiranje,
izobrazbu i poučavanje javnosti o zaštiti okoliša i održivom razvitku i utjecati
na razvijanje svijesti o zaštiti okoliša u cjelini.
(3) Vlada odgovarajućim mjerama može poticati pravne i fizičke osobe koje
obavljaju gospodarske djelatnosti na učinkovitije provođenje mjera zaštite
okoliša.
(4) Vlada, županije, Grad Zagreb, veliki gradovi, gradovi i općine, u okviru
svoga djelokruga, s onečišćivačima i njihovim asocijacijama mogu sklapati
sporazume o dobrovoljnim mjerama koje oni provode u svrhu dodatnog smanjivanja
opterećenja na okoliš.

*Načelo prava na pristup pravosuđu*
Članak 18.

(1) Svaka osoba koja smatra da je njezin zahtjev za informacijom u pitanjima
zaštite okoliša zanemaren, neosnovano odbijen, bilo djelomično ili u cijelosti,
ili ako na njega nije odgovoreno na odgovarajući način, ima pravo na zaštitu
svojih prava pred sudom sukladno posebnom propisu o pravu na pristup
informacijama.
(2) U svrhu zaštite prava na zdrav život i održiv okoliš te u svrhu zaštite
okoliša i pojedinih sastavnica okoliša i zaštite od štetnog utjecaja
opterećenja, osoba (građanin i druga fizička te pravna osoba, njihove skupine,
udruge i organizacije) koja učini vjerojatnim svoj pravni interes i osoba koja
zbog lokacije zahvata i/ili zbog prirode i/ili utjecaja zahvata može, u skladu
sa zakonom, dokazati da joj je trajno narušeno pravo, ima pravo osporavati
postupovnu i materijalnu zakonitost odluka, čina i propusta tijela javne vlasti
putem nadležnog tijela i/ili nadležnog suda, u skladu sa zakonom.

III. SASTAVNICE OKOLIŠA I UTJECAJI OPTEREĆENJA

***1. Zaštita sastavnica okoliša***
Članak 19.

(1) Sastavnice okoliša moraju biti zaštićene od onečišćenja pojedinačno i u
okviru ostalih sastavnica okoliša, uzimajući u obzir njihove međusobne odnose i
međuutjecaje.
(2) Zaštita od onečišćenja i očuvanje pojedine sastavnice okoliša uređuju se
ovim Zakonom, posebnim zakonima, i propisima donesenim na temelju tih zakona.

*Zaštita tla i zemljine kamene kore*
Članak 20.

(1) Zaštita tla obuhvaća očuvanje zdravlja i funkcija tla, sprječavanje
oštećenja tla, praćenje stanja i promjena kakvoća tla te saniranje i obnavljanje
oštećenih tala i lokacija.
(2) Onečišćenje odnosno oštećenje tla smatra se štetnim utjecajem na okoliš, a
utvrđivanje prihvatljivih graničnih vrijednosti kakvoće tla provodi se na
temelju posebnih propisa.
(3) Zaštita zemljine kamene kore obuhvaća održivo iskorištavanje mineralnih
sirovina, održivo korištenje krajobrazne raznolikosti i zaštitu geološki
vrijednih pojava, objekata i struktura.
(4) Da bi se osiguralo održivo korištenje zemljine kamene kore utvrđuju se mjere
zaštite i sanacije u skladu s ovim Zakonom i posebnim propisima.

*Zaštita šumskog područja*
Članak 21.

Zaštita šumskih područja obuhvaća zaštitu prirodnih i polu-prirodnih sastojina,
šumskih kompleksa, kao i zaštitu šumskog tla, vodotoka i izvora, biljnog i
životinjskog svijeta koji je u šumskom području, te genetskih sjemenskih
sastojina autohtonih vrsta drveća.

*Zaštita zraka*
Članak 22.

Zaštita zraka obuhvaća mjere zaštite zraka, poboljšanje kakvoće zraka u svrhu
izbjegavanja ili smanjivanja štetnih posljedica po ljudsko zdravlje, kakvoću
življenja i okoliš u cjelini, očuvanje kakvoće zraka te sprječavanje i
smanjivanje onečišćivanja koja utječu na oštećivanje ozonskog sloja i promjenu
klime.

*Zaštita voda*
Članak 23.

(1) Zaštita voda obuhvaća mjere zaštite voda te poboljšanje kakvoće voda u svrhu
izbjegavanja ili smanjivanja štetnih posljedica za ljudsko zdravlje, slatkovodne
eko sustave, kakvoću življenja i okoliš u cjelini.
(2) Zaštita voda od onečišćavanja provodi se radi očuvanja života i zdravlja
ljudi i zaštite okoliša, te omogućavanja održivog, neškodljivog i neometanog
korištenja voda za različite namjene.

*Zaštita mora i obalnog područja*
Članak 24.

(1) Zaštita mora obuhvaća mjere zaštite mora uključujući morski ekosustav i
obalno područje kao nedjeljive cjeline, sprječavanje štetnih zahvata na morski
ekosustav, sprječavanja onečišćenja mora iz zraka, s kopna, s plovila i drugih
onečišćivača uslijed pomorskog prometa uključujući i onečišćenje prouzročeno
odbacivanjem s brodova ili iz zrakoplova sa svrhom potapanja ili spaljivanjem na
moru, te prekograničnog onečišćenja, kao i sprječavanje onečišćenja uslijed
velikih nesreća i uklanjanje njihovih posljedica.
(2) Zaštita mora od onečišćenja podrazumijeva: upravljanje obalnim područjem,
morskim dnom i morskim podzemljem te morskim okolišem, gospodarenje ribama i
drugim morskim organizmima tako da se ne uzrokuje šteta morskom okolišu;
osiguravanje održive marikulture trajnim praćenjem stanja i posebnom zaštitom
odgovarajućih područja mora, podmorja i obale; te ispunjavanjem obveza iz
međunarodnih ugovora.
(3) Zaštita obalnog područja obuhvaća mjere zaštite obalnih ekosustava i održivo
upravljanje obalnim resursima.
(4) Država poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi spriječila, smanjila i
suzbila onečišćenje morskog okoliša u skladu s ovim Zakonom i posebnim
propisima.
(5) U cilju osiguranja polazišta za postizanje dobrog stanja morskog okoliša i
polazišta za osiguranje njegove zaštite i očuvanje, te sprečavanje propadanja
morskog okoliša, donosi se dokument zaštite morskog okoliša sukladno članku 48.
ovoga Zakona.

*Zaštita prirode*
Članak 25.

(1) Zaštita prirode odnosi se na očuvanje biološke i krajobrazne raznolikosti,
te zaštitu prirodnih vrijednosti.
(2) Zaštita prirode obuhvaća praćenje stanja prirode, uspostavu sustava zaštite
prirodnih vrijednosti radi njihova trajnoga očuvanja, osiguranje održivog
korištenja prirodnih dobara.

***2. Zaštita od utjecaja opterećenja na okoliš***
Članak 26.

Zaštita od nepovoljnog utjecaja i štetnog djelovanja opterećenja na pojedine
sastavnice i okoliš u cjelini uređuje se ovim Zakonom, posebnim zakonima o
pojedinim opterećenjima i propisima donesenim na temelju tih zakona.

*Zaštita od štetnog utjecaja genetski modificiranih organizama*
Članak 27.

Zaštita od štetnog utjecaja genetski modificiranih organizama (u daljnjem
tekstu: GMO) obuhvaća mjere kojima se uređuje prekogranični prijenos, provoz i
ograničena uporaba GMO-a i mjere kojima se sprječava uvođenje u okoliš i
stavljanje na tržište GMO-a i proizvoda koji sadrže i/ili se sastoje i/ili
potječu od GMO-a protivno odredbama posebnog propisa.

*Zaštita od buke*
Članak 28.

(1) Zaštita od buke provodi se radi zaštite od buke štetne po zdravlje ljudi a
koja predstavlja svaki zvuk koji prekoračuje najviše dopuštene razine utvrđene
posebnim propisima s obzirom na vrijeme i mjesto nastanka u sredini u kojoj
ljudi rade i borave.
(2) Zaštita od buke obuhvaća mjere zaštite od buke na kopnu, u obalnom području
mora, vodi i u zraku, radi sprječavanja, smanjivanja i otklanjanja opasnosti za
zdravlje ljudi.

*Zaštita od ionizirajućih zračenja i nuklearna sigurnost*
Članak 29.

(1) Zaštita od ionizirajućih zračenja obuhvaća načela i mjere zaštite od
ionizirajućih zračenja, postupanje u izvanrednim događanjima, način postupanja s
radioaktivnim otpadom radi osiguranja i smanjivanja rizika za život i zdravlje
ljudi te okoliš.
(2) Nuklearna sigurnost obuhvaća mjere sigurnosti i zaštite pri uporabi
nuklearnih materijala i u obavljanju nuklearnih djelatnosti u svrhu sprječavanja
izvanrednih događaja čija posljedica može biti radioaktivno onečišćenje okoliša.

*Zaštita od štetnog utjecaja kemikalija*
Članak 30.

Zaštita od štetnog utjecaja kemikalija, njihovih spojeva i pripravaka obuhvaća
mjere i postupke kojima se od njihovoga štetnog djelovanja štiti zdravlje ljudi,
materijalna dobra i okoliš.

*Zaštita od svjetlosnog onečišćenja*
Članak 31.

(1) Svjetlosno onečišćenje je promjena razine prirodne svjetlosti u noćnim
uvjetima uzrokovana unošenjem svjetlosti proizvedene ljudskim djelovanjem.
(2) Zaštita od svjetlosnog onečišćenja obuhvaća mjere zaštite od nepotrebnih,
nekorisnih ili štetnih emisija svjetlosti u prostor u zoni i izvan zone koju je
potrebno osvijetliti te mjere zaštite noćnog neba od prekomjernog osvjetljenja.
(3) Zaštita od svjetlosnog onečišćenja određuje se na temelju zdravstvenih,
bioloških, ekonomskih, kulturoloških, pravnih, sigurnosnih, astronomskih i
drugih standarda.

*Gospodarenje otpadom*
Članak 32.

Gospodarenje otpadom obuhvaća mjere za sprječavanje nastanka i smanjivanje
količina otpada, bez uporabe postupaka i/ili načina koji predstavljaju rizik po
okoliš, te mjere za sprječavanje štetnog djelovanja otpada na ljudsko zdravlje i
okoliš.

IV. SUBJEKTI ZAŠTITE OKOLIŠA

Članak 33.

Održivi razvitak i zaštitu okoliša osiguravaju:
– Hrvatski sabor,
– Vlada,
– ministarstva i druga nadležna tijela državne uprave,
– županije i Grad Zagreb,
– veliki gradovi, gradovi i općine,
– Agencija za zaštitu okoliša i Fond za zaštitu okoliša i energetsku
učinkovitost,
– pravne osobe s javnim ovlastima,
– osobe ovlaštene za stručne poslove zaštite okoliša,
– pravne i fizičke osobe odgovorne za onečišćavanje okoliša sukladno ovom Zakonu
i posebnim propisima, te druge pravne i fizičke osobe koje obavljaju gospodarsku
djelatnost,
– udruge civilnog društva koje djeluju na području zaštite okoliša, te
– građani kao pojedinci, njihove skupine, udruge i organizacije.

Članak 34.

(1) Hrvatski sabor osigurava održivi razvitak i zaštitu okoliša sukladno ovom
Zakonu, posebnim zakonima kojima se uređuje zaštita sastavnica okoliša i zaštita
okoliša od štetnog utjecaja i nepovoljnog djelovanja opterećenja, te sukladno
propisima donesenim na temelju zakona, a osobito:
– prati i razmatra stanje zaštite okoliša i ostvarenje održivog razvitka putem
izvješća koje podnosi Vlada prema ovom Zakonu i posebnim propisima,
– utvrđuje i donosi odgovarajuća polazišta za održivi razvitak i zaštitu
okoliša.
(2) Vlada osigurava održivi razvitak i zaštitu okoliša sukladno ovom Zakonu,
posebnim zakonima kojima se uređuje zaštita sastavnica okoliša i zaštita od
opterećenja te sukladno propisima donesenim na temelju zakona, a osobito:
– prati i razmatra stanje zaštite okoliša putem propisanih izvješća,
– utvrđuje i predlaže Hrvatskom saboru odgovarajuća polazišta za održivi
razvitak i zaštitu okoliša,
– odgovarajućim mjerama potiče obrazovanje i poučavanje javnosti u vezi s
održivim razvitkom i zaštitom okoliša,
– osigurava financijska i druga sredstva za unaprjeđenje sustava zaštite
okoliša,
– sklapa međunarodne sporazume i zaključuje međunarodne ugovore vezano za
područje zaštite okoliša i osigurava uvjete za njihovu provedbu,
– po potrebi osniva odgovarajuća stručna i savjetodavna tijela za izvršavanje
zadaća preuzetih međunarodnim sporazumima i ugovorima iz područja zaštite
okoliša.

Članak 35.

(1) Županije i Grad Zagreb u svojem djelokrugu uređuju, organiziraju,
financiraju i unapređuju poslove zaštite okoliša koji su im ovim Zakonom i
posebnim propisima stavljeni u nadležnost, a od područnog (regionalnog) su
značaja za zaštitu okoliša, unapređenje stanja okoliša na području županije
odnosno Grada Zagreba.
(2) Veliki gradovi, gradovi i općine u svojem djelokrugu uređuju, organiziraju,
financiraju i unapređuju poslove zaštite okoliša koji su im ovim Zakonom i
posebnim propisima stavljeni u nadležnost a od lokalnog su značaja za zaštitu
okoliša, unapređenje stanja okoliša na području velikog grada, grada ili općine.
(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, na velike gradove na odgovarajući način
primjenjuju se i odredbe o poslovima od područnog (regionalnog) značaja za
zaštitu okoliša, unapređenje stanja okoliša, ako su im ovim Zakonom odnosno
posebnim propisima stavljeni u nadležnost.

*Savjet za održivi razvitak i zaštitu okoliša*

Članak 36.

(1) U cilju postizanja koordiniranog i usuglašenog gospodarskog razvitka vezano
za područje zaštite okoliša i osiguranja uvjeta za održivi razvitak, te radi
kontinuiteta osiguranja stručne i znanstvene osnove za uređenje pojedinih
pitanja u području zaštite okoliša i održivog razvitka osniva se Savjet za
održivi razvitak i zaštitu okoliša (u daljnjem tekstu: Savjet).
(2) Savjet osniva Vlada.
(3) Savjet ima 9 članova uključujući i predsjednika Savjeta. Predsjednika i
članove savjeta Vlada imenuje iz redova znanstvenih, stručnih, javnih i drugih
djelatnika te predstavnika središnjih tijela državne uprave nadležnih za
pojedinu sastavnicu okoliša odnosno opterećenje i predstavnika udruga civilnog
društva koje djeluju na području zaštite okoliša.
(4) Savjet daje mišljenja na prijedloge dokumenata iz područja zaštite okoliša i
održivog razvitka koje donosi Vlada odnosno Hrvatski sabor, daje mišljena na
prijedloge i ocjene o usklađenosti rješavanja pitanja zaštite okoliša i
gospodarskog razvitka, daje mišljenja na prijedloge i ocjene o usklađenosti
rješavanja pitanja vezanih za zaštitu klime i ozonskog sloja te obavlja i druge
zadaće koje mu povjeri Vlada i ministar u skladu s ovim Zakonom.
(5) Savjet donosi poslovnik o svom radu.
(6) Članovima Savjeta pripada naknada za rad u Savjetu.
(7) Sredstva za rad Savjeta osiguravaju se u državnom proračunu, a iznos naknade
za rad u Savjetu utvrđuje Vlada odlukom.
(8) Stručne i administrativne poslove za Savjet obavlja Ministarstvo.

*Agencija za zaštitu okoliša*
Članak 37.

(1) Poslove prikupljanja i objedinjavanja prikupljenih podataka i informacija o
okolišu, radi osiguravanja i praćenja provedbe politike zaštite okoliša i
održivog razvitka obavlja Agencija zaštite okoliša (u daljnjem tekstu: Agencija)
osnovana posebnim propisom.
(2) Djelatnost Agencije obuhvaća osobito:
– uspostavu, razvoj, vođenje i koordinaciju jedinstvenog informacijskog sustava
zaštite okoliša u Državi,
– prikupljanje i objedinjavanje podataka i /ili informacija o okolišu,
– vođenje odgovarajućih baza podataka o okolišu,
– praćenje i izvješćivanje o stanju okoliša,
– praćenje i izvještavanje o utjecaju okoliša na zdravlje,
– obavljanje stručno-savjetodavnih poslova pri određivanju sadržaja,
metodologije i načina praćenja stanja okoliša i vođenja jedinstvenog
informacijskog sustava zaštite okoliša,
– pripremu podataka za izradu dokumenata i izvješća u vezi sa zaštitom okoliša i
održivim razvitkom,
– izradu stručnih podloga za izradu odnosno suradnju na izradi, dokumenata
održivog razvitka i zaštite okoliša te izvješća koja se daju u vezi s provedbom
tih dokumenata,
– izradu Izvješća o stanju okoliša iz članka 51. stavka 2. ovoga Zakona,
– izradu Nacionalne liste pokazatelja,
– suradnju s tijelima državne uprave, upravnim odjelima županije, upravnim
odjelima Grada Zagreba, upravnim odjelima velikog grada, grada i općine, pravnim
osobama s javnim ovlastima i drugim osobama, međunarodnim tijelima,
institucijama i udrugama na izradi i realizaciji projekata i programa zaštite
okoliša,
– provođenje odnosno sudjelovanje u provedbi međunarodnih ugovora i sporazuma iz
područja zaštite okoliša kojih je Država stranka, u dijelu koji se odnosi na
izvješćivanje prema preuzetima obvezama,
– sudjelovanje u projektima i programima iz područja zaštite okoliša koji se
provode na temelju međunarodnih ugovora, po ovlasti Ministarstva,
– osiguravanje uvjeta za pristup informacijama o okolišu, kojima raspolaže i
koje nadzire.
(3) Agencija je središnje informacijsko tijelo Države za koordinaciju
izvješćivanja i izvješćivanje Europske komisije o provedbi pojedinih propisa
zaštite okoliša te provodi tu koordinaciju izvješćivanja i izvješćivanje.
(4) Agencija surađuje s Europskom agencijom za okoliš i izvješćuje u skladu sa
zahtjevima Europske informacijske i promatračke mreže (EIONET).
(5) Agencija obavlja i druge poslove u skladu s ovim Zakonom, Uredbom o
osnivanju Agencije za zaštitu okoliša, Statutom Agencije i posebnim propisima,
koji služe za ostvarivanje djelatnosti Agencije utvrđene stavkom 1., 2., 3. i 4.
ovoga članka.
(6) Nacionalna lista pokazatelja iz stavka 2. ovoga članka izrađuje se na
temelju posebnih propisa i međunarodnih ugovora, vodeći računa o specifičnim
zahtjevima za zaštitu okoliša Države. Nacionalna lista pokazatelja objavljuje se
u »Narodnim novinama« za razdoblje od dvije godine.

*Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost*
Članak 38.

(1) Poslove financiranja pripreme, provedbe i razvoja programa, projekata i
sličnih aktivnosti u području očuvanja, održivog korištenja, zaštite i
unaprjeđivanja okoliša, te u području energetske učinkovitosti i korištenja
obnovljivih izvora energije, promidžbu ciljeva i načela zaštite okoliša radi
postizanja sustavnog i cjelovitog očuvanja kakvoće okoliša, očuvanja prirodnih
zajednica i racionalnog korištenja prirodnih dobara i energije kao osnovnih
uvjeta održivog razvitka te ostvarivanja prava građana na zdrav okoliš, obavlja
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u skladu sa zakonom kojim je
osnovan.
(2) Sredstva za financiranje djelatnosti Fonda za zaštitu okoliša i energetsku
učinkovitost osiguravaju se, sukladno Načelu onečišćivač plaća, iz naknada i
posebnih naknada koje plaćaju obveznici plaćanja za zaštitu okoliša i energetsku
učinkovitost te iz drugih izvora sukladno posebnim propisima.

*Osobe ovlaštene za stručne poslove zaštite okoliša*
Članak 39.

(1) Pravna osoba ovlaštena za stručne poslove zaštite okoliša (u daljnjem
tekstu: ovlaštenik), pod uvjetima određenim ovim Zakonom i pravilnikom iz stavka
7. ovoga članka može obavljati poslove koji se odnose na:
– izradu studija o značajnom utjecaju plana ili programa na okoliš (u daljnjem
tekstu: strateška studija);
– izradu studija o utjecaju zahvata na okoliš uključujući i studiju
prihvatljivosti planiranog zahvata za prirodu,
– izradu tehničko-tehnološkog rješenja za postrojenje vezano za objedinjene
uvjete zaštite okoliša,
– izradu programa zaštite okoliša,
– izradu izviješća o stanju okoliša,
– izradu izvješća o sigurnosti,
– izradu elaborata o zaštiti okoliša koji se odnose na zahvate za koje nije
propisana obveza procjene utjecaja na okoliš,
– izradu odnosno provjeru (reviziju) posebnih elaborata, proračuna, i projekcija
za potrebe sastavnica okoliša,
– procjenu šteta nastalih u okolišu i
– praćenje stanja iz područja zaštite okoliša,
– obavljanje stručnih poslova za potrebe Registra onečišćavanja okoliša.
(2) Ovlaštenik za obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka mora ispunjavati
uvjete sukladno ovom Zakonu i propisu donesenom na temelju ovoga Zakona.
(3) Ovlaštenik može započeti obavljati neki od poslova iz stavka 1. ovoga članka
nakon što ishodi suglasnost Ministarstva za obavljanje tih poslova.
(4) Ovlaštenik koji je izradio ili sudjelovao u izradi studije o utjecaju
zahvata na okoliš ne može obavljati poslove praćenja stanja okoliša koje
praćenje je određeno tom studijom.
(5) O izdanim suglasnostima iz stavka 3. ovoga članka Ministarstvo vodi
očevidnik.
(6) Ministarstvo jednom godišnje, u prvom tromjesečju tekuće godine, za proteklo
jednogodišnje razdoblje, u »Narodnim novinama«, objavljuje popis izdanih
suglasnosti iz stavka 3. ovoga članka.
(7) Uvjete koje mora ispunjavati ovlaštenik za obavljanje pojedinih poslova iz
stavka 1. ovoga članka, sadržaj zahtjeva za izdavanje suglasnosti, način
izdavanja, rok na koji se izdaje, te uvjete za oduzimanje i način oduzimanja
suglasnosti iz stavka 3. ovoga članka, sadržaj i način vođenja očevidnika iz
stavka 5. ovoga članka, te druga pitanja s tim u vezi, uz suglasnost ministra
nadležnog za poslove zaštite prirode, pobliže propisuje ministar pravilnikom.

*Obveza polaganja stručnog ispita za osobe zaposlene kod ovlaštenika*
Članak 40.

(1) Fizičke osobe koje u svojstvu radnika kod ovlaštenika obavljaju poslove iz
područja zaštite okoliša (u daljnjem tekstu: stručne osobe ovlaštenika) dužne su
položiti stručni ispit za obavljanje poslova iz područja zaštite okoliša prema
programu za polaganje stručnih ispita propisanom Pravilnikom iz stavka 6. ovoga
članka.
(2) Stručnim ispitom iz stavka 1. ovoga članka, prema propisanom programu,
provjerava se poznavanje važećih propisa iz područja koja uređuje ovaj Zakon i
drugih propisa značajnih za primjenu ovoga Zakona, kao i iz područja uređenih
posebnim propisima o sastavnicama okoliša i opterećenjima, te poznavanje
dokumenata međunarodnog prava iz područja zaštite okoliša.
(3) Stručni ispit iz stavka 1. ovoga članka polaže se u Ministarstvu. Stručni
ispit provodi povjerenstvo koje osniva ministar odlukom. Po potrebi ministar će
odlukom imenovati više povjerenstava.
(4) Članovi povjerenstva imenuju se popisa osoba koje određuje ministar iz
redova znanstvenih i stručnih djelatnika, stručnih djelatnika Ministarstva i
predstavnika tijela ili osoba predloženih od strane ministara nadležnih za
pojedine sastavnice okoliša.
(5) Troškove polaganja stručnog ispita iz stavka 1. ovoga članka za svoje
radnike snosi ovlaštenik.
(6) Program, uvjete i način polaganja stručnog ispita iz stavka 1. ovoga članka,
ustroj i način rada povjerenstva koje provodi stručni ispit, način prijave
stručne osobe ovlaštenika i uvjeti koje mora ispuniti za polaganje stručnog
ispita, pismena putem kojih se postupak polaganja stručnog ispita provodi, te
način plaćanja naknade troškova za polaganje stručnog ispita i druga pitanja s
tim u svezi, uz suglasnost ministara nadležnih za pojedine sastavnice okoliša,
pobliže propisuje ministar pravilnikom.
(7) Povjerenstvo koje provodi stručni ispit iz stavka 1. ovoga članka ima pravo
na naknadu.
(8) Iznos i način isplate naknade iz stavka 6. ovoga članka propisuje ministar
odlukom.

*Revident*
Članak 41.

(1) Provjeru – reviziju projekata izrađenih prema posebnom zakonu i propisima
donesenim na temelju tog zakona (u daljnjem tekstu: projekt) glede zahtjeva u
svezi sa zaštitom okoliša može obavljati pravna osoba koja je za obavljanje tih
poslova ishodila ovlaštenje sukladno ovom Zakonu.
(2) Ovlaštenje za obavljanje poslova iz stavka 1. može se izdati pravnoj osobi
koja ispunjava uvjete propisane pravilnikom iz stavka 8. ovoga članka.
(3) Revident je fizička osoba zaposlena u pravnoj osobi iz stavka 1. ovoga
članka ukoliko je ishodila ovlaštenje za revidenta sukladno ovom Zakonu.
(4) Ovlaštenje za revidenta fizičkoj osobi iz stavka 3. ovoga članka može se
izdati ukoliko ta osoba ima diplomu visoke naobrazbe tehničke struke i ispunjava
druge uvjete propisane pravilnikom iz stavka 8. ovoga članka.
(5) Ovlaštenje u smislu stavka 1. i 3. ovoga članka daje i oduzima ministar po
prethodno pribavljenom mišljenju povjerenstva koje osniva i imenuje ministar.
(6) Za članove povjerenstva iz stavka 5. ovoga članka imenuju se predstavnici
Ministarstva i predstavnici strukovnih organizacija.
(7) O danim ovlaštenjima iz stavka 1. i 3. ovoga članka Ministarstvo vodi
očevidnik.
(8) Uvjete koje mora ispunjavati pravna osoba za obavljanje poslova revizije
projekata u vezi sa zaštitom okoliša te način ishođenja ovlaštenja, uvjete koje
mora ispuniti fizička osoba za revidenta te način ishođenja ovlaštenja, kao i
uvjete za produženje odnosno oduzimanje te način produženja i oduzimanja izdanih
ovlaštenja i dokaze kojima se dokazuje ispunjavanje propisanih uvjeta s tim u
svezi, sadržaj i način vođenja očevidnika o izdanim ovlaštenjima iz stavka 1. i
3. ovoga članka pobliže propisuje ministar pravilnikom.
(9) Popis pravnih osoba ovlaštenih za obavljanje poslova revizije projekata i
fizičkih osoba koje su ovlašteni revidenti, na temelju podataka iz propisanog
očevidnika, jednom godišnje objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Članak 42.

(1) Revident ne može obaviti provjeru projekta u smislu članka 41. stavka 1.
ovoga Zakona ukoliko je sudjelovao u izradi toga projekta, ili ako je taj
projekt u cijelosti ili djelomično izrađen u pravnoj osobi u kojoj je revident
zaposlen.
(2) Provjera projekata u smislu članka 41. stavka 1. ovoga Zakona mora se
provesti s obzirom na izdane akte kojima su ti uvjeti utvrđeni, a osobito s
obzirom na:
– karakteristike postrojenja
– standarde kakvoće okoliša
– način praćenja stanja okoliša i
– druge uvjete propisane pravilnikom iz stavka 3. ovoga Zakona.
(3) Sadržaj, način i opseg provjere projekta u smislu članka 41. stavka 1. ovoga
Zakona, način i značenje ovjere provjerenog projekta od strane revidenta, način
izračuna naknade za obavljenu provjeru te način potvrđivanja podataka koji su
značajni za provjeru uvjeta zaštite okoliša, obvezni sadržaj mišljenja i izjava
koje daje revident u postupcima provjere koje obavlja prema ovom Zakonu, pobliže
propisuje ministar pravilnikom.

V. DOKUMENTI ODRŽIVOG RAZVITKA I ZAŠTITE OKOLIŠA

Članak 43.

(1) Dokumenti održivog razvitka i zaštite okoliša su:
– Strategija održivog razvitka Republike Hrvatske,
– Plan zaštite okoliša Republike Hrvatske,
– Program zaštite okoliša,
– Izvješće o stanju okoliša.
(2) Pod dokumentima održivog razvitka i zaštite okoliša u širem smislu
podrazumijevaju se i strategije, planovi, programi i izvješća koji se donose
odnosno koji su doneseni prema posebnim propisima u pojedinim sektorima za
pojedine sastavnice okoliša i opterećenja.
(3) Strategije donesene prema ovom Zakonu i strategije donesene prema posebnim
propisima za pojedine sastavnice okoliša i opterećenja, na odgovarajući način,
sastavni su dio Strategije iz stavka 1. ovoga članka.

*Strategija održivog razvitka Republike Hrvatske*
Članka 44.

(1) Strategijom održivog razvitka Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Strategija) se dugoročno usmjerava gospodarski i socijalni razvitak te zaštita
okoliša prema održivom razvitku Države. Strategijom se utvrđuju smjernice
dugoročnog djelovanja definiranjem ciljeva i utvrđivanjem mjera za njihovo
ostvarenje, uvažavajući postojeće stanje i preuzete međunarodne obveze.
(2) Strategija sadrži osobito:
– analizu postojećeg gospodarskog, socijalnog i okolišnog stanja,
– načela i mjerila za određivanje ciljeva i prioriteta održivog razvitka Države,
– osnovne ciljeve i mjere održivog razvitka gospodarstva, održivog socijalnog
razvitka, te zaštite okoliša po pojedinim područjima,
– institucije koje će biti uključene u provedbu Strategije,
– način provedbe i odgovornost za provedbu Strategije,
– praćenje provedbe Strategije skupom pokazatelja.
(3) Strategiju izrađuje Ministarstvo u suradnji sa središnjim upravnim tijelima
nadležnim za poslove: gospodarstva, zdravstva i socijalne skrbi, poljoprivrede,
šumarstva, vodnog gospodarstva, prirode, obrazovanja, znanosti, mora, turizma,
prometa i razvitka. Izradu Strategije koordinira Ministarstvo.
(4) Strategiju, na prijedlog Vlade, donosi Hrvatski sabor.
(5) Strategija održivog razvitka Republike Hrvatske se prije donošenja
objavljuje na web stranicama Ministarstva. Nakon donošenja Strategija se
objavljuje u »Narodnim novinama«.
(6) Izmjene i/ili dopune odnosno nova Strategija se donosi svakih deset godina,
a iznimno i ranije na prijedlog Ministarstva.
(7) Razvojni dokumenti pojedinih područja i djelatnosti ne mogu biti u
suprotnosti sa Strategijom.

*Plan zaštite okoliša Republike Hrvatske*
Članak 45.

(1) Plan zaštite okoliša Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Plan) određuje
prioritetne ciljeve zaštite okoliša u Državi. Plan mora biti usuglašen sa
Strategijom.
(2) Plan sadrži osobito: mjere i aktivnosti u području zaštite okoliša u Državi,
način provedbe mjera, redoslijed ostvarivanja mjera, rok izvršavanja, nositelje
provedbe, projekte, procjenu sredstava za provedbu Plana te analizu troškova i
koristi.
(3) Plan se donosi za razdoblje od osam godina. Izvršavanje Plana provjerava se
za četverogodišnje razdoblje provedbe.
(4) Plan izrađuje Ministarstvo, a donosi ga Vlada.
(5) Plan se objavljuje u »Narodnim novinama«.
(6) Nadzor nad provedbom Plana provodi Ministarstvo.
(7) Izmjene i/ili dopune odnosno novi Plan može se donijeti za četverogodišnje
razdoblje na temelju analize učinkovitosti primijenjenih mjera i stanja u
okolišu utvrđenog Izvješćem o stanju okoliša za to razdoblje, a prema potrebi i
ranije, kada to predloži Ministarstvo.

*Program zaštite okoliša*
Članak 46.

(1) Programom zaštite okoliša (u daljnjem tekstu: Program) se u skladu s
područnim (regionalnim) odnosno lokalnim posebnostima i obilježjima područja za
koje se Program donosi, pobliže razrađuju mjere iz Plana koje se odnose to
područje.
(2) Program sadrži osobito:
– uvjete i mjere zaštite okoliša, prioritetne mjere zaštite okoliša po
sastavnicama okoliša i pojedinim prostornim cjelinama područja za koji se
Program donosi,
– subjekte koji su dužni provoditi mjere utvrđene Programom i ovlaštenja u svezi
s provedbom utvrđenih mjera zaštite okoliša,
– praćenje stanja okoliša i ocjenu potrebe uspostave mreže za dodatno praćenje
stanja okoliša u području za koji se Program donosi,
– način provedbe interventnih mjera u izvanrednim slučajevima onečišćivanja
okoliša u području za koji se Program donosi,
– rokove za poduzimanje pojedinih utvrđenih mjera,
– izvore financiranja za provedbu utvrđenih mjera i procjenu potrebnih
sredstava.
(3) Program donose predstavnička tijela županije, Grada Zagreba i velikih
gradova, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.
(4) Program se donosi u roku od šest mjeseci nakon donošenja Plana.
(5) Prilikom izrade i donošenja Programa županija i veliki gradovi na njezinom
području dužni su odgovarajuće međusobno surađivati.
(6) Programi županije, Grada Zagreba i velikog grada moraju biti usuglašeni s
Planom.
(7) Usuglašenost Programa iz stavka 6. ovoga članka utvrđuje Ministarstvo
prilikom izdavanja prethodne suglasnosti iz stavka 3. ovoga članka.
(8) Program se objavljuje u službenom glasilu jedinice lokalne odnosno područne
(regionalne) samouprave, ovisno o tome čije predstavničko tijelo ga je donijelo.
(9) Županija, Grad Zagreb i veliki grad dužni su Program dostaviti Agenciji u
roku od mjesec dana od dana njegova donošenja.
(10) Izmjene i/ili dopune odnosno novi Program mogu se donijeti za
četverogodišnje razdoblje na temelju analize učinkovitosti primijenjenih mjera i
stanja u okolišu utvrđenog Izvješćem o stanju okoliša u županiji odnosno Gradu
Zagrebu te velikom gradu,.a ukoliko je došlo do izmjena i dopuna Plana koje se
odnose na područje županije, odnosno Grada Zagreba ili velikog grada izmjene
i/ili dopune odnosno novi Program, mogu se donijeti prema potrebi i ranije.

Članak 47.

(1) Ukoliko je to predviđeno Programom županije, Program za svoje područje, mogu
donijeti i grad i općina. Prilikom izrade i donošenja Programa grad i općina
obvezni su surađivati sa županijom čijem području pripadaju i odgovarajućim
gradovima i općinama na čije područje, vezano za zaštitu okoliša, može utjecati
Program.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka Program donosi predstavničko tijelo
grada, odnosno općine.
(3) Program grada i općine se objavljuje u službenom glasilu jedinice lokalne
samouprave.
(4) Grad i općina su obvezni Program dostaviti Agenciji u roku od mjesec dana od
dana njegova donošenja.
(5) Izmjene i/ili dopune odnosno novi Program grad i općina mogu donijeti, za
četverogodišnje razdoblje ukoliko je došlo do izmjena i/ili dopuna Programa
županije kojima je to određeno. Izmjene i/ili dopune tih Programa, za isto
razdoblje, mogu se donijeti na temelju analize učinkovitosti primijenjenih mjera
i stanja u okolišu utvrđenog Izvješćem o stanju okoliša u gradu odnosno općini u
četverogodišnjem razdoblju, a prema potrebi i ranije.
Strategija zaštite morskog okoliša i Plan intervencija kod iznenadnih
onečišćenja mora

Članak 48.

U smislu članka 43. stavka 2. ovoga Zakona dokumentom zaštite okoliša
podrazumijevaju se i:
– Strategija zaštite morskog okoliša,
– Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora (u daljnjem tekstu: Plan
intervencija).

Članak 49.

(1) Strategijom zaštite morskog okoliša dugoročno se određuju i usmjeravaju
ciljevi upravljanja morskim okolišem na načelima održivog razvitka u skladu s
ukupnim gospodarskim, društvenim, socijalnim i kulturnim razvitkom na području
Države.
(2) Strategija zaštite morskog okoliša sadrži osnove za usmjeravanje i
usklađivanje gospodarskih, tehničkih, znanstvenih, obrazovnih, organizacijskih i
drugih mjera te mjere provedbe međunarodnih obveza s ciljevima zaštite morskog
okoliša, osobito:
– procjenu trenutnog stanja morskog okoliša i utjecaj ljudskih aktivnosti na
okoliš,
– kriterije i uvjete za određivanje dobrog stanja morskog okoliša,
– ciljeve u zaštiti morskog okoliša i pokazatelje,
– kratkoročne i dugoročne mjere za postizanje dobrog stanja okoliša,
– program praćenja stanja morskog okoliša,
– integralno upravljanje obalnim područjem.
(3) Strategiju zaštite morskog okoliša izrađuje Ministarstvo u suradnji sa
središnjim tijelima državne uprave nadležnim za poslove: mora, turizma, prometa
i razvitka, gospodarstva, poljoprivrede, šumarstva, vodnoga gospodarstva,
prirode, znanosti i zdravstva. Izradu Strategije zaštite morskog okoliša
koordinira Ministarstvo.
(4) Strategiju zaštite morskog okoliša, na prijedlog Vlade, donosi Hrvatski
sabor.
(5) Strategija zaštite morskog okoliša se prije donošenja objavljuje na web
stranicama Ministarstva, a nakon donošenja objavljuje se u »Narodnim novinama«.
(6) Izmjene i/ili dopune odnosno nova Strategija zaštite morskog okoliša donosi
se svakih deset godina, na temelju analize učinkovitosti primijenjenih mjera i
stanja u okolišu utvrđenog Izvješćem o stanju okoliša, a prema potrebi i ranije,
kada to predloži Ministarstvo.

Članak 50.

(1) Planom intervencija utvrđuju se aktivnosti i mjere za spremnost i za
reagiranje na iznenadna onečišćenja mora radi zaštite morskog okoliša.
(2) Plan intervencija sadrži osobito:
– vrste rizika i prijetnji od onečišćenja mora,
– područje djelovanja po Planu intervencija,
– subjekte koji su dužni provoditi mjere, ovlaštenja u svezi s provedbom mjera
zaštite morskog okoliša, te odgovornost i ovlaštenja za postupanje i način
rukovođenja, koordiniranja i zapovijedanja,
– postupke i mjere za predviđanje, sprječavanje i ograničavanje onečišćenja mora
i podmorja,
– postupke i mjere za smanjenje šteta u morskom okolišu te otklanjanja
posljedica šteta u okolišu kod iznenadnog onečišćenja mora većih razmjera,
– plan ljudskih resursa i materijalno-tehničkih sredstava koje je moguće
angažirati za dopunu redovitih snaga,
– način provedbe pripravnosti i način aktiviranja operativnih snaga,
– način djelovanja operativnih snaga i drugih sudionika,
– način održavanja reda i sigurnosti pri intervencijama u zaštiti morskog
okoliša,
– način osiguravanja financijskih sredstava za provedbu plana,
– način praćenja stanja morskog okoliša i ocjenu potrebe uspostave mreže za
dodatno praćenje stanja okoliša,
– način provedbe interventnih mjera u izvanrednim slučajevima onečišćavanja
morskog okoliša,
– rokove za poduzimanje pojedinih mjera,
– izvore financiranja za provedbu pojedinih mjera i procjenu potrebnih
sredstava.
(3) Plan intervencija izrađuje Ministarstvo u suradnji sa središnjim tijelima
državne uprave nadležnim za poslove: mora, turizma, prometa i razvitka, vodnoga
gospodarstva, prirode, zdravstva, protupožarne zaštite (MUP), obrane, zaštite i
spašavanja te u suradnji sa županijskim upravnim tijelom nadležnim za poslove
prostornog uređenja. Izradu Plana intervencija koordinira Ministarstvo.
(4) Plan intervencija sukladno ovom Zakonu i posebnom propisu donosi Vlada.
(5) Plan intervencija se objavljuje u »Narodnim novinama«.

*Izvješće o stanju okoliša*
Članak 51.

(1) Za potrebe praćenja ostvarivanja ciljeva iz dokumenata održivog razvitka i
zaštite okoliša iz članka 44. i 45. ovoga Zakona, strateških, planskih i
programskih dokumenata vezanih za pojedine sastavnice okoliša i opterećenja kao
i drugih dokumenata vezanih za zaštitu okoliša te zbog cjelovitog uvida u stanje
okoliša, Hrvatski sabor za razdoblje od četiri godine razmatra izvješće o stanju
okoliša na državnoj razini.
(2) Izvješće o stanju okoliša sadrži osobito: pregled ostvarivanja ciljeva
Strategije i Plana, podatke o stanju okoliša u području za koje se izvješće
podnosi, podatke o utjecaju pojedinih zahvata na okoliš, ocjenu stanja, ocjenu
učinkovitosti provedenih mjera, podatke o praćenju stanja okoliša i
institucionalnom sustavu upravljanja okolišem te korištenju financijskih
sredstava za zaštitu okoliša, procjenu potrebe izrade novih ili izmjena i dopuna
postojećih dokumenata te druge podatke od značenja za zaštitu okoliša.
(3) Izvješće o stanju okoliša koje se odnosi na državnu razinu izrađuje se na
temelju Nacionalne liste pokazatelja i drugih podataka u skladu sa stavkom 2.
ovoga članka.
(4) Izvješće o stanju okoliša na državnoj razini Vladi predlaže Ministarstvo, a
Vlada ga podnosi Hrvatskom saboru.

Članak 52.

(1) Za potrebe praćenja ostvarivanja ciljeva iz Programa i programskih
dokumenata vezanih za pojedine sastavnice okoliša i opterećenja kao i drugih
dokumenata vezanih za zaštitu okoliša te zbog cjelovitog uvida u stanje okoliša
na području jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave predstavničko
tijelo županije, Grada Zagreba, velikog grada odnosno drugog grada ili općine,
za razdoblje od četiri godine razmatra izvješće o stanju okoliša u županiji,
Gradu Zagrebu, velikom gradu odnosno drugom gradu ili općini.
(2) Izvješće o stanju okoliša koje se odnosi na provedbu Programa županije,
Grada Zagreba, velikog grada, odnosno drugog grada ili općine, izrađuje nadležno
upravno tijelo županije, Grada Zagreba odnosno velikog grada. Za drugi grad i
općinu to izvješće izrađuje nadležno upravno tijelo županije u suradnji s tim
gradom i općinom.
(3) Izvješće o stanju okoliša iz stavka 1. ovoga članka sadrži odgovarajuće
podatke sukladno članku 51. stavku 2. ovoga Zakona i druge podatke potrebne za
izradu toga Izvješća, ovisno o posebnim značajkama područja za koje se Izvješće
podnosi.
(4) Izvješće iz stavka 1. ovoga članka predstavničkom tijelu jedinice lokalne
odnosno područne (regionalne) samouprave podnosi izvršno tijelo te jedinice.
(5) Izvješće iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se Agenciji u roku od mjesec
dana nakon razmatranja na sjednici predstavničkog tijela jedinice lokalne
odnosno područne (regionalne) samouprave.

*Planovi tvrtki i drugih pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju djelatnosti
vezano za područje zaštite okoliša*
Članak 53.

(1) Tvrtka je obvezna izraditi Plan usklađivanja postrojenja s tehničkim
standardima zaštite okoliša uređenim ovim Zakonom odnosno posebnim propisom te s
propisanim mjerama iz potvrđenih međunarodnih ugovora.
(2) Kod izrade Plana iz stavka 1. ovoga članka operater je obvezan poštivati
ovim Zakonom i posebnim propisima određene tehničke standarde i rokove
prilagodbe postrojenja te se pridržavati utvrđenih tehničkih standarda i rokova
prilikom provedbe toga Plana.
(3) Pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelatnosti vezano za područje zaštite
okoliša odnosno djelatnosti vezane za pojedinu sastavnicu okoliša i/ili
opterećenje sukladno posebnim propisima kada su prema tim propisima obvezne u
svrhu zaštite okoliša izrađivati odgovarajuće planske dokumente u svezi
djelatnosti koju obavljaju, obvezne su pri izradi tih planskih dokumenta
odgovarajuće primijeniti i odredbe ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona o izvještavanju i dostavljanju podataka Agenciji.
(4) Kada obveza iz stavka 3. ovoga članka nije propisana, pravna i fizička osoba
može sama za svoje potrebe izraditi planski dokument glede zaštite okoliša
vezano za obavljanje svoje djelatnosti.

VI. INSTRUMENTI ZAŠTITE OKOLIŠA

***1. Standardi kakvoće okoliša i tehnički standardi zaštite okoliša***
Članak 54.

(1) Standardi kakvoće okoliša koji sadrže granične vrijednosti pokazatelja za
pojedine sastavnice okoliša i za osobito vrijedne, osjetljive ili ugrožene
područne cjeline određuju se zakonom, a ako nisu uređeni zakonom propisuje ih
uredbom Vlada.
(2) Propisom iz stavka 1. ovoga članka mogu se propisati postupak i rokovi za
postizanje standarda zaštite okoliša i moguća odstupanja standarda kakvoće
okoliša.
(3) Za određene proizvode, postrojenja, pogone ili uređaje, opremu i proizvodne
postupke koji mogu prouzročiti rizik ili opasnost po okoliš, posebnim propisima
određuju se tehnički standardi zaštite okoliša.
(4) Tehničkim standardima iz stavka 3. ovoga članka određuju se granične
vrijednosti emisija u vezi s proizvodnim postupkom i korištenjem postrojenja,
pogona, uređaja, opreme te granične vrijednosti pokazatelja sastavnica
proizvoda.
(5) Tehničkim standardima iz stavka 3. ovoga članka propisuju se: način izrade,
proizvodnje, označavanja, postupanja i korištenja proizvoda; način korištenja
pogona, uređaja, opreme i proizvodnih postupaka, način utvrđivanja i praćenja
kakvoće proizvoda, pogona, uređaja, opreme i proizvodnih postupaka, postupak
homologacije, način obračuna troškova utvrđivanja i praćenja kakvoće proizvoda,
pogona, uređaja, opreme i proizvodnih postupaka te postupanje s proizvodima,
postrojenjima, pogonima, uređajima i opremom nakon prestanka korištenja.
(6) Tehničke standarde iz stavka 3. ovoga članka propisuje uredbom Vlada.
(7) Propisima iz stavka 1. i 6. ovoga članka određuju se postupak i rokovi za
postizanje standarda kakvoće okoliša i tehničkih standarda zaštite okoliša te
postupak i rokovi za njihovu primjenu na postojeće proizvode, postrojenja,
pogone, uređaje i opremu.
(8) Iznimno od stavka 6. ovoga članka, tehničke standarde emisije onečišćujućih
tvari iz motora s unutarnjim izgaranjem koji se ugrađuju u izvancestovne
pokretne strojeve, zahtjevi o homologaciji koje moraju zadovoljavati, metode i
postupci ispitivanja, način priznavanja dokumenata o homologaciji izdanih u
drugim državama, sadržaj potvrde (certifikata) o sukladnosti, naknade za
provođenje postupka homologacije, način obračuna troškova praćenja propisanih
tehničkih standarda kao i uvjete koje moraju ispunjavati pravne osobe za
obavljanje postupka homologacije i praćenja kakvoće proizvoda stavljenih na
tržište, propisuje čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležnog za
mjeriteljstvo uz suglasnost ministra.

***2. Strateška procjena utjecaja plana i programa na okoliš***
Članak 55.

(1) Strateška procjena utjecaja na okoliš (u daljnjem tekstu: strateška
procjena) je postupak kojim se procjenjuju vjerojatno značajniji utjecaji na
okoliš koji mogu nastati provedbom plana ili programa.
(2) Strateškom procjenom stvara se osnova za promicanje održivog razvitka kroz
objedinjavanje uvjeta za zaštitu okoliša u planove i programe pojedinog
područja. Time se omogućava da se mjerodavne odluke o prihvaćanju plana i
programa donose uz poznavanje mogućih značajnijih utjecaja koje bi plan i
program svojom provedbom mogao imati na okoliš, a nositeljima zahvata pružaju se
okviri djelovanja i daje se mogućnost uključivanja bitnih elemenata zaštite
okoliša u donošenje odluka.

*Obveza provedbe strateške procjene*
Članak 56.

Strateška procjena obvezno se provodi:
– za plan i program, isključujući njihove izmjene i/ili dopune, koji se donosi
na državnoj i područnoj (regionalnoj) razini iz područja: poljoprivrede,
šumarstva, ribarstva, energetike, industrije, rudarstva, prometa,
telekomunikacija, turizma, gospodarenja otpadom i gospodarenja vodama;
– za prostorni plan županije i Prostorni plan Grada Zagreba, isključujući
njihove izmjene i/ili dopune.

*Postupak ocjene o potrebi strateške procjene*
Članak 57.

(1) Za izmjene i/ili dopune planova i programa iz članka 56. ovoga Zakona
obvezno se provodi postupak u kojem se odlučuje o potrebi provedbe strateške
procjene (u daljnjem tekstu: postupak ocjene). Postupak ocjene provodi se na
način uređen ovim Zakonom i uredbom iz stavka 4. ovoga članka.
(2) U postupku ocjene donosi se odluka koja se temelji na pojedinačnim
ispitivanjima i/ili kriterijima utvrđenim uredbom iz stavka 4. ovoga članka.
(3) Kada se u postupku ocjene donese odluka o obvezi provedbe strateške
procjene, strateška procjena se provodi primjenom odredbi ovoga Zakona o
strateškoj procjeni plana i programa.
(4) Način pojedinačnih ispitivanja, kriterije za utvrđivanje vjerojatno
značajnog utjecaja izmjena i/ili dopuna plana ili programa na okoliš u postupku
ocjene i način provedbe postupka ocjene; način provedbe postupka strateške
procjene, obvezni sadržaj i način izrade strateške studije te postupak u svezi s
tim, obvezni sadržaj mišljenja i drugih akata u tom postupku, rokovi u tom
postupku; obvezni sadržaj izvješća o načinu na koji su u plan ili program
integrirani uvjeti zaštite okoliša utvrđeni strateškom procjenom, način praćenja
stanja okoliša glede značajnih utjecaja plana i programa prilikom njihove
provedbe, te način provjere provedbe mjera zaštite okoliša koje su postale
sadržajem plana ili programa, pobliže uređuje Vlada uredbom.

*Planovi i programi koji ne podliježu strateškoj procjeni*
Članak 58.

Strateškoj procjeni ne podliježu:
– planovi i programi koji služe isključivo za potrebe nacionalne obrane i/ili
civilne zaštite, odnosno oni koji se primjenjuju u nuždi te vanjski planovi
zaštite i spašavanja,
– financijski i proračunski planovi i programi.

*Nadležnost za provedbu strateške procjene i ocjene o potrebi strateške procjene*
Članak 59.

(1) Stratešku procjenu za plan i program na državnoj razini provodi
Ministarstvo, odnosno ministarstvo nadležno za područje za koje se plan ili
program donosi.
(2) Stratešku procjenu za plan i program na područnoj (regionalnoj) razini
provodi nadležno upravno tijelo u županiji odnosno u Gradu Zagrebu, u suradnji
sa nadležnim upravnim odjelom u županiji odnosno Gradu Zagrebu, ovisno o
području za koji se plan ili program donosi.
(3) Postupak ocjene o potrebi strateške procjene za izmjene i/ili dopune plana
ili programa iz stavka 1. ovoga članka provode tijela koja su prema stavku 1.
ovoga članka nadležna za provedbu strateške procjene, u suradnji s Ministarstvom
u slučaju kada za postupak ocjene nije nadležno Ministarstvo.
(4) Postupak ocjene o potrebi strateške procjene za izmjene i/ili dopune plana
ili programa iz stavka 2. ovoga članka provodi tijelo koje je prema stavku 2.
ovoga članka nadležna za provedbu strateške procjene.

*Način provedbe strateške procjene*
Članak 60.

(1) Strateška procjena se provodi tijekom izrade nacrta prijedloga plana ili
programa prije utvrđivanja konačnog prijedloga i upućivanja u postupak
donošenja, na način propisan ovim Zakonom i uredbom iz članka 57. stavka 4.
ovoga Zakona.
(2) U postupku strateške procjene osigurava se informiranje i sudjelovanje
javnosti na način propisan ovim Zakonom i uredbom iz članka 137. stavka 2. ovoga
Zakona.
(3) Iznimno od stavka 1. i 2. ovoga članka, postupak provedbe strateške procjene
i informiranja te sudjelovanja javnosti u tom postupku, koji se provodi tijekom
izrade plana iz članka 56. alineje 2. provodi se u ranoj fazi izrade toga plana
sukladno posebnom zakonu.

Članak 61.

(1) U postupku strateške procjene izrađuje se strateška studija. Strateška
procjena se provodi na temelju rezultata utvrđenih strateškom studijom.
(2) Strateškom studijom se određuju, opisuju i procjenjuju očekivani značajni
učinci na okoliš koje može uzrokovati provedba plana ili programa i razumne
alternative vezano za zaštitu okoliša koje uzimaju u obzir ciljeve i obuhvat
toga plana ili programa.
(3) Sadržaj svake pojedine strateške studije, ovisno o planu ili programu za
čije se potrebe izrađuje, određuje tijelo nadležno za provedbu strateške
procjene sukladno obveznom sadržaju i postupku propisanom uredbom iz članka 57.
stavka 4. ovoga Zakona.

Članak 62.

U svrhu izbjegavanja umnožavanja strateške procjene neće se provoditi strateška
procjena za plan ili program na nižoj razini, za čije polazne osnove je
strateška procjena provedena strateškom procjenom plana ili programa na višoj
razini i za koji je ovim Zakonom odnosno posebnim zakonom utvrđena obveza
usklađenosti niže razine s višom razinom.

Članak 63.

(1) Tijelo nadležno za provedbu strateške procjene sukladno ovom Zakonu
stratešku studiju i nacrt prijedloga plana ili programa obvezno je dostaviti na
mišljenje tijelima i/ili osobama određenim posebnim propisima.
(2) Tijelo i/ili osoba određena posebnim propisom obvezni su svoje mišljenje
dostaviti tijelu nadležnom za provedbu strateške procjene u roku od 30 dana.
Ukoliko mišljenje ne bude dostavljeno u propisanom roku, smatra se da prema
posebnim propisima nema posebnih utjecaja i uvjeta vezanih za zaštitu okoliša
koje je potrebno uvažiti u planu ili programu.

Članak 64.

(1) Tijelo nadležno prema odredbi članka 59. stavka 1. ovoga Zakona, osim u
slučaju kada je za provedbu strateške procjene nadležno Ministarstvo, prije
upućivanja prijedloga plana ili programa u proceduru donošenja, obvezno je o
strateškoj procjeni ishoditi mišljenje Ministarstva.
(2) Kada je za provedbu strateške procjene prema ovom Zakonu nadležno tijelo iz
članka 59. stavka 2. ovoga Zakona, ono je dužno, prije upućivanja prijedloga
plana ili programa u proceduru donošenja, o strateškoj procjeni ishoditi
mišljenje ministarstva.
(3) U slučaju kada se radi o strateškoj procjeni plana iz članka 56. alineje 2.
uključujući i stratešku procjenu o izmjenama i/ili dopunama toga plana mišljenje
iz stavka 2. ovoga članka ishodit će se u okviru zahtjeva za davanje suglasnosti
na taj plan prema posebnom zakonu.
(4) Mišljenja iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka daju se u skladu s odredbama
uredbe iz članka 57. stavka 4. ovoga Zakona.

Članak 65.

(1) Prije nego što je utvrđen nacrt prijedloga plana ili programa koji se daje
na javnu raspravu uključujući javni uvid i javno izlaganje, nacrt plana i
programa razmatra, a rezultate strateške studije ocjenjuje savjetodavno stručno
povjerenstvo (u daljnjem tekstu: povjerenstvo za stratešku procjenu) i o tome
daje svoje mišljenje.
(2) Povjerenstvo za stratešku procjenu pojedinog plana ili programa imenuje
čelnik tijela nadležnog za provedbu strateške procjene.
(3) Sastav i broj članova povjerenstva za stratešku procjenu određuje se ovisno
o obuhvatu i drugim značajkama plana ili programa za koji se provodi strateška
procjena.
(4) Članovi povjerenstva za stratešku procjenu imenuju se s popisa osoba koje
odredi ministar iz redova znanstvenih i stručnih djelatnika, predstavnika
područne (regionalne), odnosno lokalne samouprave, predstavnika tijela državne
uprave i predstavnika pravnih osoba s javnim ovlastima te predstavnika
Ministarstva.
(5) Popis osoba iz stavka 4. ovoga članka objavljuje se u »Narodnim novinama«.
(6) Kada se strateška procjena provodi za plan ili program na državnoj razini,
najmanje jedan član povjerenstva za stratešku procjenu je predstavnik
Ministarstva.
(7) Povjerenstvo za stratešku procjenu ima pravo na naknadu za svoj rad.
(8) Postupak imenovanja i opoziva, obvezni sastav, način rada, obvezni sadržaj
mišljenja koje izdaje povjerenstvo za stratešku procjenu te visinu i način
isplate naknade za rad toga povjerenstva, pobliže propisuje ministar
pravilnikom.

Članak 66.

(1) Prije stavljanja u proceduru donošenja pri utvrđivanju konačnog prijedloga
plana ili programa obvezno se uzimaju u obzir rezultati strateške procjene,
mišljenja tijela i/ili osoba određenih posebnim propisom te se razmatraju
primjedbe, prijedlozi i mišljenja javnosti i rezultati bilo kojih prekograničnih
konzultacija ako su bile obvezne sukladno ovom Zakonu, koji su dani na nacrt
prijedloga plana i programa i mišljenje Ministarstva.
(2) Postupak strateške procjene završava izvješćem tijela nadležnog za provedbu
strateške procjene. Izvješće sadrži informaciju o: načinu na koji su pitanja
zaštite okoliša integrirana u plan ili program, rezultate toga postupka te mjere
zaštite okoliša i način praćenja primjene mjera koje su postale sadržajem plana
ili programa kao i način praćenja značajnih utjecaja na okoliš donesenog plana
ili programa, te ostale podatke sukladno uredbi iz članka 57. stavka 4. ovoga
Zakona.
(3) O Izvješću iz stavka 2. ovoga članka i donesenom planu i programu tijelo
nadležno za provedbu strateške procjene u skladu s ovim Zakonom i uredbom iz
članka 137. stavka 2. ovoga Zakona informira javnost, tijela i/ili osobe
određene posebnim propisom i države koje su sudjelovale u prekograničnim
konzultacijama kada su one bile obvezne sukladno ovom Zakonu.
(4) Nakon donošenja plana ili programa tijelo nadležno za njegovo donošenje
obvezno je prilikom provedbe plana i programa osigurati praćenje mjera zaštite
okoliša koje su postale njegovim sadržajem.

Članak 67.

Kada strateška procjena uključuje i ocjenu prihvatljivosti plana ili programa na
prirodu postupak strateške procjene utjecaja plana ili programa na prirodu
provodi se u okviru postupka strateške procjene utjecaja plana ili programa na
okoliš.

*Sredstva za stratešku procjenu i ocjenu o potrebi strateške procjene*
Članak 68.

(1) Sredstva za stratešku procjenu i ocjenu o potrebi strateške procjene, kada
se ti postupci provode za plan i program koji se donose na državnoj razini,
osiguravaju se iz sredstava državnog proračuna i iz drugih izvora u skladu sa
zakonom.
(2) Sredstva za stratešku procjenu i ocjenu o potrebi procjene, kada se ti
postupci provode za plan i program na područnoj (regionalnoj) razini,
osiguravaju se iz proračuna jedinica područne (regionalne) samouprave i iz
drugih izvora u skladu sa zakonom.

***3. Procjena utjecaja zahvata na okoliš***
Definicija i svrha procjene utjecaja zahvata na okoliš

Članak 69.

(1) Procjena utjecaja zahvata na okoliš je procjena mogućih značajnih utjecaja
na okoliš zahvata određenih ovim Zakonom i uredbom iz članka 71. stavka 3. ovoga
Zakona.
(2) Procjenom utjecaja zahvata na okoliš prepoznaje se, opisuje i ocjenjuje, na
prikladan način, utjecaj zahvata iz stavka 1. ovoga članka na okoliš, tako da se
utvrđuje mogući izravni i neizravni utjecaj zahvata na: tlo, vodu, more, zrak,
šumu, klimu, ljude, biljni i životinjski svijet, krajobraz, materijalnu imovinu,
kulturnu baštinu, uzimajući u obzir njihove međuodnose.
(3) Procjena utjecaja zahvata na okoliš mora osigurati ostvarenje načela
predostrožnosti u ranoj fazi planiranja zahvata kako bi se utjecaji zahvata
sveli na najmanju moguću mjeru i postigla najveća moguća očuvanost kakvoće
okoliša, što se postiže usklađivanjem i prilagođavanjem namjeravanog zahvata s
prihvatnim mogućnostima okoliša na određenom području.
(4) Procjena utjecaja zahvata na okoliš provodi se u okviru pripreme
namjeravanog zahvata, prije izdavanja lokacijske dozvole za provedbu zahvata ili
drugog odobrenja za zahvat za koji izdavanje lokacijske dozvole nije obvezno.
(5) Kada procjena utjecaja zahvata na okoliš uključuje i ocjenu prihvatljivosti
zahvata za prirodu, sukladno posebnom propisu o zaštiti prirode, neće se
provoditi poseban postupak ocjene sukladno posebnom propisu o zaštiti prirode. U
tom slučaju će se u postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš sukladno
mišljenju tijela nadležnog za zaštitu prirode utvrditi i kompenzacijski uvjeti
za ugrožavanje posebnim propisom zaštićenih biljnih i životinjskih vrsta i
staništa.
(6) Mjere i/ili program praćenja stanja okoliša utvrđeni rješenjem o
prihvatljivosti zahvata za okoliš obvezni su sadržaj dozvola za provedbu zahvata
koje se izdaju prema posebnom zakonu.

*Objedinjeni postupci*
Članak 70.

(1) Kada se zahvat, za kojega se provodi procjena utjecaja na okoliš, odnosi na
postrojenje za kojega se prema ovom Zakonu i uredbi iz članka 71. stavka 3.
ovoga Zakona obvezno utvrđuju objedinjeni uvjeti zaštite okoliša, o zahtjevu za
procjenu utjecaja zahvata na okoliš i o zahtjevu za utvrđivanje objedinjenih
uvjeta zaštite okoliša odlučuje se u jedinstvenom postupku.
(2) U postupku iz stavka 1. ovoga članka rješava se primjenom odredbi ovoga
Zakona kojima je uređena procjena utjecaja zahvata na okoliš i odredbi ovoga
Zakona kojima je uređeno utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za
postrojenje.
(3) U postupku iz stavka 1. ovoga članka izdaje se rješenje o objedinjenim
uvjetima zaštite okoliša.

*Zahvati za koje je obvezna procjena utjecaja na okoliš i zahvati koji podliježu
ocjeni o potrebi procjene*
Članak 71.

(1) Zahvati za koje je obvezna procjena utjecaja na okoliš i zahvati za koje se
provodi ocjena o potrebi procjene utjecaja na okoliš utvrđuju se uredbom iz
stavka 3. ovoga članka.
(2) Ocjena o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš temelji se na
pojedinačnim ispitivanjima i/ili kriterijima propisanim uredbom iz stavka 3.
ovoga članka.
(3) Način podnošenja zahtjeva za procjenu utjecaja zahvata na okoliš, minimalni
sadržaj studije o procjeni utjecaja zahvata na okoliš u slučaju kada sadržaj
studije nije određen uputom, način sudjelovanja ovlaštenika koji je izradio
studiju o procjeni utjecaja zahvata na okoliš; način podnošenja zahtjeva za
ocjenu o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš, način pojedinačnih
ispitivanja i kriteriji na temelju kojih se odlučuje o potrebi procjene utjecaja
zahvata na okoliš, način davanja ocjene; način podnošenja zahtjeva za izdavanje
upute o sadržaju studije o procjeni utjecaja na okoliš i način izdavanja te
upute; obvezni sadržaj pismena koja se izdaju vezano za informiranje javnosti i
sudjelovanje zainteresirane javnosti u postupcima: procjene utjecaja zahvata na
okoliš, ocjene o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš i izdavanja upute o
sadržaju studije o procjeni utjecaja zahvata na okoliš, te način rada i obvezni
sadržaj mišljenja koje izdaje povjerenstvo koje sudjeluje u postupku procjene
utjecaja zahvata na okoliš, pobliže uređuje Vlada uredbom.

*Izuzeća*
Članak 72.

(1) Kada zahvat u okoliš, za koji je uredbom iz članka 71. stavka 3. ovoga
Zakona utvrđena obveza procjene utjecaja na okoliš, služi u nacionalne obrambene
svrhe, na zahtjev nositelja zahvata, može se razmotriti i provesti odgovarajući
oblik procjene utjecaja zahvata na okoliš ili ovisno o zahtjevu, provesti ocjena
o potrebi procjene.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka zahtjev se podnosi Ministarstvu.
Ministarstvo provodi ocjenu o potrebi procjene na odgovarajući način i ocjenu o
potrebi procjene, te predlaže Vladi donošenje odluke s tim u svezi.
(3) Odluka Vlade o potrebi procjene u smislu stavka 2. ovoga članka obvezno
sadrži:
– način provedbe odgovarajućeg oblika procjene ako je utvrđeno da se procjena
treba provesti (obvezni sadržaj zahtjeva nositelja zahvata, minimalni sadržaj
stručne aplikacije na temelju koje se provodi procjena i sve u svezi s tim,
– način informiranja javnosti i sudjelovanja zainteresirane javnosti u postupku
iz podstavka 1. ovoga stavka,
– način obavještavanja druge države ukoliko se radi o zahvatu u okoliš s
prekograničnim utjecajem i u slučaju klada je ocijenjeno da se procjena neće
provoditi,
– način obavještavanja javnosti o donošenju rješenja o prihvatljivosti zahvata
za okoliš i obvezni sadržaj izvješća o provedenom postupku, uključujući i
obavještavanje zainteresirane javnosti o razlozima neprihvaćanja primjedbi i
prijedloga koji su dostavljeni u tom postupku,
– druge uvjete u vezi s postupkom iz stavka 1. ovoga članka.
(4) Procjenu utjecaja na okoliš zahvata iz stavka 1. ovoga članka provodi
Ministarstvo. Na ovaj postupak odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Zakona
o procjeni utjecaja zahvata na okoliš, u onom dijelu koji nije određen odlukom
iz stavka 2. ovoga članka.
(5) Za zahvat u okoliš, za koji je propisom donesenim na temelju ovoga Zakona
propisana obveza procjene utjecaja na okoliš, ta procjena ne mora se provoditi u
slučaju iznimne važnosti zahvata kod žurnog sprječavanja nastanka ili
otklanjanja posljedica nastale štete uzrokovane djelovanjem više sile, ili zbog
drugih opasnosti za ljude, materijalna dobra i okoliš.
(6) O slučaju iz stavka 1. ovoga članka kada se u postupku ocjene o potrebi
procjene utjecaja zahvata na okoliš donese odluka da nije potrebno provesti
procjenu i u slučaju iz stavka 5. ovoga članka Ministarstvo je obvezno
obavijestiti nadležno tijelo Europske unije.

*Zahtjev nositelja zahvata*
Članak 73.

(1) Postupak kojim se provodi procjena utjecaja zahvata na okoliš i postupak
kojim se provodi ocjena o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš provode se
na pisani zahtjev nositelja zahvata.
(2) Zahtjev za procjenu utjecaja zahvata na okoliš sadrži studiju o procjeni
utjecaja zahvata na okoliš i druge propisane dokumente sukladno uredbi iz članka
71. stavka 3. ovoga Zakona te se podnosi na način propisan tom uredbom.
(3) Zahtjev za ocjenu o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš podnosi se
na način propisan uredbom iz članka 71. stavka 3. ovoga Zakona.
(4) Ukoliko nositelj zahvata zahtjev iz stavka 2. odnosno stavka 3. ovoga članka
ne podnese na propisani način i sa propisanim sadržajem niti nakon što je
posebnim zaključkom Ministarstva ili nadležnog upravnog tijela u županiji
odnosno u Gradu Zagrebu pozvan da zahtjev u određenom roku dopuni sukladno
propisanom sadržaju, zahtjev će se posebnim rješenjem odbaciti.
(5) Rok za dopunu zahtjeva u smislu odredbe stavka 4. ovoga članka može se
utvrditi najduže na tri mjeseca od dana dostave zaključka kojim je zatražena
dopuna zahtjeva.
(6) Ukoliko Ministarstvo ili nadležno upravno tijelo u županiji, odnosno u Gradu
Zagrebu na temelju ovoga Zakona i posebnih propisa utvrdi da zahtjev iz stavka
3. ovoga članka nije na zakonu osnovan posebnim rješenjem će zahtjev odbiti.

*Nadležnost*
Članak 74.

(1) O zahtjevu za procjenu utjecaja zahvata na okoliš i o zahtjevu za ocjenu o
potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš odlučuje Ministarstvo ili nadležno
upravno tijelo u županiji odnosno u Gradu Zagrebu, ovisno o zahvatima koji su im
određeni u nadležnost uredbom iz članka 71. stavka 3. ovoga Zakona.
(2) O zahtjevu za davanje upute o sadržaju studije o utjecaju zahvata na okoliš
prije njezine izrade odlučuje Ministarstvo ili nadležno upravno tijelo u
županiji odnosno u Gradu Zagrebu, ovisno o zahvatima koji su im određeni u
nadležnost uredbom iz članka 71. stavka 3. ovoga Zakona.
(3) Zahvate koji su u nadležnosti Ministarstva, odnosno nadležnog upravnog
tijela u županiji te u Gradu Zagrebu određuje Vlada uredbom iz članka 71. stavka
3. ovoga Zakona.

*Studija o utjecaju zahvata na okoliš i određivanje sadržaja studije prije
njezine izrade*
Članak 75.

(1) Studija o utjecaju zahvata na okoliš je stručna podloga koja obuhvaća sve
potrebne podatke, dokumentaciju, obrazloženja i opise u tekstualnom i grafičkom
obliku, prijedlog ocjene prihvatljivosti zahvata i mjere zaštite okoliša u
odnosu na zahvat te po potrebi, program praćenja stanja okoliša. Na temelju
studije o utjecaju zahvata na okoliš provodi se procjena utjecaja zahvata na
okoliš.
(2) Studija o utjecaju zahvata na okoliš mora biti izrađena na temelju
najnovijih, vjerodostojnih i dostupnih podataka.
(3) Nositelj zahvata osigurava izradu studije o utjecaju zahvata na okoliš i
podmiruje sve troškove u postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš.
(4) Ovlaštenik koji izrađuje studiju o utjecaju zahvata na okoliš je odgovoran
za istinitost, točnost, stručnu utemeljenost i udovoljavanje propisanim
zahtjevima u vezi s izradom i sadržajem studije.

Članak 76.

(1) Nositelj zahvata može, prije izrade studije o utjecaju zahvata na okoliš,
pisanim zahtjevom od Ministarstva, odnosno od nadležnog upravnog tijela u
županiji te u Gradu Zagrebu, zatražiti da mu se, s obzirom na namjeravani
zahvat, izda uputa o sadržaju studije.
(2) Uputa iz stavka 1. ovoga članka nije upravni akt.
(3) Zahtjev za izdavanje upute o sadržaju studije o utjecaju zahvata na okoliš
podnosi se na način propisan uredbom iz članka 71. stavka 3. ovoga Zakona.
Ukoliko zahtjev iz stavka 1. ovoga članka ne bude podnesen na propisani način
donijet će se rješenje kojim se zahtjev odbacuje kao nepotpun.

*Povjerenstvo u postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš*
Članak 77.

(1) U postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš uključujući i utvrđivanje
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša, kada se ono provodi u jedinstvenom postupku
u smislu članka 70. stavka 1. ovoga Zakona, svojim mišljenjem sudjeluje
savjetodavno stručno povjerenstvo (dalje u tekstu: povjerenstvo), koje za svaki
pojedini zahvat imenuje ministar, odnosno čelnik nadležnog upravnog tijela u
županiji te u Gradu Zagrebu. Ukoliko se predviđa veći broj zahvata iste vrste
može se imenovati stalno povjerenstvo za tu vrstu zahvata.
(2) Povjerenstvo ocjenjuje utjecaj zahvata na okoliš, njegovo vrednovanje i
prihvatljivost na temelju studije o utjecaju zahvata na okoliš te Ministarstvu,
odnosno nadležnom upravnom tijelu u županiji te u Gradu Zagrebu daje mišljenje o
prihvatljivosti zahvata, predlaže moguće varijante za okoliš i mjere zaštite
okoliša te program praćenja stanja okoliša vezano za zahvat. U jedinstvenom
postupku iz članka 70. stavka 1. ovoga Zakona povjerenstvo ocjenjuje i mogući
utjecaj na okoliš tehnologije i tehnike predložene za postrojenje te predlaže
Ministarstvu objedinjene mjere zaštite okoliša u vezi s postrojenjem.
(3) Sastav i broj članova povjerenstva određuje se odlukom, ovisno o vrsti
zahvata i ovisno o djelatnosti koju će tvrtka obavljati u postrojenju na koje se
zahvat odnosi.
(4) Članovi povjerenstva imenuju se s popisa osoba koje određuje ministar iz
redova znanstvenih i stručnih djelatnika, predstavnika tijela i/ili osoba
određenih posebnim propisom, predstavnika jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave te predstavnika Ministarstva. Članovima povjerenstva
mogu se s istog popisa odrediti zamjenici.
(5) Popis osoba iz stavka 4. ovoga članka, objavljuje se u »Narodnim novinama«.
(6) Povjerenstvo ima pravo na naknadu za svoj rad. Naknadu za rad povjerenstva
sukladno odluci ministra osigurava nositelj zahvata odnosno tvrtka.

*Rokovi za provedbu postupaka*
Članak 78.

(1) Postupak procjene utjecaja zahvata na okoliš mora se provesti u roku od
četiri mjeseca od dana primitka urednog zahtjeva nositelja zahvata.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, rok za provedbu postupka procjene
utjecaja zahvata na okoliš može se produžiti najviše za dva mjeseca ako je u
postupku ocijenjeno nužnim obavljanje dopunskih radnji.
(3) Postupak ocjene o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš mora se
provesti u roku od tri mjeseca od dana primitka urednog zahtjeva nositelja
zahvata.
(4) Uputa o sadržaju studije o utjecaju zahvata na okoliš mora se izdati u roku
od tri mjeseca od dana primitka urednog zahtjeva za izdavanje upute.
(5) Zahtjevi iz stavka 1., 3. i 4. ovoga članka smatrat će se urednima kada
sadrže sve propisane dokumente i podatke na temelju kojih se, prema ocjeni
Ministarstva, može donijeti rješenje odnosno uputa u skladu s ovim Zakonom.
(6) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kada se postupak procjene utjecaja
zahvata na okoliš provodi kao jedinstveni postupak u smislu članka 70. stavka 1.
ovoga Zakona, postupak se mora provesti u roku od šest mjeseci od dana primitka
urednog zahtjeva koji je zadnji u tom postupku postao uredan u skladu s ovim
Zakonom.

*Rješenja i obvezni sadržaj rješenja*
Članak 79.

(1) O zahtjevu za procjenu utjecaja zahvata na okoliš odlučuje se rješenjem o
prihvatljivosti zahvata za okoliš, ako se ne odlučuje u jedinstvenom postupku u
smislu članka 70. stavka 1. ovoga Zakona. Rješenjem o prihvatljivosti zahvata za
okoliš se utvrđuje da je namjeravani zahvat prihvatljiv za okoliš uz primjenu
mjera zaštite okoliša i da sadrži potrebne mjere zaštite okoliša koje proizlaze
iz zakona, drugih propisa, standarda i mjera koje doprinose smanjivanju
onečišćavanja okoliša, a po potrebi može se utvrditi i program praćenja stanja
okoliša. Kada nisu ispunjeni zakonom propisani uvjeti za zaštitu okoliša ovim
rješenjem utvrđuje se da zahvat nije prihvatljiv za okoliš.
(2) O zahtjevu za ocjenu o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš odlučuje
se rješenjem kojim se utvrđuje da je za zahvat potrebno provesti procjenu
utjecaja na okoliš odnosno da za zahvat nije potrebno provesti procjenu utjecaja
na okoliš.
(3) Rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša kojim se odlučuje u
jedinstvenom postupku u smislu članka 70. stavka 1. ovoga Zakona i rješenja iz
stavka 1. i 2. ovoga članka mogu se izdati nositelju zahvata, odnosno tvrtki
čiji je zahtjev odnosno zahtjevi uredni, nakon što je proveden postupak u skladu
s odredbama ovoga Zakona i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona.
(4) Prije donošenja rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš i rješenja o
objedinjenim uvjetima zaštite okoliša obvezno se uzimaju u obzir rezultati
studije utjecaja zahvata na okoliš, mišljenja tijela i/ili osoba određenih
posebnim propisom, te se razmatraju primjedbe, prijedlozi i mišljenja javnosti i
zainteresirane javnosti i rezultati bilo kojih prekograničnih konzultacija ako
su bile obvezne sukladno ovom Zakonu.

*Važenje rješenja i postupci nakon ishođenja rješenja*
Članak 80.

(1) Rješenje o prihvatljivosti zahvata za okoliš i rješenje o objedinjenim
uvjetima zaštite okoliša prestaju važiti ako se u roku od dvije godine od dana
konačnosti rješenja ne podnese zahtjev za izdavanje lokacijske dozvole odnosno
drugog akta sukladno posebnom zakonu.
(2) Važenje rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš može se, na zahtjev
nositelja zahvata, jednom produžiti na još dvije godine uz uvjet da se nisu
promijenili uvjeti utvrđeni u skladu s ovim Zakonom i drugi uvjeti u skladu s
kojima je izdano to rješenje. O zahtjevu za produženje važenja rješenja o
prihvatljivosti zahvata za okoliš odlučuje se rješenjem.
(3) Za svaku izmjenu ili dopunu namjeravanog zahvata vezano za stanje objekta
odnosno postrojenja koje je utvrđeno rješenjem o prihvatljivosti zahvata odnosno
tehničko tehnološkim rješenjem kao sastavnim dijelom rješenja o objedinjenim
uvjetima zaštite okoliša, nositelj zahvata i tvrtka su obvezni, prije podnošenja
zahtjeva za izdavanje lokacijske dozvole ili drugog akta prema posebnom zakonu,
ishoditi posebno rješenje o ocjeni o potrebi procjene utjecaja na okoliš zahvata
s obzirom na nastale promjene odnosno rješenje o ocjeni o potrebi utvrđivanja
novih objedinjenih uvjeta zaštite okoliša.
(4) Rješenje iz stavka 3. ovoga članka donosi isto tijelo koje je donijelo
rješenje o prihvatljivosti zahvata odnosno o objedinjenim uvjetima zaštite
okoliša.
(5) Rješenjem koje se donosi u postupku u smislu stavka 3. ovoga članka utvrdit
će se i način na koji će se provesti procjena utjecaja zahvata na okoliš odnosno
način na koji će se provesti utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša,
ukoliko se utvrdi potreba da se takvi postupci provedu. Pri tome će se
odgovarajuće primijeniti odredbe ovoga Zakona i provedbenih propisa ovoga Zakona
kojima je uređena procjena utjecaja zahvata na okoliš odnosno način utvrđivanja
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša.

*Pravo na žalbu*
Članak 81.

(1) Protiv rješenja iz članka 70. stavka 3., rješenja iz članka 73. stavka 4. i
6., rješenja iz članka 76. stavka 3., rješenja iz članka 79. stavka 1., 2. i
rješenja iz članka 80. stavka 2.i 3. ovoga Zakona, koje je donijelo
Ministarstvo, žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.
(2) Protiv rješenja iz članka 73. stavka 4. i 6., rješenja iz članka 76. stavka
3., rješenja iz članka 79. stavka 1. i 2. i rješenja iz članka 80. stavka 2. i
3. ovoga Zakona, koje je donijelo nadležno upravno tijelo u županiji odnosno u
Gradu Zagrebu, može se, izjaviti žalba Ministarstvu.
(3) Rješenje iz članka 70. stavka 3., rješenje iz članka 79. stavka 1. i 2. i
rješenje iz članka 80. stavka 2. i 3. ovoga Zakona dostavlja se nadležnoj
inspekciji.

***4. Utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje***
*Cilj i svrha utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša*

Članak 82.

(1) Prije početka gradnje i puštanja u rad, kao i prije značajne promjene u radu
ili rekonstrukcije postrojenja namijenjenog obavljanju djelatnosti kojom se mogu
prouzročiti emisije kojima se onečišćuje tlo, zrak, vode i more, tvrtka je
obvezna ishoditi objedinjene uvjete zaštite okoliša u skladu s ovim Zakonom i
uredbom iz stavka 4. ovoga članka.
(2) Objedinjeni uvjeti zaštite okoliša iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se s
ciljem cjelovite zaštite okoliša sprječavanjem, smanjivanjem i u najvećoj
mogućoj mjeri otklanjanjem onečišćenja, prvenstveno na samom izvoru, te
osiguravanjem promišljenog gospodarenja prirodnim dobrima nadzorom onečišćenja i
uspostavljanjem održive ravnoteže između ljudskog djelovanja i
socijalno-ekonomskog razvoja, s jedne strane, te prirodnih dobara i
regenerativne sposobnosti prirode, s druge strane.
(3) Djelatnosti kojima se mogu prouzročiti emisije u smislu stavka 1. ovoga
članka utvrđuju se uredbom iz stavka 4. ovoga članka.
(4) Način podnošenja zahtjeva za utvrđivanje i način utvrđivanja objedinjenih
uvjeta zaštite okoliša za nova (prije početka gradnje i rekonstrukcije te
puštanja u redoviti rad) i za postojeća postrojenja u kojima se obavljaju
djelatnosti u smislu stavka 1. ovoga članka, obvezni sadržaj
tehničko-tehnološkog rješenja za postrojenje vezano za objedinjene uvjete
zaštite okoliša, troškove i način pokrića troškova u svezi s tim postupcima,
obvezni sadržaj rješenja kojima se utvrđuju objedinjeni uvjeti zaštite okoliša,
način i obveza provedbe pokusnog rada postrojenja s obzirom na utvrđene mjere i
objedinjene uvjete zaštite okoliša, način dostavljanja podataka o praćenju
emisija u tlo, zrak, vode i more te druge sastavnice okoliša, uvjete kada se za
postrojenje moraju ishoditi novi objedinjeni uvjeti zaštite okoliša odnosno
rješenje o izmjenama i dopunama utvrđenih objedinjenih uvjeta zaštite okoliša,
način postupanja nadležnih tijela u slučajevima kada bi emisije iz postrojenja
mogle izazvati prekogranični utjecaj na zdravlje ljudi i okoliš drugih država,
obvezni sadržaj analize stanja u postojećem postrojenju i obvezni sadržaj
elaborata o načinu usklađivanja s odredbama ovoga Zakona, te obvezni sadržaj
mišljenja Ministarstva o analizi i elaboratu tvrtke kao i način njegova
izdavanja, te druge mjere i uvjete u skladu s međunarodno priznatim standardima
i propisima, pobliže uređuje Vlada uredbom.

*Obveze tvrtke u vezi s cjelovitom zaštitom okoliša*
Članak 83.

Tvrtka je, u svrhu cjelovite zaštite okoliša od štetnih utjecaja djelatnosti
koje se obavljaju u postrojenju u smislu članka 82. stavka 1. ovoga Zakona
obvezna osigurati da se pri obavljanju djelatnosti u postrojenju:
– poduzimaju sve potrebne i posebnim propisima odnosno aktima određene mjere
radi sprječavanja onečišćenja, a osobito kroz primjenu najboljih raspoloživih
tehnika,
– ne uzrokuje znatnije onečišćenje okoliša,
– izbjegava stvaranje i/ili proizvodnja otpada, odnosno da se otpad oporabljuje
ili, kada se te mjere ne mogu postići, da se otpad odlaže na način kojim se
izbjegavaju ili smanjuju utjecaji na okoliš i sukladno načelu blizine prema
posebnom propisu,
– učinkovito koristi energija,
– poduzimaju sve nužne i posebnim propisima odnosno aktima određene mjere kako
bi se spriječile nesreće i sanirale njihove posljedice,
– po prestanku rada postrojenja poduzmu sve mjere kako bi se izbjegao rizik
onečišćenja okoliša i područje postrojenja vratilo u povoljno odnosno
zadovoljavajuće stanje.

*Nadležnost za rješavanje o zahtjevu za utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite
okoliša za postrojenje i način utvrđivanja*
Članak 84.

(1) O zahtjevu za utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje
rješava Ministarstvo.
(2) Objedinjeni uvjeti zaštite okoliša za postrojenje utvrđuju se u postupku iz
članka 70. stavka 1. ovoga Zakona prije izdavanja lokacijske dozvole.
Objedinjeni uvjeti zaštite okoliša moraju sadržavati uvjete zaštite tla, zraka,
vode, mora ukoliko to lokacija postrojenja uvjetuje, te ostalih sastavnica
okoliša kao i uvjete zaštite na radu. Svi ti uvjeti zaštite okoliša moraju
proizlaziti iz karakteristika tehnoloških procesa danih u tehničko-tehnološkom
rješenju postrojenja, odabranih na principu najboljih raspoloživih tehnika
primjenjivih na postrojenje.
(3) Objedinjeni uvjeti zaštite okoliša utvrđeni rješenjem iz članka 70. stavka
3. sastavni su dio lokacijske dozvole.
(4) Provjera ispunjavanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša iz stavka 2. ovoga
članka utvrđenih rješenjem iz članka 70. stavka 3. ovoga Zakona provodi se u
postupku tehničkog pregleda u okviru postupka izdavanja uporabne dozvole, koji
se provodi prema posebnom zakonu, osim u dijelu koji se odnosi na zaštitu
okoliša, koji dio se provodi u skladu s ovim Zakonom.

*Način podnošenja zahtjeva za utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za
postrojenje*
Članak 85.

(1) Zahtjev za utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje
može se odnositi na jedan ili više dijelova postrojenja na istoj lokaciji, u
kojima djelatnost namjerava obavljati ili obavlja i/ili ih koristi ista tvrtka.
(2) Zahtjev za utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje
podnosi se istodobno sa zahtjevom za procjenu utjecaja zahvata na okoliš, koji
se odnosi na to postrojenje. Zahtjev obvezno sadrži tehničko-tehnološko rješenje
za postrojenje vezano za objedinjene uvjete zaštite okoliša i:
– opis postrojenja i djelatnosti koju tvrtka namjerava obavljati odnosno obavlja
u postrojenju,
– popis sirovina, pomoćnih materijala, i drugih supstanci te podaci o energiji
koja će se koristiti ili stvarati u postrojenju,
– opis izvora emisija iz postrojenja,
– opis stanja lokacije i područja gdje se postrojenje nalazi,
– opis svojstava i količine očekivanih emisija iz postrojenja u svaki medij, kao
i identifikacije značajnijih učinaka emisija na okoliš,
– opis predviđene tehnologije i drugih tehnika sprečavanja ili, gdje to nije
moguće, smanjenja emisija iz postrojenja,
– prema potrebi, opis mjera za sprječavanje i oporabu otpada nastalog u
postrojenju,
– opis ostalih mjera predviđenih u cilju zadovoljavanja općih načela osnovnih
obveza tvrtke u skladu s člankom 83. ovoga Zakona,
– opis mjera predviđenih za praćenje emisija u okoliš, te
– sažetak svih podataka navedenih u podstavcima 1.– 9. ovoga stavka.
(3) Ukoliko je za izvedbu odnosno rad postrojenja ovim Zakonom i odgovarajućim
provedbenim propisom ovoga Zakona, odnosno posebnim propisom, osim obveze ocjene
o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš odnosno obveze procjene utjecaja
zahvata na okoliš, utvrđena i obveza izrade Izvješća o sigurnosti, odnosno
obveza ishođenja dozvole za emisije stakleničkih plinova, tada zahtjev za
utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje, osim sadržaja
određenog stavkom 2. ovoga članka, mora sadržavati i odgovarajuće akte i/ili
podatke o postupcima koji se odnose na te obveze.
(4) Tehničko-tehnološko rješenje za postrojenje vezano za objedinjene uvjete
zaštite okoliša osigurava nositelj zahvata odnosno tvrtka te snosi sve troškove
u postupku utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša.
(5) Tehničko-tehnološko rješenje za postrojenje vezano za objedinjene uvjete
zaštite okoliša mora biti izrađeno na temelju najnovijih, vjerodostojnih i
dostupnih podataka.
(6) Ovlaštenik koji izrađuje tehničko-tehnološko rješenje za postrojenje vezano
za objedinjene uvjete zaštite okoliša je odgovoran za istinitost, točnost,
stručnu utemeljenost i udovoljavanje propisanim zahtjevima u vezi s izradom i
sadržajem toga rješenja.

Članak 86.

(1) Ukoliko nositelj zahvata odnosno tvrtka zahtjev iz članka 85. stavka 1.
ovoga Zakona ne podnese na propisani način i sa propisanim sadržajem niti nakon
što je posebnim zaključkom Ministarstva pozvan/pozvana da zahtjev u određenom
roku dopuni sukladno propisanom sadržaju, zahtjev će se posebnim rješenjem
odbaciti.
(2) Rok za dopunu zahtjeva iz članka 85. stavka 1. ovoga Zakona u smislu odredbe
stavka 1. ovoga članka može se utvrditi najduže na tri mjeseca od dana dostave
zaključka kojim je zatražena dopuna zahtjeva.
(3) Ukoliko Ministarstvo na temelju ovoga Zakona i posebnih propisa utvrdi da
zahtjev iz članka 85. stavka 1. ovoga Zakona nije na zakonu osnovan posebnim
rješenjem će zahtjev odbiti.
(4) Protiv rješenja iz stavka 1. i 3. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali se
može pokrenuti upravni spor.

*Način provedbe postupka utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za
postrojenje*
Članak 87.

(1) Postupak utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje
provodi se u skladu s ovim Zakonom i posebnim zakonom.
(2) Na rok za provedbu postupka utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša
za postrojenje primjenjuju se odredbe članka 78. stavka 6. ovoga Zakona u
slučaju kada se radi o izdavanju rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite
okoliša, a kada se radi o izdavanju uporabne dozvole prema posebnom zakonu
primjenjuje se rok utvrđen tim zakonom.

Članak 88.

(1) Rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša obvezno sadrži sve uvjete
sukladno članku 84. stavku 2. ovoga Zakona koje postrojenje mora postići
sukladno ovom Zakonu i posebnim propisima, te način na koji treba provesti
provjeru ispunjavanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša u pokusnom radu
postrojenja sukladno posebnom zakonu. Tehničko-tehnološko rješenje za
postrojenje vezano za utvrđene objedinjene uvjete zaštite okoliša je sastavni
dio toga rješenja,
(2) Ukoliko određena lokacija zahtijeva strože uvjete kakvoće okoliša od uvjeta
određenih graničnim vrijednostima prema posebnim propisima, dodatnim mjerama u
rješenju iz stavka 1. ovoga članka određuju se granične vrijednosti emisija
dopustive uvjetima kakvoće okoliša na toj lokaciji.
(3) Uporabnom dozvolom, ne isključujući sadržaj i svrhu toga akta uređen
posebnim zakonom, daje se odobrenje za rad cijelog ili dijela postrojenja te se
utvrđuje da postrojenje ispunjava objedinjene uvjete zaštite okoliša u skladu s
rješenjem o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša. Uporabnom dozvolom potvrđuje
se da postrojenje ispunjava i propisane uvjete za rad i/ili za obavljanje
djelatnosti. (u daljnjem tekstu ovi uvjeti su: objedinjeni uvjeti zaštite
okoliša iz uporabne dozvole).
(4) Objedinjeni uvjeti zaštite okoliša utvrđeni u skladu s ovim Zakonom za
postrojenje na koje se primjenjuju posebni propisi o sustavu trgovanja emisijama
stakleničkih plinova ne sadrže posebne uvjete koji se odnose na učinkovito
korištenje energije u ložištima ili drugim jedinicama koji ispuštaju ugljični
dioksid (CO2).
(5) Odredbe stavka 4. ovoga članka ne primjenjuju se na objedinjene uvjete
zaštite okoliša koji se utvrđuju za postrojenje koje je privremeno isključeno iz
sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova sukladno posebnom propisu.

Članak 89.

(1) Rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša obvezno se prilaže Idejnom
projektu koji se izrađuje sukladno posebnom zakonu i sastavni je dio zahtjeva za
izdavanje lokacijske dozvole prema tom zakonu.
(2) Uz zahtjev za izdavanje građevinske dozvole prema posebnom zakonu prilaže se
i pisano izvješće ovlaštenog revidenta prema ovom Zakonu kojim se potvrđuje da
je tehničkim rješenjem postrojenja dokazano da su ispunjeni objedinjeni uvjeti
zaštite okoliša kako je utvrđeno lokacijskom dozvolom odnosno rješenjem iz
stavka 1. ovoga članka.
(3) U tehničkom pregledu koji se provodi prema posebnom zakonu u okviru postupka
izdavanja uporabne dozvole za postrojenje, nakon puštanja u pokusni rad
postrojenja, stručnjak za zaštitu okoliša iz Ministarstva provjerava jesu li
ispunjeni objedinjeni uvjeti zaštite okoliša sukladno rješenju iz stavka 1.
ovoga članka.
(4) Ministar može, ovisno o specifičnim tehnikama koje se primjenjuju u radu
postrojenja za koji se obavljaju provjere iz stavka 3. ovoga članka, ovlastiti
stručnu ustanovu, trgovačko društvo odnosno stručnjaka specijalistu, da uz
odgovarajuće službene osobe i stručnjake sudjeluju u radu povjerenstva za
tehnički pregled prema posebnom zakonu.

Članak 90.

(1) Objedinjeni uvjeti zaštite okoliša iz uporabne dozvole utvrđuju se s rokom
primjene za razdoblje od pet godina od dana izdavanja uporabne dozvole.
(2) Po proteku roka iz stavka 1. ovoga članka uporabna dozvola prestaje važiti u
dijelu koji se odnosi na objedinjene uvjete zaštite okoliša, ne dovodeći u
pitanje druge utvrđene uvjete u toj dozvoli sukladno posebnom zakonu, ukoliko u
međuvremenu nije podnesen zahtjev za produljenje toga roka u skladu s ovim
Zakonom.
(3) Razdoblje važenja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša iz uporabne dozvole,
na zahtjev tvrtke, može se produžiti samo ako postrojenje ispunjava uvjete pod
kojima se, prema važećim propisima u vrijeme podnošenja zahtjeva, mogu utvrditi
isti objedinjeni uvjeti. O zahtjevu tvrtke rješava se posebnim rješenjem.
(4) Protiv uporabne dozvole glede objedinjenih uvjeta zaštite okoliša, žalba
nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.
(5) Protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali se može
pokrenuti upravni spor.

*Pokusni rad i puštanje u redoviti rad postrojenja*
Članak 91.

(1) Za sva postrojenja za koje je ovim Zakonom i uredbom iz članka 82. stavka 4.
ovoga Zakona propisana obveza ishođenja rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite
okoliša mora se u pokusnom radu provjeriti ispunjavanje utvrđenih objedinjenih
uvjeta zaštite okoliša.
(2) Postrojenje može biti pušteno u redoviti rad ako je tijekom pokusnog rada
postrojenja utvrđeno da su ispunjeni svi parametri određeni mjerama zaštite
okoliša iz rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša i na temelju izdane
uporabne dozvole.

*Obveze operatera nakon ishođene uporabne dozvole, odnosno rješenja o
objedinjenim uvjetima zaštite okoliša za postojeće postrojenje*
Članak 92.

(1) Nakon ishođene uporabne dozvole u smislu članka 88. stavka 3. ovoga Zakona
operater je o početku redovitog rada postrojenja obvezan obavijestiti
Ministarstvo u roku od 15 dana prije započinjanja obavljanja djelatnosti.
(2) Operater tvrtke za čije postrojenje je u skladu s ovim Zakonom izdana
uporabna dozvola, odnosno rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša kada
se radi o postojećem postrojenju, obvezan je Agenciji dostavljati podatke o
rezultatima praćenja emisija u tlo, zrak, vode, more te druge sastavnice okoliša
sukladno propisanim obvezama o izvješćivanju, te odmah prijaviti inspekciji
zaštite okoliša svaki nepredviđeni događaj u postrojenju ili djelovanje u
okoliš, koji bitno utječu na okoliš.
(3) Podaci iz stavka 2. ovoga članka dostavljaju se do 15. lipnja tekuće godine
za proteklu godinu.
(4) Operater je obvezan pisanim podneskom obavijestiti Ministarstvo o promjeni u
radu i planiranoj rekonstrukciji postrojenja tvrtke te dostaviti detaljni opis
namjeravanih promjena vezanih za postrojenje.
(5) Na temelju uvida i analize obavijesti operatera iz stavka 4. ovoga članka,
kada su ispunjeni uvjeti propisani uredbom iz članka 82. stavka 4. ovoga Zakona,
Ministarstvo može posebnim rješenjem tvrtci naložiti da prije ishođenja bilo
kojeg dokumenta prema posebnom zakonu glede rekonstrukcije postrojenja, podnese
zahtjev za:
– izdavanje rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša za postrojenje u
cijelosti ili za dio postrojenja u kojem namjerava obaviti rekonstrukciju,
– izdavanje rješenja o izmjenama i/ili dopunama objedinjenih uvjeta zaštite
okoliša iz uporabne dozvole, odnosno iz rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite
okoliša vezano za postojeće postrojenje.
(6) U slučaju obveze podnošenja zahtjeva prema rješenju Ministarstva iz stavka
5. ovoga članka zahtjev se podnosi na način propisan uredbom iz članka 82.
stavka 4. ovoga Zakona za postojeća postrojenja.

*Obveza praćenja najboljih raspoloživih tehnika*
Članak 93.

(1) Ministarstvo prati razvoj najboljih raspoloživih tehnika.
(2) Radi obavljanja poslova iz stavka 1. ovoga članka ministar može, ovisno o
specifičnim tehnikama koje se primjenjuju, za praćenje pojedinih raspoloživih
tehnika ovlastiti stručnu ustanovu, trgovačko društvo odnosno stručnjaka
specijalistu, a može u te svrhe odlukom osnovati i posebno stručno savjetodavno
tijelo.
(3) Članovi stručnog savjetodavnog tijela imaju pravo na naknadu za rad u
tijelu.
(4) Sredstva za naknade za rad pravnim i fizičkim osobama iz stavka 2. i 3.
ovoga članka osiguravaju se u državnom proračunu.

Članak 94.

Ministarstvo svakih pet godina, po službenoj dužnosti, razmatra, i ukoliko je
potrebno, posebnim rješenjem dopunjava prvobitno utvrđene objedinjene uvjete
zaštite okoliša za postrojenje sukladno ovom Zakonu, a osobito kada:
– je onečišćenje koje uzrokuje postrojenje tvrtke takvog značaja da je potrebno
razmotriti granične vrijednosti emisija utvrđene izdanim objedinjenim uvjetima
zaštite okoliša i u svrhu učinkovitog objedinjavanja uvjeta zaštite okoliša
utvrditi nove granične vrijednosti emisija,
– bitne promjene u najboljim raspoloživim tehnikama omogućuju značajno smanjenje
emisija a bez nametanja većih troškova,
– sigurnosni uvjeti rada ili aktivnosti nalažu uporabu drugih raspoloživih i
dostupnih tehnika,
– to nalaže usklađivanje sa zakonom, odnosno s europskim i/ili međunarodnim
propisima.

*Prestanak važenja uporabne dozvole u dijelu kojim su utvrđeni objedinjeni uvjeti
zaštite okoliša i rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša za postojeće
postrojenje*
Članak 95.

(1) Ministarstvo može, na prijedlog inspektora zaštite okoliša ili drugog
inspektora nadležnog prema posebnom zakonu, posebnim rješenjem utvrditi
prestanak važenja uporabne dozvole u dijelu kojim su utvrđeni objedinjeni uvjeti
zaštite okoliša, odnosno može posebnim rješenjem utvrditi prestanak važenja
rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša za postojeće postrojenje, – i
prije roka utvrđenog tom dozvolom, odnosno rješenjem u slučaju kada:
– tvrtka izvede znatniju promjenu u postrojenju, odnosno rekonstrukciju
postrojenja a da prethodno o tome nije obavijestila Ministarstvo i ishodila
rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša ukoliko ih je bila dužna
ishoditi sukladno ovom Zakonu i posebnim zakonima, te provedbenim propisima tih
zakona,
– operater odnosno tvrtka, po nalogu inspektora zaštite okoliša ili drugog
inspektora nadležnog prema posebnom zakonu, u propisanom roku ne poduzme
odgovarajuće mjere kako bi se udovoljilo objedinjenim uvjetima zaštite okoliša
iz uporabne dozvole odnosno rješenja vezano za postojeće postrojenje.
(2) Ministarstvo može, na prijedlog inspektora zaštite okoliša ili drugog
inspektora nadležnog prema posebnom zakonu, posebnim rješenjem utvrditi
prestanak važenja uporabne dozvole s obzirom na utvrđene objedinjene uvjete
zaštite okoliša, odnosno prestanak važenja rješenja o objedinjenim uvjetima
zaštite okoliša vezano za postojeće postrojenje, – i prije roka utvrđenog tom
dozvolom, odnosno rješenjem u slučaju kada operater i tvrtka nije postupila po
nalogu inspektora nadležnog prema posebnom zakonu za pojedinu sastavnicu okoliša
odnosno opterećenje.
(3) O svom nalazu i izrečenom nalogu iz stavka 2. ovoga članka inspektor
nadležan prema posebnom zakonu za pojedinu sastavnicu okoliša odnosno
opterećenje obvezan je izvijestiti Ministarstvo.
(4) Rješenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka dostavljaju se i inspektoru koji je
dostavio prijedlog u smislu stavka 1., odnosno stavka 3. ovoga članka.
(5) Na rješenje kojim je utvrđen prestanak važenja uporabne dozvole s obzirom na
objedinjene uvjete zaštite okoliša, nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti
upravni spor.

*Očevidnik uporabnih dozvola i rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša
za postrojenje*
Članak 96.

(1) Agencija ustrojava i vodi očevidnik uporabnih dozvola kojima su utvrđeni
objedinjeni uvjeti zaštite okoliša i rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite
okoliša za postojeće postrojenje.
(2) Sadržaj, način vođenja očevidnika iz stavka 1. ovoga članka te način na koji
Ministarstvo dostavlja podatke za očevidnik i rokove s tim u svezi propisuje
ministar pravilnikom.

***5. Sprječavanje velikih nesreća koje uključuju opasne tvari***
Članak 97.

(1) Odredbe ovoga Zakona o sprječavanju velikih nesreća koje uključuju opasne
tvari odnose se na postrojenja u kojima ili putem kojih se, obavljanjem
djelatnosti tvrtke, opasne tvari: proizvode; prerađuju; skladište; nastaju kao
nusprodukt u proizvodnji proizvoda; koriste kao sirovine u proizvodnji odnosno
tehnološkom procesu; transportiraju unutar postrojenja i/ili odlažu u svrhu
proizvodnog procesa; odnosno mogu nastati prilikom velike nesreće, (u daljnjem
tekstu: prisutne su).
(2) Popis vrsta opasnih tvari u smislu stavka 1. ovoga članka, način utvrđivanja
količina, dopuštene količine i kriterije prema kojima se te tvari klasificiraju
kao opasne; način podnošenja i obvezni sadržaj obavijesti o provođenju
sigurnosnih mjera; obvezni sadržaj Izvješća o sigurnosti, način podnošenja
zahtjeva za davanje suglasnosti na Izvješće o sigurnosti; obvezni sadržaj i
način davanja suglasnosti; način podnošenja zahtjeva za produženje izdane
suglasnosti i rokove s tim u vezi; način i uvjete za nadzor nad provedbom
aktivnosti i mjera sukladno izdanoj suglasnosti na Izvješće; posebne obveze
tvrtke odnosno operatera: u poduzimanju mjera za sprječavanje velikih nesreća, u
slučaju značajne promjene u postrojenju tvrtke, u slučaju velike nesreće,
postupak i obveze u slučaju velike nesreće s prekograničnim učincima, druge
uvjete i mjere za sprječavanje velikih nesreća u skladu s međunarodno priznatim
standardima i propisima; te sadržaj i način vođenja očevidnika o tvrtkama i
njihovim postrojenjima koja mogu uzrokovati nesreće s domino efektom, pobliže
uređuje Vlada uredbom.

*Obveze operatera u vezi sprječavanja velikih nesreća*
Članak 98.

(1) Operater tvrtke u čijem su postrojenju prisutne opasne tvari obvezan je
poduzeti preventivne mjere nužne za smanjenje rizika nastanka i sprječavanje
nastanka velikih nesreća te mjere za ograničavanje utjecaja velikih nesreća na
ljude, materijalna dobra i okoliš.
(2) Operater iz stavka 1. ovoga članka obvezan je, u bilo koje vrijeme, pružiti
Ministarstvu dokaze da je poduzeo sve potrebne mjere u skladu sa ovim Zakonom i
provedbenim propisima ovoga Zakona.
(3) U svrhu izvršavanja obveza iz stavka 1. i 2. ovoga članka operater je dužan
u postrojenju tvrtke utvrditi moguću prisutnost odnosno prisutnost opasnih
tvari, prema vrstama i količinama i o tome na propisani način obavijestiti
Ministarstvo:
1. za postrojenje koje će se graditi ili rekonstruirati prije ishođenja rješenja
o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša, a najkasnije istodobno s podnošenjem
zahtjeva za procjenu utjecaja zahvata na okoliš ako je takva procjena propisana
kao obvezna,
2. za postojeća postrojenja:
– u slučaju rekonstrukcije, odnosno promjena u proizvodnji i radu,
– u slučaju značajnijeg povećanja količine ili značajnijih promjena prirode ili
fizičkog oblika prisutne opasne tvari u odnosu na podatke navedene u obavijesti
koju je operater dostavio ranije,
– u slučaju bilo kakve promjene postupaka u kojima se opasna tvar koristi s
obzirom na promjenu naravi ili količine opasnih tvari, koje izmjene bi mogle
znatno utjecati na opasnost od velikih nesreća,
– u slučaju trajnog prestanka rada postrojenja.
(4) Kada operater u postrojenju utvrdi prisutnost malih količina opasnih tvari
sukladno odredbama uredbe iz članka 97. stavka 2. ovoga Zakona, obvezan je o
tome na način propisan uredbom obavijestiti Ministarstvo.
(5) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka obavijest sadrži smjernice i mjere za
sprječavanje velikih nesreća kojima se određuju načini organizacije i
upravljanja postrojenjem u svrhu svođenja opasnosti od nastanka velike nesreće
na najmanju moguću mjeru i osiguranja visokog stupnja zaštite života i zdravlja
ljudi te okoliša.
(6) Kada operater u postrojenju utvrdi prisutnost većih količina opasnih tvari
sukladno ovom Zakonu i odredbama uredbe iz članka 97. stavka 2. ovoga Zakona,
obvezan je sukladno uredbi i u skladu s dostupnim najboljim raspoloživim
tehnikama i tehnologijama izraditi Izvješće o sigurnosti koje sadrži: smjernice
za sprječavanje velikih nesreća; osmišljen sustav sigurnosti; unutarnji plan
(plan za postupanje unutar postrojenja); podatke za plan o sprječavanju velikih
nesreća koji se odnosi na mjere zaštite i aktivnosti koje će se poduzeti izvan
postrojenja operatera (u daljnjem tekstu: vanjski plan sigurnosti), te izjavu
operatera o dijelu sadržaja Izvješća koji zbog industrijskih, trgovinskih ili
poslovnih tajni, javne sigurnosti i/ili državne obrane nije dostupan za javnost.
(7) Izjavu iz stavka 6. ovoga članka o dijelu sadržaja Izvješća koji ne može
biti dostupan javnosti operater je dužan potkrijepiti odgovarajućim odobrenjima
nadležnih tijela ovisno o području na koji se odnosi tajnost podataka.

*Izuzeća*
Članak 99.

(1) Odredbe ovoga Zakona o sprječavanju velikih nesreća koje uključuju opasne
tvari, koje se primjenjuju na postrojenja tvrtke ne primjenjuju se na uređene
sustave izvan postrojenja tvrtke koji su uređeni prema posebnim propisima, kao
što su:
– vojni objekti i vojna skladišta,
– opasnosti od ionizirajućeg zračenja,
– cestovni, željeznički, zračni prijevoz te prijevoz opasnih tvari unutarnjim
plovnim putovima i morem,
– privremeno skladištenje opasnih tvari izvan postrojenja na koje se odnose
odredbe o sprječavanju velikih nesreća, uključujući utovarne i istovarne stanice
i prijevoz do, odnosno putem drugih prijevoznih sredstava u dokovima,
pristaništima ili ranžirnim kolodvorima,
– prijevoz opasnih tvari cjevovodima, uključujući pumpne stanice, izuzev unutar
postrojenja na koje se odnose odredbe o sprječavanju velikih nesreća,
– iskorištavanje odnosno eksploataciju (istraživanje, vađenje i obradu)
mineralnih sirovina u rudnicima, kamenolomima i bušotinama, izuzev kemijskih i
termičkih procesa obrade i skladištenja opasnih tvari u okviru obavljanja
navedenih djelatnosti,
– istraživanje i vađenje mineralnih sirovina na platformama, uključujući
ugljikovodike,
– odlagališta otpada.
(2) Iznimno od stavka 1. podstavka 8. ovoga članka, odredbe ovoga Zakona o
sprječavanju velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, koje se primjenjuju na
postrojenja tvrtke, primjenjuju se i na djelatna odlagališta neuporabljivog
otpada kao što su centri za gospodarenje otpadom prema posebnom zakonu,
uključujući jame i rubne nasipe, koji sadrže opasne tvari sukladno uredbi iz
članka 97. stavka 2. ovoga Zakona, osobito kada se opasne tvari koriste u vezi s
kemijskom obradom minerala.

*Suglasnost na Izvješće o sigurnosti*
Članak 100.

(1) U postrojenju tvrtke zabranjeno je obavljati djelatnosti koje uključuju
prisutnost opasnih tvari bez ishođene suglasnosti na Izvješće o sigurnosti.
(2) Suglasnost iz stavka 1. ovoga članka obvezna je ishoditi tvrtka koja obavlja
djelatnosti u postrojenju u kojem su prisutne opasne tvari. Ova suglasnost mora
se ishoditi i za izmjene i/ili dopune Izvješća o sigurnosti za koje je ishođena
suglasnost.
(3) Suglasnost na Izvješće o sigurnosti izdaje se na temelju ocjene jesu li tim
Izvješćem utvrđene sve mjere i aktivnosti te uvjeti i način njihove provedbe u
skladu s uredbom iz članka 97. stavka 2. ovoga Zakona.
(4) Za ishođenje suglasnosti iz stavka 1. i 2. ovoga članka odgovoran je
operater tvrtke.

Članak 101.

(1) Suglasnost iz članka 100. stavka 1. i 2. ovoga Zakona daje Ministarstvo. Ova
suglasnost nije upravni akt.
(2) Zahtjev za davanje suglasnosti na Izvješće o sigurnosti odnosno na izmjene
i/ili dopune Izvješća o sigurnosti operater podnosi na način određen uredbom iz
članka 97. stavka 2. ovoga Zakona.
(3) Suglasnosti iz članka 100. stavka 1. i 2. ovoga Zakona daju se u roku od tri
mjeseca od dana podnošenja urednog zahtjeva. Zahtjev će se smatrati urednim kada
sadrži sve podatke sukladno uredbi iz članka 97. stavka 2. ovoga Zakona.
(4) U postupku izdavanja suglasnosti na Izvješće o sigurnosti ministar može,
ovisno o specifičnim tehnikama koje se primjenjuju u radu postrojenja na koje se
Izvješće odnosi, za stručnu analizu Izvješća ovlastiti revidenta sukladno ovom
Zakonu koji će o tome izdati mišljenje na način propisan pravilnikom iz članka
42. stavka 3. ovoga Zakona.
(5) Suglasnost iz članka 100. stavka 1. ovoga Zakona daje se na rok od pet
godina od dana davanja suglasnosti. Po proteku toga roka suglasnost prestaje
važiti.
(6) Važenje suglasnosti može se na zahtjev operatera produžiti novom suglasnošću
na još pet godina, uz uvjet da operater dokaže da tvrtka u postrojenju nije
promijenila uvjete na temelju kojih je prvobitna suglasnost na Izvješće o
sigurnosti dana te da su ispunjeni uvjeti u skladu s ovim Zakonom.

Članak 102.

(1) Ukoliko operater zahtjev iz članka 101. stavka 2. i 6. ovoga Zakona ne
podnese na propisani način i sa propisanim sadržajem zahtjev će se posebnim
rješenjem odbaciti.
(2) Ukoliko Ministarstvo na temelju ovoga Zakona i posebnih propisa utvrdi da
zahtjev iz članka 101. stavka 2. ovoga Zakona nije na zakonu osnovan posebnim
rješenjem će zahtjev odbiti.
(3) Protiv rješenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali se
može pokrenuti upravni spor.

*Promjene u radu postrojenja*
Članak 103.

(1) Ukoliko tvrtka uvede promjene u radu postrojenja, procesa proizvodnje i/ili
vrsti i/ili količini opasnih tvari koje mogu uzrokovati velike nesreće ili ako
trajno prestane obavljati djelatnosti u postrojenju, operater je obvezan
provesti analizu i reviziju aktivnosti i sigurnosnih mjera za sprječavanje
velikih nesreća prema Izvješću o sigurnosti za to postrojenje, te, po potrebi,
na primjeren način, izmijeniti i dopuniti Izvješće o sigurnosti i o tome
obavijestiti Ministarstvo i središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu
i spašavanje.
(2) Ukoliko su promjene iz stavka 1. ovoga članka takve prirode da zahtijevaju
izradu novoga Izvješća o sigurnosti, odnosno ishođenje suglasnosti na sadržaj
izmjena i/ili dopuna Izvješća, operater je dužan ishoditi novu suglasnost i
prije proteka razdoblja od pet godina iz članka 101. stavka 5. ovoga Zakona.

*Obavještavanje o provođenju sigurnosnih mjera*
Članak 104.

(1) Operater je obvezan o aktivnostima i sigurnosnim mjerama koje provodi
sukladno Izvješću o sigurnosti, na propisani način, dostavljati podatke i
informirati Ministarstvo i središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu i
spašavanje, te pravne i fizičke osobe za koje je vjerojatno da bi mogle biti
zahvaćene velikim nesrećama koje može uzrokovati djelatnost tvrtke u postrojenje
odnosno postrojenje.
(2) Informacije iz stavka 1. ovoga članka moraju biti dostupne javnosti u skladu
s odredbama ovoga Zakona.

*Informiranje u slučaju velike nesreće*
Članak 105.

(1) Operater je dužan bez odlaganja obavijestiti Ministarstvo i središnje tijelo
državne uprave nadležno za zaštitu i spašavanje o trenutku pojave velike nesreće
te dostaviti informacije o:
– uzrocima odnosno uvjetima zbog kojih je nastala velika nesreća,
– opasnim tvarima prisutnim za vrijeme i nakon velike nesreće,
– procjeni posljedica uzrokovanih velikom nesrećom za ljudsko zdravlje i život,
materijalna dobra i okoliš,
– poduzetim izvanrednim, odnosno dodatnim aktivnostima i mjerama.
(2) Operater je dužan obavijestiti Ministarstvo i središnje tijelo državne
uprave nadležno za zaštitu i spašavanje i o aktivnostima i mjerama poduzetim za
ublažavanje srednjoročnih i dugoročnih posljedica velike nesreće te o
aktivnostima i mjerama za sprječavanje mogućeg ponavljanja nesreće. Ukoliko
naknadna istraga utvrdi dodatne okolnosti koje mogu utjecati na primjenu drugih
mjera i aktivnosti na mjestu događaja, operater je dužan naknadno obavijestiti i
o tim mjerama i aktivnostima.
(3) Podatke iz stavka 1. i 2. ovoga članka operater je dužan bez odlaganja
dostaviti nadležnim upravnim tijelima, te gradu, općini i javnosti, na čijem
području se velika nesreća dogodila, Agenciji i drugim tijelima nadležnim za
sustav zaštite i spašavanja.

*Razmjena podataka radi sprječavanja i ublažavanja domino efekta*
Članak 106.

(1) Na temelju podataka iz registra Agencije iz članka 108. ovoga Zakona,
Ministarstvo će u skladu s odredbama uredbe iz članka 97. stavka 2.ovoga Zakona,
ustrojiti očevidnik u kojem će utvrditi tvrtke koje obavljaju djelatnost u
postrojenjima i postrojenja u kojima je odnosno gdje je povećana vjerojatnost od
velikih nesreća i njihovih posljedica zbog lokacija, blizine takvih postrojenja
i količina prisutnih opasnih tvari.
(2) Nakon utvrđivanja tvrtki i postrojenja u smislu odredbe stavka 1. ovoga
članka Ministarstvo će osigurati odgovarajuću razmjenu podataka sa središnjim
tijelom državne uprave nadležnim za zaštitu i spašavanje, a u svrhu omogućavanja
operaterima tih tvrtki da uzmu u obzir prirodu i razmjer sveukupne opasnosti od
velike nesreće u odnosu na mjere i aktivnosti za sprječavanje velikih nesreća te
sigurnosne sustave upravljanja, koje sadrže Izvješća o sigurnosti i unutarnje
sigurnosne planove.
(3) Ministarstvo će odgovarajućim informiranjem i suradnjom s tvrtkama upisanim
u očevidnik iz stavka 1. ovoga članka osigurati uvjete za međusobnu suradnju
operatera vezano za propisane obveze o informiranju javnosti i dostavljanja
podataka u svrhu izrade vanjskih planova.

Članak 107.

(1) Izvješće o sigurnosti uključujući i unutarnji plan operater je obvezan
dostaviti središnjem tijelu državne uprave nadležnom za zaštitu i spašavanje
radi izrade vanjskih planova.
(2) Vanjski planovi sigurnosti izrađuju se i primjenjuju sukladno posebnom
zakonu.
(3) Unutarnji i vanjski planovi iz stavka 1. ovoga članka u slučaju pojačanog
rizika od nastajanja odnosno nastanka velike nesreće, moraju biti primijenjeni
bez odlaganja.
(4) Unutarnji i vanjski planovi moraju biti razmotreni, provjereni i ukoliko je
nužno, izmijenjeni i usklađeni sukladno ovom Zakonu odnosno posebnom zakonu.

*Registar postrojenja u kojima su prisutne opasne tvari*
Članak 108.

(1) Agencija ustrojava i vodi registar postrojenja u kojima su prisutne opasne
tvari te vodi očevidnik prijavljenih velikih nesreća.
(2) Sadržaj i način vođenja registra i očevidnika iz stavka 1. ovoga članka, te
način na koji Ministarstvo dostavlja podatke za registar, odnosno način na koji
se dostavljaju podaci za očevidnik, kao i rokove s tim u vezi, propisuje
ministar pravilnikom.

***6. Prostorni planovi kao instrument zaštite okoliša***
Članak 109.

(1) Ciljevi sprječavanja onečišćavanja okoliša i ograničavanja posljedica
onečišćenja uzimaju se u obzir pri izradi prostornih planova i pri donošenju
odluka u skladu sa propisom kojim se uređuje prostorno uređenje, posebno
prilikom određivanja lokacija za nova postrojenja, utvrđivanja promjena nastalih
na postojećim postrojenjima i planiranja novih građevina kao što su prometnice,
javne površine i stambena područja.
(2) Prilikom izrade prostornih planova, osim drugih obveza propisanih ovim
Zakonom, mora se uzimati u obzir i udaljenost između postrojenja i stambenih
zona, javnih mjesta i ekološki značajnih područja te korištenje dodatnih mjera
od strane postojećih postrojenja, a sve radi izbjegavanja povećane opasnosti za
ljudsko zdravlje, materijalna dobra i okoliš.

***7. Prekogranični utjecaj plana i programa, zahvata i postrojenja na okoliš***
*Obavještavanje druge države o planu i programu*
Članak 110.

(1) Kada Ministarstvo, u postupku strateške procjene, procijeni da bi provedba
plana i programa mogla značajno utjecati na okoliš i/ili zdravlje ljudi druge
države ili ako država koja bi mogla biti izložena značajnom utjecaju to zatraži,
obvezno je obavijestiti nadležno tijelo druge države o nacrtu prijedloga plana i
programa prije stavljanja u proceduru donošenja.
(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka sadrži nacrt prijedloga plana i programa
i stratešku studiju, rok u kojem druga država treba obavijestiti Ministarstvo o
namjeri sudjelovanja u postupku strateške procjene.
(3) Kada nadležno upravno tijelo u županiji, odnosno Gradu Zagrebu, u postupku
strateške procjene procijeni da bi provedba plana ili programa mogla znatnije
utjecati na okoliš i/ili zdravlje ljudi druge države, o tome će radi provedbe
postupka iz stavka 1. ovoga članka bez odlaganja, obavijestiti Ministarstvo.
(4) Ako druga država obavijesti Ministarstvo ili ako Ministarstvo obavijesti
drugu državu o namjeri sudjelovanja u postupku strateške procjene, Ministarstvo
provodi postupak odgovarajućom primjenom odredbi ovoga Zakona o procjeni
utjecaja na okoliš preko državnih granica, odnosno prema posebnom propisu.

*Obavještavanje druge države o zahvatu*
Članak 111.

(1) Kada Ministarstvo, odnosno nadležno upravno tijelo u županiji te u Gradu
Zagrebu, po primitku zahtjeva za ocjenu o potrebi procjene utjecaja zahvata na
okoliš ili po primitku zahtjeva za procjenu utjecaja zahvata na okoliš,
procijeni da bi zahvat mogao znatnije utjecati na okoliš druge države, obvezno
je dostaviti nadležnom tijelu druge države obavijest o zahtjevu. Obavijest o
zahtjevu Ministarstvo će dostaviti i na zahtjev druge države. Ova obavijest se
dostavlja najkasnije nakon što se o primitku zahtjeva informira javnost Države.
(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka sadrži opis zahvata i raspoložive
podatke o njegovim mogućim utjecajima na okoliš, informaciju o postupku koji se
provodi s tim u svezi, rok u kojem druga država treba obavijestiti Ministarstvo
o namjeri sudjelovanja u postupku procjene utjecaja zahvata u okoliš.
(3) Ako druga država obavijesti Ministarstvo o namjeri sudjelovanja u postupku
procjene utjecaja zahvata na okoliš, Ministarstvo provodi postupak sukladno
Konvenciji o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica.

*Sudjelovanje u postupku o zahvatu u drugoj državi*
Članak 112.

(1) Kada Ministarstvo procijeni da bi zahvat koji će se provesti na teritoriju
druge države mogao znatnije utjecati na okoliš u Državi, ili na temelju
obavijesti koju druga država dostavi, ili Ministarstvo dozna za zahvat u okoliš,
ali o njemu nije primilo obavijest druge države, izvijestit će tu državu, o
namjeri sudjelovanja u postupku procjene utjecaja toga zahvata na okoliš.
(2) Ako Ministarstvo donese odluku o sudjelovanju u postupku procjene utjecaja
zahvata na okoliš u drugoj državi, podatke o zahvatu mora dostaviti na mišljenje
tijelima i/ili osobama određenim posebnim propisom i nadležnom upravnom tijelu u
županiji odnosno Gradu Zagrebu, ovisno o tome na kojem području zahvat iz druge
države utječe na okoliš, te osigurati informiranje i sudjelovanje javnosti i
zainteresirane javnosti prema odredbama ovoga Zakona.
(3) Ministarstvo će nakon primitka mišljenja tijela iz stavka 2. ovoga članka,
zajedno s primjedbama javnosti i zainteresirane javnosti izraditi jedinstveno
mišljenje i dostaviti ga nadležnom tijelu druge države, u dogovorenom roku.

*Obavještavanje druge države o radu postrojenja*
Članak 113.

(1) Ako Ministarstvo procijeni da bi emisije iz postrojenja mogle znatnije
utjecati na okoliš u drugoj državi ili ako druga država to zahtijeva,
istovremeno s provedbom postupka sudjelovanja javnosti u postupku utvrđivanja
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za to postrojenje, Ministarstvo dostavlja
nadležnom tijelu te države obavijest o zahtjevu tvrtke za utvrđivanje
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša.
(2) Ako država iz stavka 1. ovoga članka obavijesti Ministarstvo da želi
sudjelovati u postupku utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za
postrojenje, Ministarstvo dostavlja nadležnom tijelu te države pobliže
informacije o podnesenom zahtjevu tvrtke te određuje rok za dostavljanje
mišljenja.
(3) Po provedenom postupku utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za
postrojenje, Ministarstvo dostavlja državi iz stavka 1. ovoga članka obavijest o
donesenom rješenju glede zahtjeva tvrtke u tom postupku.

*Sudjelovanje u postupku utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša vezano
za postrojenje u drugoj državi*
Članak 114.

(1) Ako Ministarstvo procijeni da bi rad postrojenja koje se nalazi na
teritoriju druge države mogao prouzročiti štetu u okolišu odnosno opasnost za
ljudsko zdravlje, prirodna dobra i okoliš u Državi, ili na temelju obavijesti
koju druga država dostavi posredstvom Ministarstva nadležnog za vanjske poslove,
ili Ministarstvo dozna za planirano postrojenje, ali o njemu nije primilo
obavijest druge države, izvijestit će tu državu o namjeri sudjelovanja u
postupku utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša.
(2) Kada Ministarstvo donese odluku o sudjelovanju u postupku utvrđivanja
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje u drugoj državi, podatke o
planiranom postrojenju mora dostaviti na mišljenje tijelima i/ili osobama
određenim posebnim propisom i nadležnom upravnom tijelu u županiji odnosno Gradu
Zagrebu, ovisno o tome na kojem području postrojenje iz druge države može
utjecati na ljude, prirodna dobra i okoliš, te osigurati informiranje i
sudjelovanje javnosti i zainteresirane javnosti prema odredbama ovoga Zakona.
(3) Ministarstvo će nakon primitka mišljenja tijela iz stavka 2. ovoga članka,
zajedno s primjedbama javnosti dostaviti to mišljenje nadležnom tijelu druge
države, u utvrđenom roku.
(4) Ministarstvo može dogovoriti s nadležnim tijelom druge države način i
postupak provedbe prijedloga o umanjivanju ili otklanjanju mogućih
prekograničnih utjecaja postrojenja na okoliš u Državi.

*Obavještavanje druge države o velikoj nesreći*
Članak 115.

U slučaju velike nesreće koja se dogodi na području Države, a koja može
uzrokovati prekogranične učinke na zdravlje ljudi i na okoliš u drugoj državi,
Ministarstvo će, putem središnjeg tijela državne uprave nadležnog za zaštitu i
spašavanje obavijestiti tu državu i nadležnim tijelima te države dostaviti nužne
podatke kako bi se poduzele sve potrebne mjere.

***8. Mjere zaštite okoliša za zahvate za koje nije propisana obveza procjene
utjecaja na okoliš***
Članak 116.

(1) Mjere zaštite okoliša za zahvate za koje ovim Zakonom nije propisana obveza
procjene utjecaja na okoliš, a za koje je, radi ispunjenja ugovornih obveza
preuzetih međunarodnim ugovorima i sporazumima i radi provedbe postupaka prema
posebnim zakonima i propisima, potrebno utvrditi prihvatljivost zahvata s
obzirom na utjecaj na okoliš, određuju se elaboratom zaštite okoliša.
(2) Elaborat iz stavka 1. ovoga članka, na zahtjev nositelja zahvata, izrađuje
ovlaštenik.
(3) Ministarstvo, na zahtjev nositelja zahvata, po obavljenoj provjeri sadržaja
elaborata iz stavka 1. ovoga članka u odnosu na namjeravani zahvat i pozitivnom
nalazu glede prihvatljivosti zahvata s obzirom na utjecaj na okoliš, izdaje
potvrdu da su mjere određene elaboratom sukladne načelima zaštite okoliša
uređenim ovim Zakonom.

***9. Sustav okolišnog upravljanja***

*Uključivanje organizacije u sustav*

Članak 117.

(1) Za poticanje učinkovitijeg upravljanja za okoliš i informiranje javnosti o
utjecajima pojedinih djelatnosti na okoliš, ovim Zakonom omogućava se pravnim i
fizičkim osobama i njihovim dijelovima, (u daljnjem tekstu: organizacije)
uključenje u sustav Europske unije za ekološko upravljanje (u daljnjem tekstu:
sustav EMAS).
(2) Organizacija svoj pristup u sustav EMAS prijavljuje Agenciji. Prijava mora
sadržavati podatke o registraciji djelatnosti i ustroju organizacije, nalaz
nezavisnog procjenitelja s dokazima da organizacija ispunjava uvjete prema
posebnim propisima za pristup u sustav EMAS i druge podatke sukladno uredbi iz
stavka 5. ovoga članka.
(3) Agencija na temelju uredne prijave upisuje organizaciju u registar sustava
EMAS koji se vodi u Agenciji. O upisu u registar Agencija organizaciji izdaje
potvrdu.
(4) Organizaciju koja prestane ispunjavati propisane uvjete za članstvo u
sustavu EMAS, Agencija može privremeno ili trajno posebnom obaviješću brisati iz
registra sustava EMAS, koji vodi sukladno uredbi iz stavka 5. ovoga članka.
(5) Način uključivanja organizacija u sustav EMAS, uvjete koje organizacija mora
ispuniti za uključenje u sustav EMAS, način prikupljanja podataka o uključenim
organizacijama, sadržaj i način vođenja registra iz stavka 3. ovoga članka,
pobliže uređuje Vlada uredbom.

Članak 118.

Za organizacije uključene u sustav EMAS mogu se odrediti odgovarajuće olakšice i
poticaji sukladno odredbama ovoga Zakona.

Članak 119.

(1) Ispunjavanje uvjeta za organizacije koje se namjeravaju uključiti u sustav
EMAS ili su u njega već uključene, provjerava procjenitelj EMAS-a.
(2) Procjenitelj EMAS-a može biti samo pravna osoba koja je od nadležnog tijela
ishodila akreditaciju prema propisu kojim se uređuje akreditacija i koja
ispunjava uvjete sukladno posebnim propisima koji se odnose na sustav EMAS.

VII. PRAĆENJE STANJA OKOLIŠA

***Obuhvat praćenja stanja okoliša***
Članak 120.

(1) Praćenje stanja okoliša je sustavno praćenje kakvoće okoliša, odnosno
promjena stanja okoliša i njegovih sastavnica.
(2) Praćenje stanja okoliša obuhvaća:
– praćenje imisija odnosno kakvoće zraka, vode, mora, tla, biljnog i
životinjskog svijeta, te iskorištavanja mineralnih sirovina,
– praćenje onečišćenja okoliša odnosno emisija u okoliš,
– praćenje utjecaja onečišćavanja okoliša na zdravlje ljudi,
– praćenje utjecaja važnih gospodarskih sektora na sastavnice okoliša,
– praćenje prirodnih pojava odnosno praćenje i nadziranje meteoroloških,
hidroloških, erozijskih seizmoloških, radioloških i drugih geofizikalnih pojava,
koje se provodi sukladno posebnom propisu, te
– praćenje stanja očuvanosti prirode, koje se provodi sukladno posebnom Propisu,
– praćenje drugih pojava koje utječu na stanje okoliša.
(3) Praćenje stanja okoliša provodi se za područja utvrđena planskim dokumentom
u skladu sa strateškom procjenom, za zahvate za koje je to određeno procjenom
utjecaja zahvata na okoliš, za sva postrojenja za koja je to određeno
objedinjenim uvjetima zaštite okoliša te za područja na kojima je došlo do
onečišćavanja okoliša ako onečišćivač nije poznat.
(4) Vrstu emisija, imisija, prirodnih i drugih pojava koje su predmet praćenja,
metodologiju uzorkovanja i mjerenja, rokove za dostavljanje podataka nadležnim
upravnim tijelima u županiji, odnosno Gradu Zagrebu i Agenciji, način vođenja
očevidnika iz članka 121 stavka 1. i stavka 3. i iz članka 122. stavka 3. ovoga
Zakona, sadržaj obrazaca za dostavu podataka za vođenje tih očevidnika, način
redovitog obavješćivanja javnosti, uvjete glede stručne osposobljenosti i
tehničke opremljenosti ovlaštenika koji obavlja praćenje stanja okoliša, odnosno
onečišćavanja okoliša, pobliže propisuje ministar pravilnikom ukoliko nije
uređeno posebnim propisom.
(5) Nositelj zahvata, operater, nadležno upravno tijelo u županiji, odnosno
Gradu Zagrebu, koji sukladno ovom Zakonu obavljaju praćenje stanja okoliša
obvezni su podatke o mjerenjima emisija i imisija dostavljati Agenciji u pisanom
i elektronskom obliku.

*Obveze nositelja zahvata i operatera glede praćenja stanja okoliša*
Članak 121.

(1) Za zahvate za koje je određeno provođenje procjene utjecaja na okoliš
nositelj zahvata obvezan je pratiti stanje okoliša na način da:
– putem stručnih i za to osposobljenih osoba provodi mjerenja emisija i vodi o
tome propisane očevidnike,
– putem stručnih i za to osposobljenih osoba provodi mjerenja imisija, odnosno
sudjeluje u mjerenju imisija, prema udjelu svoga zahvata u onečišćavanju
okoliša,
– sudjeluje u praćenju prirodnih i drugih pojava koje su posljedica
onečišćavanja okoliša.
(2) Podatke iz očevidnika iz stavka 1. podstavka 1. ovoga članka nositelj
zahvata obvezan je dostavljati Agenciji na propisanim obrascima i u propisanim
razdobljima odnosno rokovima.
(3) Operater je, za postrojenje tvrtke za koje je to određeno objedinjenim
uvjetima zaštite okoliša, obvezan pratiti stanje okoliša na način da:
– osigura mjerenje emisija iz postrojenja,
– osigura nadziranje utjecaja emisija na okoliš i o tome vodi propisani
očevidnik,
– osigura mjerenje imisija, odnosno sudjelovanje u mjerenju imisija prema udjelu
u onečišćivanju okoliša postrojenja kojim obavlja djelatnost i o tome vodi
propisani očevidnik.
(4) Podatke iz očevidnika iz stavka 3. podstavka 2. i 3. ovoga članka operater
je obvezan dostavljati na propisanim obrascima i u propisanim razdobljima
odnosno rokovima nadležnom upravnom tijelu u županiji odnosno Gradu Zagrebu.
(5) Nositelj zahvata i tvrtka obvezni su osigurati financijska sredstva za
praćenje stanja okoliša koje su obvezni provoditi sukladno ovom Zakonu.

Članak 122.

(1) Županija odnosno Grad Zagreb osigurat će mjerenje imisija u slučaju
onečišćenja okoliša na svom području kada je onečišćivač okoliša nepoznat te će
osigurati praćenje stanja okoliša i učinaka sanacijskih mjera kada im je
posebnim aktom odnosno propisom utvrđena obveza provedbe sanacijskog programa.
(2) Županija odnosno Grad Zagreb osigurava sredstva za praćenje stanja okoliša
sukladno stavku 1. ovoga članka na svom području.
(3) Nadležno upravno tijelo u županiji odnosno Gradu Zagrebu vodi propisani
očevidnik o praćenju stanja okoliša u smislu stavka 1. ovoga članka i očevidnik
o dostavljenim podacima iz članka 121. stavka 4. ovoga Zakona, te podatke iz tih
očevidnika dostavlja Agenciji u propisanim rokovima.

*Osnivanje referentnih centara Agencije*
Članak 123.

(1) U svrhu praćenja stanja okoliša te za potrebe informacijskog sustava zaštite
okoliša i izvješćivanja, na prijedlog ministra, Vlada posebnom odlukom određuje
referentne centre Agencije.
(2) Referentni centri iz stavka 1. ovoga članka prikupljaju i analiziraju
podatke o praćenju stanja okoliša uključujući i pokazatelje s Nacionalne liste
pokazatelja, za koje su zaduženi. Referentni centri podatke praćenja stanja,
pokazatelje i rezultate analiza ažurno dostavljaju Agenciji.
(3) Sredstva za rad referentnih centara iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se
u državnom proračunu.
(4) Uvjeti koje mora ispunjavati pojedini referentni centar, opseg poslova i
način obavljanja poslova koji su mu određeni u nadležnost utvrđuju se odlukom iz
stavka 1. ovoga članka.
(5) Agencija predlaže ministru nacrt prijedloga odluke iz stavka 1. ovoga
članka.

***Analize podataka o praćenju stanja okoliša***
Članak 124.

(1) Analizu podataka o emisijama i imisijama te analizu izvješća o provedbi
praćenja stanja okoliša, odnosno onečišćavanja okoliša provodi Agencija u
suradnji s Ministarstvom, odnosno s drugim središnjim tijelima državne uprave
nadležnim za pojedinu sastavnicu okoliša odnosno opterećenje.
(2) Sredstva za provjeru analize podataka o emisijama i imisijama te analizu
izvješća o provedbi praćenja stanja okoliša iz stavka 1. ovoga članka
osiguravaju se u državnom proračunu.
(3) Ministarstvo može radi provjere i uspoređivanja dostavljenih podataka o
izmjerenim emisijama i imisijama, odnosno o izvršenim mjerenjima u te svrhe
osigurati praćenje onečišćavanja okoliša, odnosno mjerenje emisija i/ili imisija,
a također može obvezati stručnu osobu koja za ovlaštenika obavlja poslove
praćenja stanja okoliša na provjeru stručne osposobljenosti.
(4) U svrhu praćenja postignuća politike i pojedinih mjera zaštite okoliša i
sastavnica okoliša ministar je ovlašten donositi odgovarajuće provedbene propise
ovoga Zakona.

*Izvlaštenje i ograničenje vlasničkog i drugih stvarnih prava radi praćenja
stanja okoliša*
Članak 125.

(1) Kada je to nužno radi provedbe praćenja stanja okoliša, smatra se da postoji
interes Države za izvlaštenje ili ograničenje vlasničkih i drugih stvarnih prava
na nekretninama na kojima se trebaju postaviti objekti i/ili mjerni uređaji
odnosno oprema za potrebe praćenja stanja okoliša.
(2) Vlasnik nekretnine ima pravo na naknadu tržišne vrijednosti izvlaštenog
dijela nekretnine odnosno dijela nekretnine na kojem postoji ograničenje
vlasničkih i drugih stvarnih prava iz razloga određenih stavkom 1. ovoga članka.
(3) Postupak izvlaštenja prava vlasništva nekretnine ili ograničenja vlasničkih
i drugih stvarnih prava iz razloga određenih stavkom 1. ovoga članka provodi se
sukladno posebnom propisu o izvlaštenju.
(4) Ovlaštenik se obvezuje za potrebe praćenja stanja okoliša, u pravilu,
koristiti zemljište u vlasništvu Države, odnosno u vlasništvu jedinice lokalne
ili područne (regionalne) samouprave te Grada Zagreba, ovisno gdje se praćenje
stanja okoliša obavlja, vodeći računa gdje se najmanje ometa redovita namjena
toga zemljišta. Pri izvođenju radova na postavljanju objekta odnosno mjernog
uređaja i opreme iz stavka 1. ovoga članka, ovlaštenik je obvezan u što manjoj
mjeri utjecati na korištenje zemljišta te je po obavljenim poslovima dužan
uspostaviti prvobitno stanje zemljišta.

VIII. INFORMACIJSKI SUSTAV ZAŠTITE OKOLIŠA

*Svrha uspostave i način vođenja Informacijskog sustava*
Članak 126.

(1) Informacijski sustav zaštite okoliša uspostavlja se sa svrhom cjelovitog
upravljanja zaštitom okoliša i/ili pojedinim sastavnicama okoliša odnosno
opterećenjima te u svrhu izrade i praćenja provedbe dokumenata održivog razvitka
i zaštite okoliša kao i drugih dokumenata koji se takvima podrazumijevaju u
skladu s odredbama ovoga Zakona.
(2) Informacijski sustav zaštite okoliša sadrži podatke i informacije o stanju
okoliša, opterećenjima i utjecajima na okoliš te odgovorima društva, a osobito:
– podatke o stanju okoliša i njegovim sastavnicama prikupljene i obrađene u
skladu sa ovim Zakonom i posebnim propisima, te Nacionalnom listom pokazatelja,
– podatke o emisijama onečišćujućih tvari u okoliš iz Registra onečišćavanja,
– podatke o prirodnim i prostornim obilježjima,
– podatke o prirodnim pojavama,
– podatke o prirodnim dobrima i korištenju prirodnih dobara,
– podatke o područjima koja su posebnim propisima određena kao zaštićena ili
ugrožena,
– podatke o biološkoj raznolikosti,
– podatke o utjecajima onečišćavanja okoliša na zdravlje ljudi,
– podatke o otpadu i gospodarenju otpadom,
– podatke o opasnim tvarima,
– podatke o industrijskim i ekološkim nesrećama,
– podatke o onečišćivačima okoliša,
– podatke o organizacijama u sustavu EMAS,
– podatke koji su značajni za vrednovanje održivog razvitka,
– socioekonomske podatke,
– faktografske, metodološke, dokumentacijske podatke,
– prostorne podatke,
– stručne i znanstvene podatke domaćih, stranih i međunarodnih institucija, te
– mjere politike, planove i programe zaštite okoliša.

Članak 127.

(1) Informacijski sustav zaštite okoliša vodi se kao distributivni informacijski
sustav, sastavljen od većeg broja dislociranih, neovisno izrađenih, usklađenih i
međusobno povezanih informacijskih sustava tematskih područja i/ili podpodručja.
(2) Referentni centri iz članka 123. ovoga Zakona čine dio distributivnog
informacijskog sustava u smislu stavka 1. ovoga članka.
(3) Strukturu, sadržaj, oblik i način rada, način vođenja i održavanja
informacijskog sustava zaštite okoliša, metodologije koje se koriste, obveze,
način i rokove dostavljanja Agenciji podataka i informacija o okolišu te
odgovarajućih izvješća, način upravljanja podacima i informacijama pobliže
uređuje Vlada uredbom.

*Obveze dostavljanja podataka za informacijski sustav*
Članak 128.

(1) Tijela državne uprave, nadležno upravno tijelo u županiji, odnosno u Gradu
Zagrebu, pravne osobe s javnim ovlastima i ovlaštenici, koji obavljaju poslove
praćenja stanja okoliša u skladu s ovim Zakonom, dužni su sukladno uredbi iz
članka 127. stavka 3. ovoga Zakona, Agenciji za potrebe informacijskog sustava
zaštite okoliša u propisanim rokovima dostavljati propisane podatke i
informacije kao i odgovarajuća izviješća, te su obvezni Agenciji osigurati
nesmetan pristup podacima i korištenje podataka za potrebe informacijskog
sustava zaštite okoliša.
(2) Podaci, informacije i izvješća iz stavka 1. ovoga članka podložni su
provjeri njihove kakvoće radi osiguranja vjerodostojnosti, potpunosti i
dosljednosti.
(3) Provjeru iz stavka 2. ovoga članka obavlja po službenoj dužnosti
Ministarstvo. Za obavljanje ovih poslova Ministarstvo može koristiti usluge
odgovarajućih akreditiranih pravnih i fizičkih osoba.

*Registar onečišćavanja okoliša*
Članak 129.

(1) Registar onečišćavanja okoliša jest skup podataka o izvorima, vrsti,
količini, načinu i mjestu ispuštanja, prijenosa i odlaganja onečišćujućih tvari
i otpada u okoliš.
(2) Registar onečišćavanja okoliša vodi nadležno upravno tijelo u županiji,
odnosno u Gradu Zagrebu.
(3) Obvezni sadržaj i način vođenja registra iz stavka 1. ovoga članka,
obveznike dostave podataka u registar, način, metodologije i rokove prikupljanja
i dostavljanja podataka o emisijama odnosno ispuštanju, prijenosu i odlaganju
onečišćujućih tvari u okoliš i otpadu, podatke o onečišćivaču, tvrtki,
postrojenju, organizacijskoj jedinici u sastavu onečišćivača, rok i način
obavještavanja javnosti, način provjere i osiguranja kvalitete podataka koji se
dostavljaju i vode u registru, rok čuvanja očevidnika iz kojih su dostavljeni
podaci, način davanja ovlaštenja ovlaštenicima za obavljanje stručnih poslova u
svezi s vođenjem registra, program i način provjere stručne osposobljenosti
zaposlenika ovlaštenika pobliže propisuje ministar pravilnikom.
(4) Podatke iz Registra onečišćavanja okoliša nadležno upravno tijelo u
županiji, odnosno u Gradu Zagrebu dostavlja Agenciji do 15. lipnja tekuće
godine, za proteklu godinu.

*Izvješćivanje međunarodnih tijela i organizacija*
Članak 130.

(1) Dostava podataka, informacija i izviješća te njihova razmjena s međunarodnim
tijelima i organizacijama, s obzirom na preuzete obveze Države vezano za
područje zaštite okoliša, provode se na način i u rokovima utvrđenim svakim
pojedinim dokumentom o preuzimanju obveza.
(2) Obveznici dostave podataka, informacija i izvješća iz stavka 1. ovoga članka
Agenciji dostavljaju primjerak materijala istodobno s izvješćem koje dostavljaju
međunarodnom tijelu i organizaciji.
(3) U svrhu izvršavanja obveza u smislu stavka 1. ovoga članka ministar može
pobliže pravilnikom urediti administrativne postupke prikupljanja potrebnih
podataka i informacija, praćenja postignuća politike i pojedinih mjera zaštite
okoliša i sastavnica okoliša.

IX. INFORMIRANJE JAVNOSTI, SUDJELOVANJE JAVNOSTI I ZAINTERESIRANE JAVNOSTI TE
PRISTUP PRAVOSUĐU U PITANJIMA OKOLIŠA

***1. Informiranje javnosti o okolišu***
Članak 131.

Tijelo javne vlasti dužno je osigurati pristup informacijama o okolišu, koje
posjeduje i/ili nadzire, u skladu s ovim Zakonom i odgovarajućom primjenom
posebnih propisa kojima se uređuje pravo javnosti na pristup informacijama.

*Pravo na pristup informacijama o okolišu*
Članak 132.

Pravo pristupa informacijama o okolišu odnosi se na svaku informaciju u pisanom,
vizualnom, slušnom, elektroničkom ili bilo kojem drugom dostupnom obliku, koja
se odnosi na:
– stanje sastavnica okoliša a osobito na: zrak i atmosferu, vode, more, tlo,
prirodu, biološku raznolikost i krajobraz, staništa, močvare, obalno područje,
uključujući GMO, kao i međuutjecaje pojedinih sastavnica okoliša i opterećenja,
– opterećenja kao što su: tvari, energija, buka, zračenje, radijacija
uključujući i radioaktivni otpad, otpad, emisije i druga ispuštanja u okoliš,
koji utječu, ili mogu utjecati na sastavnice okoliša iz alineje 1. ovoga stavka,
– mjere, uključujući administrativne mjere, kao što su politike, strateški
dokumenti, propisi, planovi, programi, sporazumi o okolišu, kao i aktivnosti
koje mogu direktno ili indirektno utjecati na sastavnice okoliša i opterećenja
iz podstavka 1. i 2. ovoga članka, te mjere ili aktivnosti utvrđene radi zaštite
okoliša i sastavnica okoliša,
– analize troškova i koristi te druge financijske i ekonomske analize i
pretpostavke koje se primjenjuju kao dio mjera i aktivnosti s ciljem zaštite i
poboljšanja stanja okoliša,
– uvjete koji se odnose na: kvalitetu ljudskog života, zdravlje i sigurnost u
odnosu na okoliš, onečišćenje hranidbenog lanca, životne uvjete, lokalitete od
kulturnog značaja i građevine, kada na njih utječe ili bi moglo utjecati stanje
pojedinih sastavnica okoliša iz podstavka 1. ovoga članka, odnosno, stanje
sastavnica okoliša uzrokovano opterećenjima i/ili mjerama iz podstavka 2. i 3.
ovoga članka.

*Obveza objave informacija o okolišu*
Članak 133.

(1) Tijelo javne vlasti dužno je osigurati u okviru svoje nadležnosti redovitu
objavu informacija o okolišu u skladu s ovim Zakonom, putem dostupnih
elektronskih baza podataka ili putem drugih odgovarajućih sredstava
informiranja, a osobito:
– tekstove međunarodnih ugovora, konvencija ili sporazuma, te propise iz
područja zaštite okoliša,
– strategije, planove, programe i druge dokumente zaštite okoliša,
– dostupna izvješća o provedbi propisa iz područja zaštite okoliša, uključujući
provedbu međunarodnih ugovora i strateških dokumenata, planova i programa iz
područja zaštite okoliša,
– izvješća o stanju okoliša,
– podatke koji se odnose na praćenje stanja okoliša,
– dozvole/suglasnosti koje imaju značajan utjecaj na okoliš kao i ugovore
sklopljene s ciljem zaštite okoliša,
– studije i procjene rizika u odnosu na sastavnice okoliša,
– druge podatke od značaja za zaštitu okoliša.
(2) Informacije iz stavka 1. ovoga članka moraju biti uredno ažurirane.
(3) Tijela javne vlasti obvezna su bez odgađanja obavijestiti javnost putem
sredstava javnog informiranja ili na drugi odgovarajući način u slučajevima
neposredne opasnosti za ljudsko zdravlje, materijalna dobra i/ili okoliš,
neovisno jesu li te opasnosti uzrokovane ljudskom djelatnošću ili prirodnim
pojavama.
(4) Tijela javne vlasti i onečišćivači, odmah po saznanju, obvezni su bez
odgađanja obavijestiti javnost o prekoračenjima propisanih graničnih vrijednosti
emisija u okoliš.

*Zahtjev i rok za davanje informacije o okolišu*
Članak 134.

(1) Zahtjev za pristup informacijama o okolišu može se podnijeti bilo kojem
tijelu javne vlasti koje posjeduje informaciju o okolišu odnosno zaštiti
okoliša, ili na koje se ta informacija odnosi.
(2) Tijela javne vlasti koja posjeduju informacije o okolišu, ili na koje se
informacija o okolišu odnosi, omogućit će pristup informacijama u najkraćem
mogućem roku, ali najkasnije u roku od mjesec dana od dana zaprimanja zahtjeva
odnosno najkasnije u roku od dva mjeseca od datuma zaprimanja zahtjeva, ako su
opseg i složenost traženih informacija takvi, da je razdoblje od mjesec dana
nedostatno za kompletiranje dokumentacije vezano za traženu informaciju.
(3) U slučaju potrebe za produženjem roka iz stavka 2. ovoga članka tijelo javne
vlasti obavijestit će podnositelja zahtjeva u najkraćem mogućem roku, a
najkasnije do isteka roka od mjesec dana od dana podnošenja zahtjeva, o potrebi
produženja roka, kao i o razlozima za njegovo produženje.
(4) Informacija o okolišu, ako je to prema prirodi stvari moguće, se daje u
obliku u kojem je tražena.

*Odbijanje zahtjeva za davanje informacije o okolišu*
Članak 135.

(1) Tijelo javne vlasti može rješenjem odbiti zahtjev za davanjem informacije o
okolišu kada:
– informaciju ne posjeduje ili se traženo ne odnosi na to tijelo javne vlasti, a
nema saznanja o tome koje tijelo javne vlasti posjeduje traženu informaciju,
– ne vodi i nema propisane očevidnike na temelju kojih bi se tražena informacija
mogla dati,
– je zahtjev očito nerazumljiv,
– je zahtjev postavljen na preopćenit način i nakon zatražene dopune odnosno
pojašnjenja u skladu s posebnim propisom,
– se zahtjev odnosi na informacije, materijale, dokumente ili podatke koji su u
fazi izrade odnosno čije je dovršavanje u tijeku,
– se informacija odnosi na dokumente i aktivnosti vezano za unutarnju
komunikaciju tijela javne vlasti a glede izvršavanja zadaća iz djelokruga
tijela.
(2) U slučaju iz stavka 1. podstavka 5. ovoga članka tijelo javne vlasti dužno
je u rješenju navesti koje je tijelo nadležno za izradu materijala za koje se
traži pristup informacijama i navesti vrijeme potrebno za njihov završetak,
ukoliko tijelo javne vlasti raspolaže takvim informacijama.
(3) Tijelo javne vlasti koje posjeduje informaciju o okolišu može rješenjem
odbiti pristup informaciji ukoliko bi objavljivanje te informacije imalo
negativan učinak na:
– tajnost postupka koje vodi tijelo javne vlasti, ukoliko je tajnost postupka
zajamčena posebnim propisom,
– međunarodne odnose, javnu sigurnost i nacionalnu obranu,
– sudski postupak, odnosno prava fizičkih i pravnih osoba na pravično suđenje te
na pravo tijela državne vlasti na provođenje istrage u kaznenim ili prekršajnim
postupcima,
– tajnost trgovačkih i/ili industrijskih podataka gdje je tajnost zaštićena
posebnim propisima kojima se štiti legitiman/opravdan ekonomski interes,
uključujući i javni interes u održavanju tajnosti podataka o porezu te
statistiku,
– zaštitu osoba i zaštitu tajnosti osobnih podataka koji se odnose na fizičke
osobe koje nisu dale pristanak na pristup podacima javnosti, a ta tajnost je
zajamčena propisima,
– zaštitu intelektualnog i industrijskog vlasništva,
– interes ili zaštitu osoba koje su dobrovoljno dostavile traženi podatak bez
zakonske obveze da to učine, osim ukoliko nisu dale pristanak o objavi podataka,
– zaštitu sastavnica okoliša na koje se podatak odnosi – primjerice: staništa
zaštićenih biljnih i životinjskih vrsta.
(4) Tijelo javne vlasti koje posjeduje informaciju o okolišu ne može odbiti
zahtjev za informacijama iz stavka 3. podstavka 1., 4., 5., 6. i 7. ovoga
članka, ako se taj zahtjev odnosi na ispuštanja ili druge emisije u okoliš.
(5) U slučajevima iz stavka 3. ovoga članka, tijelo javne vlasti koje posjeduje
informaciju o okolišu će prilikom odlučivanja o zahtjevu procijeniti je li
zaštita javnog interesa od veće važnosti nego interes ostvaren objavljivanjem
tražene informacije.
(6) U slučaju donošenja posebnog rješenja iz stavka 1. i 3. ovoga članka, pravna
i fizička osoba ostvaruju pravo na žalbu i podnošenje tužbe nadležnom sudu
sukladno posebnom zakonu.

Članak 136.

(1) Tijela javne vlasti dužna su u okviru svoje nadležnosti osigurati da su
informacije koje daju i podaci koje prikupljaju i daju, točni, pravovremeni i
usporedivi.
(2) Ukoliko se radi o zahtjevu za informacijom koja se odnosi na opterećenja kao
što su tvari, energija, buka, nuklearna goriva, radijacija ili otpad,
uključujući radioaktivni otpad, emisije i druga ispuštanja u okoliš, tijela
javne vlasti dužna su, ako raspolažu s takvim informacijama informirati
podnositelja zahtjeva o mjestu gdje se, ukoliko postoje, mogu pronaći podaci o
mjernim postupcima, uključujući metode analiza, uzorkovanja, prethodne obrade
uzoraka korištenih u prikupljanju podataka, ili uputiti podnositelja zahtjeva na
odgovarajući standardizirani postupak koji je korišten, ako je tijelo javne
vlasti informirano o tome.

*Informiranje javnosti u posebnim postupcima uređenim ovim Zakonom*
Članak 137.

(1) Tijela koja su prema ovom Zakonu nadležna za provedbu: strateške procjene,
procjene utjecaja zahvata na okoliš, ocjene o potrebi procjene utjecaja zahvata
na okoliš, davanja upute o sadržaju studije o utjecaju zahvata na okoliš,
utvrđivanja objedinjenih uvjeta za zaštitu okoliša i davanja suglasnosti na
Izvješće o sigurnosti, obvezna su na način određen ovim Zakonom i u skladu s
uredbom iz stavka 2. ovoga članka informirati javnost o tim postupcima.
(2) Način informiranja javnosti u postupku: izrade strateške studije, ocjene o
potrebi strateške procjene; ocjene o potrebi procjene utjecaja zahvata na
okoliš, utvrđivanja sadržaja studije o utjecaju zahvata na okoliš prije njezine
izrade; davanja suglasnosti na Izviješće o sigurnosti te utvrđivanja
odgovornosti od štete u okolišu i prijeteće opasnosti od štete; način
informiranja i sudjelovanja javnosti, odnosno zainteresirane javnosti – ukoliko
je propisano sudjelovanje te javnosti, u postupku: strateške procjene, donošenja
planova i programa za koje se ne provodi strateška procjena, izrade provedbenih
propisa i ostalih opće-primjenjivih pravno obvezujućih pravila; kao i način
informiranja i sudjelovanja javnosti i zainteresirane javnosti u postupku:
procjene utjecaja zahvata na okoliš i utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite
okoliša za postrojenje tvrtke; te način provođenja javne rasprave, odnosno
javnog uvida i javnog izlaganja, kao i pojedinačne rokove s tim u svezi glede
postupaka iz ovoga Zakona na koje se to odnosi, pobliže propisuje Vlada uredbom.

Članak 138.

(1) U postupcima uređenim ovim Zakonom koji se odnose na procjenu utjecaja
zahvata na okoliš, ocjenu o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš,
utvrđivanje sadržaja studije o utjecaju zahvata na okoliš prije njezine izrade,
utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje te davanje
suglasnosti na Izviješće o sigurnosti, mora se osigurati informiranje javnosti o
podnesenom zahtjevu i izdanom aktu kojim je riješeno o zahtjevu odnosno dano
mišljenje ili suglasnost povodom zahtjeva, u skladu s uredbom iz članka 137.
stavka 2. ovoga Zakona.
(2) Rok koji se određuje za informiranje javnosti u slučajevima iz članka 137.
stavka 1. ovoga Zakona i o podnesenim zahtjevima u postupcima iz stavka 1. ovoga
članka ne može biti kraći od 30 dana.

***2. Sudjelovanje javnosti i zainteresirane javnosti***
*Sudjelovanje javnosti i zainteresirane javnosti u odlučivanju o određenim
djelovanjima i djelatnostima vezano za pitanja zaštite okoliša*
Članak 139.

(1) Javnost i zainteresirana javnost moraju, rano, tijekom postupka odlučivanja
u pitanjima okoliša vezano za odgovarajuće djelovanje nositelja zahvata i
operatera odnosno djelatnost tvrtke, na prikladan način, pravodobno i
djelotvorno biti obaviještene o svojem pravu sudjelovanja u postupcima sukladno
uredbi iz članka 137. stavka 2. ovoga Zakona.
(2) U postupcima odlučivanja u pitanjima okoliša iz stavka 1. ovoga članka
javnost i zainteresirana javnost imaju pravo iznijeti svoje mišljenje,
prijedloge i primjedbe vezano za donošenje odluka odnosno akata tijela javne
vlasti, na način i u rokovima kako je uređeno uredbom iz članka 137. stavka 2.
ovoga Zakona.

*Obavještavanje javnosti i zainteresirane javnosti o pravu i načinu sudjelovanja
u postupcima i rokovi*
Članak 140.

(1) Tijela javne vlasti obvezna su, u ranoj fazi postupanja kada su sve
mogućnosti otvorene, putem javnih obavijesti, oglasa ili drugih odgovarajućih
sredstava kao i elektroničkih medija, odnosno na primjeren način, obavijestiti
javnost odnosno zainteresiranu javnost o: zaprimljenim zahtjevima nositelja
zahvata, operatera i tvrtke; te o nacrtima planova i programa za koje se provodi
strateška procjena i o onima za koje se ne provodi strateška procjena; o
nacrtima provedbenih propisa i/ili opće-primjenjivih pravno obvezujućih
normativnih instrumenata; te o postupcima koji se s tim u svezi provode sukladno
ovom Zakonu i posebnim propisima.
(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati podatke o onom o čemu se
obavještava uključujući i informacije o pravu na sudjelovanje javnosti odnosno
zainteresirane javnosti u postupcima koji se glede toga vode sukladno ovom
Zakonu, te informacije o tijelima kojima se podnose mišljenja, prijedlozi i/ili
pitanja s tim u svezi.
(3) Minimalni rok koji se može odrediti za sudjelovanje javnosti u smislu članka
141. stavka 1. ovoga Zakona i u smislu članka 142. stavka 1. ovoga Zakona je 30
dana.
(4) Prilikom utvrđivanja: prijedloga odluka (rješenja) kojima se odlučuje o
zahtjevu nositelja zahvata, tvrtke i operatera; nacrta prijedloga plana ili
programa te prijedloga zakona i provedbenih propisa i ostalih opće-primjenjivih
pravno obvezujućih pravila; koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš,
moraju se razmotriti rezultati sudjelovanja javnosti, odnosno zainteresirane
javnosti kada je ovim Zakonom propisano obvezno sudjelovanje zainteresirane
javnosti.
(5) Nakon što u skladu sa stavkom 4. ovoga članka razmotri prijedloge i
mišljenja iznesene u postupcima sudjelovanja javnosti, odnosno zainteresirane
javnosti u smislu članka 139. stavka 1., članka 141. stavka 1. i u smislu članka
142. stavka 1. ovoga Zakona, nadležno tijelo je dužno obavijestiti javnost
odnosno zainteresiranu javnost o svojoj odluci i razlozima na temelju kojih je
donesena ta odluka, uključujući i podatke o postupku vezano za sudjelovanje
javnosti i zainteresirane javnosti.

*Sudjelovanje javnosti tijekom izrade provedbenih propisa i/ili opće-primjenjivih
pravno obvezujućih normativnih instrumenata*
Članak 141.

(1) Tijela javne vlasti dužna su osigurati pravovremeno i učinkovito
sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona i provedbenih propisa te ostalih
opće-primjenjivih pravno obvezujućih pravila iz svoje nadležnosti, koji bi mogli
imati značajan utjecaj na okoliš, uključujući i postupke izrade njihovih izmjena
i dopuna.
(2) Na postupak iz stavka 1. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuju odredbe
uredbe iz članka 137. stavka 2. ovoga Zakona.

*Sudjelovanje javnosti u vezi s planovima i programima koji se odnose na okoliš*
Članak 142.

(1) Javnost ima pravo iznijeti svoje mišljenje, primjedbe te prijedloge i na
nacrte prijedloga planova i programa koji se odnose na okoliš a za koje ovim
Zakonom nije određena obveza strateške procjene.
(2) Tijela javne vlasti obvezna su osigurati pravovremeno i učinkovito
sudjelovanje javnosti prilikom izrade i izmjena i/ili dopuna planova i programa
iz stavka 1. ovoga članka koje donose u okviru svoje nadležnosti.
(3) Popis planova i programa iz područja zaštite okoliša za koje je potrebno
osigurati sudjelovanje javnosti sukladno stavku 1. ovoga članka, utvrđuje se
uredbom iz članka 137. stavka 2. ovoga Zakona.
(4) Uredbom iz članka 137. stavka 2. ovoga Zakona uz plan i program s utvrđenog
popisa određuje se i koja javnost može sudjelovati u postupku iz stavka 2. ovoga
članka, vodeći računa o prikladnosti sudjelovanja odgovarajuće zainteresirane
javnosti s obzirom na sadržaj plana i programa s popisa.
(5) Odredbe ovoga članka o postupku sudjelovanja javnosti ne odnose se na
planove i programe koji se donose u svrhu nacionalne sigurnosti ili civilne
zaštite.

*Sudjelovanje javnosti i zainteresirane javnosti u posebnim postupcima uređenim
ovim Zakonom*
Članak 143.

(1) U postupku strateške procjene plana i programa sudjeluje javnost. U postupku
procjene utjecaja zahvata na okoliš i u postupku utvrđivanja objedinjenih uvjeta
zaštite okoliša za postrojenje tvrtke sudjeluje javnost i zainteresirana
javnost.
(2) Javnost, odnosno javnost i zainteresirana javnost u postupcima iz stavka 1.
ovoga članka sudjeluju davanjem pisanih mišljenja prijedloga i primjedbi. U
tijeku postupka sudjelovanja javnosti i zainteresirane javnosti provodi se javni
uvid i mora se osigurati najmanje jedno javno izlaganje, ovisno o složenosti
postupka iz stavka 1. ovoga članka. Postupak javnog uvida mora se osigurati u
trajanju od najmanje 30 dana.
(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka na sudjelovanje javnosti u postupku
strateške procjene plana i programa mogu se primijeniti i odredbe o sudjelovanju
javnosti iz posebnog zakona ukoliko nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.
(4) U postupcima iz stavka 1. ovoga članka, u kojima se donose odgovarajuće
odluke o zahtjevu nositelja zahvata, tvrtke i operatera, prije donošenja tih
odluka (rješenja) sukladno ovom Zakonu, moraju se razmotriti mišljenja,
primjedbe i prijedlozi javnosti zainteresirane javnosti dostavljeni prilikom
sudjelovanja u tim postupcima.
(5) Tijela nadležna u skladu s ovim Zakonom obvezna su na način određen uredbom
iz članka 137. stavka 2. ovoga Zakona informirati javnost i zainteresiranu
javnost o sadržaju odluka kojima je odlučeno o zahtjevima nositelja zahvata,
tvrtke i operatera u postupcima iz stavka 1. ovoga članka.

***3. Pristup pravosuđu***
*Priznavanje pravnog interesa osobama zainteresirane javnosti*
Članak 144.

(1) Da ima vjerojatan pravni interes u postupcima uređenim ovim Zakonom u kojima
je predviđeno sudjelovanje zainteresirane javnosti smatrat će se svaka fizička i
pravna osoba koja zbog lokacije zahvata i/ili zbog prirode i utjecaja zahvata
može, u skladu sa zakonom, dokazati da joj je trajno narušeno pravo.
(2) Podrazumijeva se da ima dovoljan (vjerojatan) pravni interes u postupcima
uređenim ovim Zakonom u kojima je predviđeno sudjelovanje zainteresirane
javnosti i udruga civilnog društva koja djeluje na području zaštite okoliša
ukoliko:
1. je registrirana sukladno posebnim propisima o udrugama te da joj je statutom
kao cilj određena zaštita i unaprjeđenje okoliša, uključujući i zaštitu ljudskog
zdravlja i zaštitu ili racionalno korištenje prirodnih dobara,
2. je registrirana u smislu točke 1. ovoga stavka najmanje dvije godine prije
nego je započeo postupak tijela javne vlasti o zahtjevu povodom kojega iskazuje
svoj pravni interes, te ako dokaže da je u tom razdoblju aktivno sudjelovala u
aktivnostima vezanim za zaštitu okoliša na području grada ili općine gdje ima
registrirano sjedište sukladno svojem statutu.

Članak 145.

(1) Osobe iz članka 144. stavka 1. i 2. ovoga Zakona koje su u svojstvu
zainteresirane javnosti sudjelovale u postupcima uređenim ovim Zakonom imaju
pravo osporavati odgovarajući upravni akt tijela javne vlasti, za koji je ovim
Zakonom, odnosno posebnim zakonom predviđena mogućnost podnošenja žalbe odnosno
tužbe, te izjaviti žalbu Ministarstvu, odnosno podnijeti tužbu nadležnom sudu u
skladu s ovim Zakonom i posebnim zakonom, a radi osporavanja postupovne i/ili
materijalne zakonitosti akata, radnji ili propusta.
(2) O odgovarajućem upravnom aktu tijela javne vlasti i pravu na izjavljivanje
žalbe Ministarstvu odnosno podnošenje tužbe nadležnom sudu osobe iz članka 144.
stavka 1. i 2. ovoga Zakona u svojstvu zainteresirane javnosti bit će
obaviještene dostavom toga akta ukoliko su podaci o osobi poznati tijelu javne
vlasti, odnosno putem javne obavijesti ili na drugi primjeren način sukladno
uredbi iz članka 137. stavka 2. ovoga Zakona.

*Osporavanje odluka, radnji i propusta tijela javne vlasti te djelovanja ili
propuštanja djelovanja pravnih i fizičkih osoba u pitanjima zaštite okoliša*Članak 146.

(1) Fizička i pravna osoba koja ispunjava uvjete iz članka 144. stavka 1. ovoga
Zakona i smatra da je odlukom, radnjom i propustom tijela javne vlasti ili
djelovanjem ili propuštanjem djelovanja fizičke ili pravne osobe (primjerice:
operatera, tvrtke, onečišćivača) u pitanjima zaštite okoliša povrijeđen ovaj
Zakon odnosno posebni zakon kojim je uređena zaštita pojedine sastavnice okoliša
ili zaštita od utjecaja opterećenja, te propisi doneseni na temelju tih zakona,
imaju pravo, pred nadležnim sudom sukladno ovom Zakonu i posebnim propisima
osporavati postupovnu i materijalnu zakonitost donesene odluke, radnje i
propusta u vezi sa zaštitom okoliša, te osporavati zakonitost djelovanja ili
propuštanja djelovanja u pitanjima zaštite okoliša.
(2) Zahtjev u smislu stavka 1. ovoga članka mora biti podnesen u propisanom
obliku sukladno posebnom propisu, u roku od 30 dana od dana donošenja odluke
koja se osporava, ili u slučaju radnje i propusta u roku od 15 dana od dana
proteka roka za izvršenje radnje odnosno donošenje odluke. U zahtjevu mora biti
navedeno i obrazloženo u čemu je sadržana odnosno na što se odnosi povreda
propisa iz stavka 1. ovoga članka. Zahtjev mora biti potkrijepljen odgovarajućim
dokazima.

Članak 147.

U postupku iz članka 146. ovoga Zakona nadležni sud može:
– naložiti operateru, tvrtki, onečišćivaču odnosno tijelu javne vlasti, da
poduzmu sve nužne mjere, uključujući i obustavu određenih djelovanja odnosno
djelatnosti,
– obvezati tvrtku odnosno onečišćivača na plaćanje odgovarajuće naknade Fondu za
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost,
– utvrditi nužne privremene mjere i naložiti operateru, tvrtki, onečišćivaču
odnosno tijelu javne vlasti njihovu provedbu,
– ili donijeti drugu primjerenu odluku sukladno zakonu.

Članak 148.

Ako pojedini akt tijela javne vlasti nije pravomoćan jer je podnesen zahtjev
sukladno članku 146. ovoga Zakona, a tvrtka, odnosno druga pravna i fizička
osoba, na koju se taj akt odnosi, zbog toga odluči pričekati pravomoćnost akta,
u slučaju da se utvrdi da je podnositelj zahtjeva zlorabio svoje pravo prema
odredbama ovoga Zakona, tvrtka, odnosno druga pravna i fizička osoba imaju pravo
tražiti naknadu obične štete i izmakle koristi od osobe koja je podnijela
zahtjev.

Članak 149.

Sudski postupak po svakoj tužbi iz područja zaštite okoliša sukladno ovom
Zakonu, je hitan.

X. ODGOVORNOST ZA ŠTETU U OKOLIŠU

*Djelatnosti opasne po okoliš i odgovornost za štetu u okolišu*
Članak 150.

(1) Tvrtka koja obavlja djelatnost koja predstavlja rizik za okoliš i za ljudsko
zdravlje (u daljnjem tekstu: opasna djelatnost) odgovara za štetu u okolišu i
prijeteću opasnost od štete, osim ako, u skladu s ovim Zakonom, dokaže da opasna
djelatnost nije bila uzrok štete u okolišu odnosno prijeteće opasnosti.
(2) Tvrtka odgovara za štetu u okolišu ili prijeteću opasnost od štete i u
slučaju kada obavlja djelatnost koja se ne smatra opasnom djelatnošću u smislu
stavka 1. ovoga članka a u obavljanu te djelatnosti ne otklanja opasnosti i ne
sprječava nanošenje šteta biljnim i životinjskim vrstama i/ili prirodnim
staništima zaštićenim prema posebnom propisu (u daljnjem tekstu: zaštićene
vrste).
(3) Opasne djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka u smislu odgovornosti za štetu
u okolišu i prijeteću opasnost od štete smatraju se opasnima zbog načina na koji
se njima upravlja, proizvodi ili zbog tvari ili sredstava koja se u njima
koriste.
(4) Djelatnosti koje se smatraju opasnima za okoliš i/ili ljudsko zdravlje u
smislu odredbe stavka 1. ovoga članka, kriterije prema kojima se procjenjuje
prijeteća opasnost i utvrđuje šteta u okolišu, najprikladnije mjere za
otklanjanje štete u okolišu, njihovu svrhu i način odabira, način otklanjanja
štete u okolišu (uključujući posebne uvjete glede pojedinih sastavnica okoliša,
zaštićenih vrsta i prirodnih staništa) te način specificiranja troškova vezano
za utvrđivanje i otklanjanje prijeteće opasnosti i štete u okolišu, pobliže
uređuje Vlada uredbom.

*Odgovornosti*
Članak 151.

(1) Tvrtka koja obavlja opasnu djelatnost u smislu članka 150. stavka 1. ovoga
Zakona odgovara po načelu objektivne odgovornosti (uzročnosti).
(2) Tvrtka iz članka 150. stavka 2. ovoga Zakona za prouzročenu štetu ili
prijeteću opasnost odgovara po načelu dokazane krivnje ili dokazanog nemarnog
djelovanja.
(3) Za onečišćavanje okoliša u skladu sa zakonom odgovoran je i operater koji je
nezakonitim ili nepravilnim djelovanjem u tvrtki omogućio ili dopustio
onečišćavanje okoliša.
(4) Tvrtka iz članka 150. stavka 1. ovoga Zakona obvezna je sanirati štetu u
okolišu i otkloniti prijeteću opasnost od štete nanesenu opasnim djelatnostima.
(5) Tvrtka iz članka 150. stavka 2. ovoga članka obvezna je sanirati prouzročenu
štetu i otkloniti prijeteću opasnost od štete nanesenu zaštićenim vrstama.
(6) Tvrtke iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona nastale štete u okolišu i
štete nanesene zaštićenim vrstama te prijeteće opasnosti od šteta otklanjaju na
način propisan ovim Zakonom i uredbom iz članka 150. stavka 4. ovoga Zakona.

Članak 152.

(1) Ako više tvrtki iz članka 150. stavka 1. i 2. zajedno obavlja djelatnost,
odgovornost za štetu u okolišu odnosno prijeteću opasnost od štete, te štetu ili
prijeteću opasnost od štete zaštićenim vrstama snose solidarno.
(2) Za štetu u okolišu i prijeteću opasnost od štete nastalu obavljanjem opasne
djelatnosti i za štetu te prijeteću opasnost od štete u smislu članka 150.
stavka 2. ovoga Zakona, kada se radi o postrojenjima čiji je rad prestao,
odgovornost snosi tvrtka koja je posljednja obavljala djelatnost u postrojenju.

*Izuzeća*
Članak 153.

(1) Tvrtka iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona nije odgovorna za štetu u
okolišu odnosno za štetu nanesenu zaštićenim vrstama ako dokaže da je šteta
nastala:
– kao posljedica prirodne pojave nepredvidivog i neizbježnog obilježja, koja se
nije mogla niti spriječiti niti otkloniti,
– djelovanjem treće osobe iako su poduzete primjerene mjere sigurnosti,
– iz pridržavanja obvezne naredbe ili upute koja je potekla od javne vlasti,
izuzev naredbe ili upute dane nakon emisije ili iznenadnog događaja prouzročenog
vlastitom djelatnošću tvrtke.
(2) U slučajevima iz stavka 1. podstavka 2. i 3. ovoga članka tvrtka ima pravo
na povrat troškova djelovanja na otklanjanju štete u okolišu.
(3) Tvrtka iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona se oslobađa obveze
snošenja troškova djelovanja na otklanjanju štete u okolišu odnosno štete
nanesene zaštićenim vrstama ako dokaže da u obavljanju djelatnosti nije
djelovala namjerno ili iz nepažnje te da je šteta nastala:
– emisijom ili događajem koji je izrijekom dopušten odgovarajućim aktom,
– emisijom ili djelatnošću ili bilo kojim načinom korištenja određenog proizvoda
tijekom određene djelatnosti za koju dokaže da se na temelju stanja znanstvenih
i tehničkih saznanja u trenutku nastanka štete u okolišu nije smatralo
vjerojatnim da će prouzročiti štetu u okolišu.

Članak 154.

(1) Ukoliko tvrtka iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona, uslijed određenih
slučajnih okolnosti, opasnom djelatnošću prouzroči štetu u okolišu, djelatnošću
nanese štetu zaštićenim vrstama, smatrat će se da je šteta prouzročena zbog tih
slučajnih okolnosti.
(2) Ukoliko tvrtka iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona dokaže da šteta u
smislu stavka 1. ovoga članka nije prouzročena njezinom djelatnošću ili ako
dokaže da je šteta prouzročena djelatnošću druge pravne ili fizičke osobe, ili
da je šteta nastala zbog nekih drugih okolnosti, pretpostavka uzročnosti iz
stavka 1. ovoga članka se odbacuje.

*Obveza utvrđivanja tvrtke koja je prouzročila štetu u okolišu i/ili štetu
zaštićenim vrstama, obveza procjene značaja štete i prijeteće opasnosti od štete*
Članak 155.

(1) Središnje tijelo državne uprave, koje u skladu sa svojom nadležnošću obavi
očevid na mjestu štete u okolišu ili prijeteće opasnosti od štete, odnosno na
mjestu štete ili prijeteće opasnosti od štete nanesene zaštićenim vrstama,
ukoliko je to moguće s obzirom na obavljeni očevid, utvrdit će tvrtku u smislu
članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona koja je prouzročila štetu u okolišu
i/ili prijeteću opasnost od štete, te će putem ovlaštenog procjenitelja
procijeniti značaj te štete i/ili prijeteće opasnosti od štete.
(2) Ako središnje tijelo državne uprave iz stavka 1. ovoga članka ne može
utvrditi tvrtku u smislu članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona, na
odgovarajući primjeren način, o tome će izvijestiti Ministarstvo unutarnjih
poslova radi poduzimanja radnji vezanih za utvrđivanje tvrtke.
(3) Na temelju procjene iz stavka 1. ovoga članka odredit će se mjere
otklanjanja štete u okolišu i/ili opasnosti od štete, odnosno štete ili
prijeteće opasnosti od štete nanesene zaštićenim vrstama, koje treba poduzeti u
smislu uredbe iz članka 150. stavka 4. ovoga Zakona.
(4) U svrhu određivanja mjera iz stavka 3. ovoga članka nadležno središnje
tijelo državne uprave može tvrtci rješenjem narediti da provede svoju vlastitu
procjenu i pruži sve nužne informacije i podatke.

*Obveza naknade troškova i štete*
Članak 156.

(1) Ukoliko se utvrdi da je tvrtka iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona
prema ovom Zakonu odgovorna za štetu u okolišu i/ili prijeteću opasnost od štete
odnosno za štetu i/ili prijeteću opasnost zaštićenim vrstama, tada je tvrtka
sukladno postavljenom zahtjevu za naknadu troškova i sanacije štete obvezna
nadoknaditi:
– troškove procjene štete,
– troškove utvrđivanja mjera za sanaciju okoliša,
– troškove povrata okoliša u stanje prije nastanka štete ako je takav povrat
moguć, odnosno troškove sanacije posljedica štete u okolišu, troškove
kompenzacijskih mjera,
– troškove provedbe mjera za sprječavanje ili ublažavanje štete u okolišu.
(2) Ako se šteta u okolišu ili šteta nastala zaštićenim vrstama ne može sanirati
odgovarajućim mjerama, tvrtka koja je prouzročila štetu odgovorna je za naknadu
u visini vrijednosti uništenog dobra.
(3) Vrijednost naknade treba biti približna ekonomskoj i ekološkoj vrijednosti
uništenog dobra.
(4) Ako se vrijednost iz stavka 3. ovoga članka ne može utvrditi prikladnim
ekonomskim metodama, nadležni sud će utvrditi visinu naknade uzimajući u obzir
potrebne troškove sanacije, rizik koji djelatnost znači za okoliš, stupanj
odgovornosti i korist stečenu nanošenjem štete u okolišu.

*Zahtjev za naknadu troškova i štete*
Članak 157.

(1) Zahtjev za naknadu troškova i štete, koji se podnosi sukladno ovom Zakonu
može se odnositi isključivo na štete u okolišu i troškove u svezi otklanjanja
prijeteće opasnosti od štete te štete i prijeteće opasnosti zaštićenim vrstama.
(2) Naknadu troškova i štete u smislu stavka 1. ovoga članka od tvrtke iz članka
150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona može zahtijevati jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave, odnosno Država, ovisno o lokaciji i mjestu štetnog
djelovanja u okoliš odnosno na zaštićene vrste, te ovisno o okolišu i zaštićenim
vrstama na kojima je šteta nastala, također i ovisno o vrsti štete u okoliš i
ovisno o tome tko je osigurao sanaciju štete i tko je poduzeo mjere otklanjanja
opasnosti od štete, ukoliko to nije obavila, ili, po prirodi stvari, ne može
obaviti tvrtka sukladno ovom Zakonu.

*Naknada drugih šteta koje su nastale prilikom nastanka štete u okolišu*
Članak 158.

Naknada štete nanesene fizičkim i pravnim osobama prilikom nanošenja štete u
okoliš odnosno štete zaštićenim vrstama prouzročene djelatnostima u smislu
članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona, odnosno onečišćenjem onečišćivača, te
naknada štete koja je tom prilikom nanesena imovini tih osoba ili bilo kojem
gospodarskom gubitku, odnosno bilo kakvom pravu, ostvaruje se prema odredbama
posebnog propisa kojim su uređeni obvezni odnosi, a koji se na te slučajeve
primjenjuje kao lex specijalis.

*Obveza poduzimanja mjera i obavještavanja*
Članak 159.

(1) Tvrtka iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona koja djelovanjem ili
propustom djelovanja u obavljanju djelatnosti prouzroči prijeteću opasnost od
štete odnosno onečišćavanje okoliša, obvezna je bez odlaganja poduzeti mjere
sprječavanja odnosno mjere otklanjanja u skladu s ovim Zakonom i provedbenim
propisima ovoga Zakona.
(2) Pod mjerama sprječavanja iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva se svako
djelovanje i mjera koja se poduzima kao reagiranje na događaj, radnju ili
propust koji su izazvali prijeteću opasnost od štete odnosno onečišćavanja, a u
cilju sprječavanja nastanka štete u okolišu i štete zaštićenim vrstama ili
njihovog svođenja na minimum.
(3) Pod mjerama otklanjanja iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva se svako
djelovanje, ili kombinirano djelovanje, uključujući mjere ublažavanja ili
privremene, odnosno propisane mjere u cilju ponovne uspostave, sanacije ili
zamjene oštećenih prirodnih dobara i/ili oštećenih funkcija, ili u cilju
osiguravanja istovrijedne alternative za ta dobra ili funkcije kako je
predviđeno uredbom iz članka 150. stavka 4. ovoga Zakona.
(4) Tvrtka iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona podmiruje sve troškove u
vezi s poduzimanjem mjera za uklanjanje prijeteće opasnosti od štete odnosno
onečišćavanja, prema odredbama ovoga Zakona.

Članak 160.

(1) Ukoliko obavljanjem djelatnosti tvrtke iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga
Zakona nastane šteta u okolišu odnosno ugroze se zaštićene vrste, operater je
obvezan:
– bez odlaganja obavijestiti središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu
i spašavanje,
– poduzeti sve provedive aktivnosti i mjere za trenutačni nadzor, ograničavanje,
otklanjanje i ostale potrebne radnje za stavljanje uzročnika štete pod nadzor a
u cilju sprječavanja daljnjih šteta u okolišu, šteta zaštićenim vrstama i
opasnosti za ljudsko zdravlje i život,
– poduzeti nužne mjere otklanjanja štete u okolišu odnosno štete zaštićenim
vrstama sukladno posebnom propisu.
(2) U slučaju nastanka štete u okolišu odnosno ugrožavanja zaštićenih vrsta
nadležno središnje tijelo državne uprave može u svakom trenutku:
– zatražiti od operatera sve podatke vezano za prouzročenu štetu,
– zatražiti od operatera da poduzme sve radnje sukladno stavku 1. podstavku 2.
ovoga članka i izdati mu upute za poduzimanje tih radnji,
– narediti tvrtki i operateru provođenje nužnih mjera prema posebnom propisu,
– izdati upute tvrtki i operateru o mjerama otklanjanja štete koje treba
poduzeti.
(3) Ukoliko operater i tvrtka ne poduzmu mjere otklanjanja štete u okolišu
odnosno opasnosti nanesene zaštićenim vrstama, ili se ne pridržavaju izdanih
uputa, ili se ne može utvrditi tvrtka koja je odgovorna za štetu, Ministarstvo
će osigurati poduzimanje mjera otklanjanja štete odnosno opasnosti ili će
obavijestiti Vladu o potrebi djelovanja sukladno odredbama ovoga Zakona.

Članak 161.

Ministarstvo odnosno središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu i
spašavanje, u slučaju prijeteće opasnosti od štete može u svakom trenutku:
– od tvrtke i operatera zatražiti podatke o prijetećoj opasnosti od štete ili o
slučajevima u kojima se sumnja na prijeteću opasnost od štete,
– od tvrtke i operatera zatražiti poduzimanje nužnih mjera sprječavanja nastanka
štete u okoliš odnosno ugrožavanja zaštićenih vrsta,
– dati upute tvrtki i operateru u pogledu nužnih mjera sprječavanja koje treba
poduzeti,
– u suradnji s drugim tijelima nadležnim za poduzimanje intervencija poduzeti
nužne mjere sprječavanja štetnih posljedica.

*Utvrđivanje ugroženog područja*
Članak 162.

(1) Područje ugroženog okoliša s obzirom na opasnost od šteta radi opasnih
djelatnosti u smislu odredbe članka 150. stavka 1. ovoga Zakona, može na
prijedlog Ministarstva utvrditi Vlada odlukom.
(2) Vlada može odlukom iz stavka 1. ovoga članka zbog ugroženosti okoliša
zabraniti izvođenje novih zahvata u okoliš zbog kojih bi se mogao povećati
stupanj opterećenosti okoliša ili dijelova okoliša na određenom području.
(3) Nakon što na temelju praćenja stanja utvrdi kakvoću okoliša u području
ugroženog okoliša, po provedenim mjerama kojima se osigurava očuvanje kakvoće
okoliša, Vlada može odlukom utvrditi da područje ili pojedini dijelovi područja
iz stavka 1. ovoga članka, te pojedini dijelovi okoliša u smislu stavka 2. ovoga
članka više nisu ugroženi.

*Utvrđivanje strožih obveza vezano za granične vrijednosti emisija*
Članak 163.

(1) Na području iz članka 162. stavka 1. ovoga Zakona Vlada može tvrtkama
posebnom odlukom utvrditi obveze koje su strože od propisanih graničnih
vrijednosti emisija, ako poboljšanje stanja u okolišu nije moguće ostvariti
drugim mjerama.
(2) Ako tvrtka ima odgovarajući akt nadležnog tijela državne uprave kojim su
utvrđene granične vrijednosti emisija sukladno posebnim propisima, Ministarstvo
će vezano za odluku Vlade iz stavka 1. ovoga članka, po službenoj dužnosti
operateru izdati rješenje kojim će utvrditi obveze u skladu s odlukom Vlade i
odrediti rok za njihovo izvršavanje.

*Obveza izrade sanacijskog programa i provedba sanacije*
Članak 164.

(1) Tvrtka je dužna, u utvrđenom roku izraditi sanacijski program za uklanjanje
štete u okolišu koja je nastala zbog prekoračenja graničnih vrijednosti emisija
u skladu s posebnim propisom.
(2) Operater mora za sanacijski program iz stavka 1. ovoga članka ishoditi
suglasnost Ministarstva, a prema ocjeni Ministarstva, i mišljenje drugih
nadležnih tijela.
(3) Mjere otklanjanja štete u okolišu, vrste sanacijskih programa, opseg i
metodologiju izrade sanacijskih programa i druga pitanja s tim u svezi, uz
suglasnost ministra nadležnog za zaštitu prirode i ministra nadležnog za vodno
gospodarstvo, te uz ishođeno mišljenje središnjeg tijela državne uprave
nadležnog za zaštitu i spašavanje, pobliže pravilnikom propisuje ministar.

Članak 165.

(1) Ako nije moguće utvrditi onečišćivača okoliša, a na ugroženim područjima
potrebno je izraditi sanacijski program, pripremu i izradu sanacijskog programa
provodi Ministarstvo u suradnji s drugim nadležnim tijelima.
(2) Vlada odlukom utvrđuje redoslijed i prvenstvo ugroženih područja za koje će
se izraditi i provoditi sanacijski program iz stavka 1. ovoga članka i osigurava
financijska sredstava za njegovu provedbu.

Članak 166.

(1) Kada se radi o onečišćenju okoliša područnog (regionalnog) razmjera, a
onečišćivač nije poznat, pripremu i izradu sanacijskog programa te redoslijed i
prvenstvo ugroženih područja za koje će se izraditi i provoditi sanacijski
program određuje izvršno tijelo županije odnosno izvršno tijelo Grada Zagreba.
(2) Kada se radi o onečišćenju okoliša lokalnog razmjera, a onečišćivač nije
poznat, pripremu i izradu sanacijskog programa te redoslijed i prvenstvo
ugroženih područja za koje će se izraditi i provoditi sanacijski program
određuje izvršno tijelo velikog grada, grada, odnosno općine.

Članak 167.

(1) Tvrtka odnosno druga osoba koja je prema ovom Zakonu obvezna provesti
sanacijski program, obvezna je i nakon provedbe sanacijskih mjera osigurati
praćenje stanja okoliša, odnosno učinka sanacije na stanje okoliša i za to
osigurati financijska sredstva.
(2) Kada se prema odredbama ovoga Zakona, provedba sanacijskog programa
financira iz sredstava državnog proračuna, praćenje stanja okoliša i učinka
sanacijskih mjera osigurava Ministarstvo.
(3) Kada se provedba sanacijskog programa financira iz sredstava proračuna
županije, odnosno Grada Zagreba praćenje stanja okoliša nakon provedbe
sanacijskog programa i učinak sanacijskih mjera osigurava izvršno tijelo
županije odnosno izvršno tijelo Grada Zagreba.
(4) Kada se provedba sanacijskog programa financira iz sredstava proračuna
velikog grada, grada, odnosno općine, praćenje stanja okoliša nakon provedbe
sanacijskog programa i učinak sanacijskih mjera osiguravaju izvršna tijela tih
jedinica lokalne samouprave.

*Žurni postupci*
Članak 168.

(1) Ukoliko tvrtka nije u mogućnosti bez odlaganja žurno provesti sve mjere za
sprječavanje i ograničavanje štete u okolišu, radi nužnog ograničavanja daljnjeg
štetnog djelovanja postrojenja na okoliš, Ministarstvo će, putem druge osobe, na
trošak i odgovornost tvrtke, provesti sve mjere za sprječavanje i ograničavanje
nastanka daljnjih šteta.
(2) Ministarstvo može mjere iz stavka 1. ovoga članka provesti putem druge
osobe, na trošak i odgovornost tvrtke i kada tvrtka to ne učini u određenom joj
roku.
(3) Ovlaštenje iz stavka 1. i 2. ovoga članka obuhvaća i privremeno
ograničavanje rada, a kada je to nužno i zaustavljanje rada tvrtke.

Članak 169.

(1) Troškovi izvršenja žurnog provođenja mjera iz članka 166. ovoga Zakona
namiruju se iz državnog proračuna do naplate od tvrtke koja je u skladu s ovim
Zakonom bila dužna provesti mjere za sprječavanje i ograničavanje štete u
okolišu.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kada se mjere iz članka 166. ovoga Zakona
provode po žurnom postupku na zahtjev jedinice lokalne odnosno područne
(regionalne) samouprave, troškovi izvršenja tih mjera, do naplate od tvrtke koja
je u skladu s ovim Zakonom bila dužna provesti mjere, namiruju se iz proračuna
jedinice lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave koja je podnijela
zahtjev za žurno provođenje mjera.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka troškovi izvršenja mjera iz članka 168.
ovoga Zakona naknađuju se u korist proračuna jedinice lokalne odnosno područne
(regionalne) samouprave.

Članak 170.

(1) Inspektor će u slučaju kada je onečišćivač nepoznat a postoji osnova sumnje
da je onečišćenjem počinjen prekršaj ili kazneno djelo, o tome bez odlaganja
izvijestiti najbližu ustrojstvenu jedinicu Ministarstva unutarnjih poslova.
(2) U slučaju onečišćivanja okoliša, kad se između više uzročnika ne može
utvrditi onečišćivač ili se ne mogu utvrditi udjeli pojedinih onečišćivača
(kumulativno ili lančano onečišćivanje), troškove uklanjanja onečišćivanja,
sprječavanja ili ograničavanje daljnjeg štetnog djelovanja na okoliš, podmiruju
svi onečišćivači koji su prouzročili onečišćenje solidarno.

Obveza osiguranja raspoloživih sredstava za naknadu štete

Članak 171.

(1) Operater tvrtke iz članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona obvezan je
osiguranjem kod osiguravatelja u skladu sa zakonom ili na drugi primjeren način
sukladno zakonu osigurati raspoloživa sredstva za naknadu možebitne štete
nanesene okolišu odnosno za otklanjanje prijeteće opasnosti od štete.
(2) Posebnim zakonom mogu se urediti i druge vrste osiguranja od odgovornosti za
štetu nastalu onečišćivanjem okoliša.

*Supsidijarno snošenje troškova za poduzimanje mjera otklanjanja štete u okolišu*
Članak 172.

(1) U slučaju onečišćavanja okoliša, čije se posljedice otklanjaju sukladno
provedbenom propisu iz članka 164. stavka 3. ovoga Zakona, ako nije moguće
utvrditi onečišćivača, sredstva za otklanjanje posljedica onečišćenja
osiguravaju se iz proračuna jedinica lokalne odnosno područne (regionalne)
samouprave i iz državnog proračuna.
(2) U slučaju prekomjernog onečišćenja ili opterećivanja okoliša, koje je
prouzročeno iz izvora onečišćavanja izvan granica Države sredstva za otklanjanje
posljedica osiguravaju se iz državnog proračuna.
(3) Ako se onečišćivač iz stavka 1. i 2. ovoga članka utvrdi naknadno, jedinica
lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave i Država može po saznanju za
onečišćivača, od njega tražiti povrat troškova nastalih otklanjanjem štetnih
posljedica onečišćavanja okoliša u skladu sa zakonom.
(4) Posebnim propisom mogu se odrediti i druge vrste osiguranja od odgovornosti
za štetu nastalu onečišćavanjem okoliša.

Članak 173.

(1) U slučaju kada tvrtka nema plan iz članka 53. stavka 1. ovoga Zakona odnosno
kada se ne pridržava utvrđenih tehničkih standarda i/ili utvrđenih graničnih
vrijednosti emisija u okoliš te rokova određenih s tim u svezi, a Država je zbog
toga, prema preuzetim međunarodnim obvezama, dužna platiti kaznu za utvrđena
prekoračenja emisija, iznos takve kazne pada na teret tvrtke čije je postrojenje
uzrokovalo prekoračenje graničnih vrijednosti emisija, odnosno na teret tvrtke
koja se ne pridržava utvrđenih joj obveza glede tehničkih standarda i/ili
utvrđenih graničnih vrijednosti emisija u okoliš te rokova s tim u vezi.
(2) Ukoliko izvrši plaćanje kazne iz stavka 1. ovoga članka, Država se u skladu
sa zakonom za isplaćeni iznos kazne namiruje od tvrtke iz stavka 1. ovoga
članka.

XI. FINANCIRANJE ZAŠTITE OKOLIŠA

Članak 174.

(1) Sredstva za financiranje zaštite okoliša osiguravaju se u državnom
proračunu, proračunima jedinice lokalne samouprave i jedinice područne
(regionalne) samouprave, Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, te
iz drugih izvora prema odredbama ovoga Zakona.
(2) Sredstva za financiranje zaštite okoliša mogu se osigurati i iz privatnih
izvora kroz sustav koncesija, javnog privatnog partnerstva i drugih
odgovarajućih modela takvog financiranja sukladno posebnim propisima.
(3) Programi zaštite okoliša mogu se financirati i sredstvima kao što su:
donacije, krediti, sredstva međunarodne pomoći, sredstva stranih ulaganja
namijenjenih za zaštitu okoliša i druga sredstva propisana posebnim zakonom, te
sredstva iz instrumenata, programa i fondova Europske unije, Ujedinjenih naroda
i međunarodnih organizacija.
(4) Sredstva za financiranje zaštite okoliša koriste se za očuvanje, zaštitu i
unapređivanje stanja okoliša, u skladu sa strategijama i programima.

XII. ELEMENTI OPĆE POLITIKE ZAŠTITE OKOLIŠA

***1. Znak zaštite okoliša***
Članak 175.

(1) Za poticanje proizvodnje proizvoda ili obavljanja usluga koji se u usporedbi
s drugim istovrsnim proizvodima odlikuju manjim negativnim utjecajima na okoliš
u cijelom životnom ciklusu i time pridonose učinkovitom korištenju sastavnica
okoliša, visokom stupnju zaštite okoliša, osim hrane i farmaceutskih proizvoda i
profesionalne medicinske opreme, pravnim i fizičkim osobama koje proizvode ili
distribuiraju proizvode, odnosno pružaju usluge Ministarstvo radi priznanja može
dodijeliti znak zaštite okoliša.
(2) Ocjena u vezi s manje negativnim utjecajima iz stavka 1. ovoga članka odnosi
se na racionalno korištenje prirodnih dobara i energije, smanjenje emisija u
okoliš, iskorištavanje vrijednih svojstava otpada ili druge načine omogućavanja
korisne obrade otpada prije njegovog odlaganja, te poduzimanje drugih mjera radi
zaštite okoliša.
(3) Proizvođač, uvoznik proizvoda, distributer ili pružatelj usluge podnose
zamolbu za dodjelu znaka zaštite okoliša podneskom koji mora sadržavati
dokumente i dokaze o tome da proizvod ispunjava propisane uvjete.
(4) Ministarstvo može oduzeti dodijeljeni znak zaštite okoliša ukoliko osoba iz
stavka 3. ovoga članka ne postupa po uvjetima pod kojima je znak bio dodijeljen
ili više ne ispunjava propisane uvjete za dodjelu toga znaka.
(5) Postupak, način dodjele, uvjete za dobivanje znaka zaštite okoliša, izgled
znaka zaštite okoliša, uporabu i rok važenja dodijeljenog znaka, sastav i način
rada povjerenstva za dodjelu znaka zaštite okoliša, sudjelovanje pojedinaca,
udruga i organizacija, u postupku dodjele znaka zaštite okoliša iz stavka 1.
ovoga članka, pobliže propisuje ministar pravilnikom.
(6) Stručna pitanja koja se odnose na produženje važenja znaka zaštite okoliša
razvoj i provedbu sustava dodjeljivanja znaka zaštite okoliša te provedbu
sustava EMAS razmatra Savjet iz članka 36. ovoga Zakona.
(7) Ministarstvo će promicati uporabu proizvoda i usluga koji imaju znak zaštite
okoliša podizanjem svijesti i informiranjem potrošača, proizvođača, trgovaca i
javnosti, radi poticanja zaštite okoliša i održivog razvitka.

***2. Priznanja i nagrade***
Članak 176.

(1) Priznanja i nagrade za dostignuća na području zaštite okoliša, Ministarstvo
dodjeljuje pravnim i fizičkim osobama s obzirom na mjerljive postignute
rezultate u zaštiti okoliša i zadovoljavanju uvjeta održivog razvitka za:
– ostvarivanje preventive od onečišćavanja okoliša,
– najpovoljnija rješenja u proizvodnim postupcima u odnosu na okoliš,
– razvojne i istraživačke projekte u zaštiti okoliša,
– razvoj sustava i edukaciju o zaštiti okoliša u odgojno-obrazovnom procesu,
– doprinos pojedinca za razvoj i unapređenje zaštite okoliša ili za doprinos u
međunarodnoj suradnji u zaštiti okoliša,
– doprinose udruga na promicanju i unapređenju zaštite okoliša,
– posebni doprinos zaštiti okoliša.
(2) Povjerenstvo za dodjelu priznanja i nagrada koje svake godine, posebnom
odlukom, imenuje ministar, donosi odluku o dodjeli priznanja i nagrada.
(3) Područja zaštite okoliša za koje se može dodijeliti priznanje i nagrada u
tekućoj godini, svake godine odlukom određuje ministar.
(4) Priznanja i nagrade dodjeljuju se u obliku plakete i povelje.
(5) Postupak, način i uvjete za dodjelu priznanja i nagrade, vrstu priznanja i
nagrada, način i rok podnošenja prijedloga, način rada povjerenstva, pobliže
propisuje ministar pravilnikom.

***3. Obveze proizvođača vezano za označavanje proizvoda i ambalaže, zaštita
potrošača***
Članak 177.

(1) Proizvođači su dužni, kada je to propisano, prije stavljanja proizvoda na
tržište, na ambalažu proizvoda, odnosno na prateću tehničku dokumentaciju uz
proizvod, staviti uputu kojom se potrošač obavješćuje o utjecaju proizvoda i
ambalaže na okoliš te upućuje na način postupanja s proizvodom i ambalažom nakon
njegove uporabe.
(2) Dobavljač novih osobnih vozila namijenjenih prodaji ili leasingu, u svrhu
zaštite i informiranja potrošača na svakom prodajnom mjestu, uključujući i
promotivne sajmove, mora osigurati podatke o ekonomičnosti potrošnje goriva i
emisijama CO2 i vodič.
(3) Vodič iz stavka 2. ovoga članka izrađuje jednom godišnje ministarstvo
nadležno za sigurnost prometa na cestama (unutarnje poslove) na temelju podataka
koje dostavlja dobavljač uz suglasnost Ministarstva.
(4) Na prodajnim mjestima ne smiju biti istaknute oznake, posteri, promotivni
materijali ili vodiči s oznakama, simbolima ili natpisima koji su suprotni
propisanima ako njihovo izlaganje može dovesti u zabunu potencijalne kupce novih
osobnih vozila.
(5) Način primjene i sadržaj upute iz stavka 1. ovoga članka, način označavanja
proizvoda i ambalaže, postupanje s proizvodom nakon uporabe odnosno s ambalažom
nakon uporabe proizvoda, uz suglasnost ministra nadležnog za gospodarstvo i
zaštitu potrošača i ministra nadležnog za poljoprivredu i šumarstvo, pobliže
propisuje ministar pravilnikom.
(6) Način dostupnosti i sadržaj podataka potrošačima o potrošnji goriva i
emisijama CO2 novih osobnih vozila, način informiranja potrošača o ekonomičnosti
potrošnje goriva i emisijama CO2 iz stavka 2. ovoga članka te sadržaj i način
izrade vodiča iz stavka 3. ovoga članka pobliže propisuje ministar pravilnikom.

***4. Odgoj i obrazovanje za zaštitu okoliša i održivi razvitak***
Članak 178.

(1) Država osigurava provedbu odgoja i obrazovanja za zaštitu okoliša i održivi
razvitak u odgojno-obrazovnom sustavu te potiče razvoj sustava zaštite okoliša i
unapređenje zaštite okoliša.
(2) S ciljem zajedničke provedbe odgoja za održivi razvitak Ministarstvo u
suradnji s ministarstvom nadležnim za prosvjetu utvrđuje smjernice obrazovnog
programa u skladu sa Strategijom održivog razvitka Republike Hrvatske.
(3) Država osigurava sustav poučavanja javnosti o učinkovitoj zaštiti okoliša
racionalnom uporabom raspoloživih dobara i drugim primjerenim djelovanjima.

***5. Ekonomski poticaji***
Članak 179.

(1) Posebnim propisom mogu se urediti posebni poticajni sustavi – primjerice:
ekološke naknade i polozi, kojima se postiže značajno rasterećenje zaštite
okoliša.
(2) Posebnim propisom mogu se urediti olakšice za usluge i za proizvode za koje
je organiziran povrat odnosno povrat ambalaže ili na drugi način organizirano
smanjenje negativnih učinaka njihovog djelovanja na okoliš i korištenjem kojih
se pridonosi izbjegavanju i smanjenju otpada.

XIII. NADZOR

***1. Upravni nadzor***
Članak 180.

(1) Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona obavlja Ministarstvo.
(2) Upravni nadzor nad zakonitošću rada i općih akata Agencije i referentnih
centara u dijelu poslova za koje su ovlašteni odlukom Vlade obavlja
Ministarstvo.

*Poništenje i ukidanje po pravu nadzora*
Članak 181.

(1) Ako se u provedbi upravnog nadzora, odnosno nadzoru koji provodi inspektor
zaštite okoliša, utvrdi da su rješenjem o prihvatljivosti zahvata za okoliš,
rješenjem o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša, te posebnom rješenju
donesenom prema odredbama ovoga Zakona, koji su konačni u upravnom postupku,
očito povrijeđene materijalne odredbe ovoga Zakona, Ministarstvo će takav akt
poništiti po pravu nadzora.
(2) Ako se u provedbi upravnog nadzora, odnosno nadzoru koji provodi inspektor
zaštite okoliša utvrdi da su uporabnom dozvolom u dijelu objedinjenih uvjeta,
koja je konačna u upravnom postupku, očito povrijeđene materijalne odredbe ovoga
Zakona, Ministarstvo će taj dio taj dio uporabne dozvole ukinuti po pravu
nadzora.
(3) Ako se u provedbi nadzora utvrdi da su rješenjem inspektora zaštite okoliša
koje je konačno u upravnom postupku povrijeđene odredbe ovoga Zakona,
Ministarstvo će takvo rješenje poništiti po pravu nadzora.
(4) Rješenje o poništenju, odnosno ukidanju po pravu nadzora može se donijeti u
roku od godine dana od dana konačnosti akta koji se ukida, odnosno poništava, a
u koji rok se ne uračunava dostava rješenja.
(5) Nakon prve neuspješne dostave rješenja o poništenju odnosno ukidanju po
pravu nadzora dozvole, odnosno rješenja iz stavka 1. ovoga članka, dostava se
provodi stavljanjem tog rješenja na oglasnu ploču Ministarstva. Obavijest o tome
ostavlja se na nekretnini na koju se odnosi rješenje o poništenju, odnosno
ukidanju.
(6) Rješenje o poništenju, odnosno ukidanju po pravu nadzora u slučaju dostave
iz stavka 5. ovoga članka smatra se dostavljenim danom stavljanja na oglasnu
ploču.
(7) Protiv rješenja iz stavka 4. ovoga članka nije dopuštena žalba, već se
protiv njega može pokrenuti upravni spor.

***2. Inspekcijski nadzor***
*Obavljanje poslova inspekcijskog nadzora*
Članak 182.

(1) Inspekcijski nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju ovoga Zakona provode državni službenici Ministarstva, Uprave za
inspekcijske poslove raspoređeni na radna mjesta s ovlastima obavljanja
inspekcijskog nadzora zaštite okoliša u Ministarstvu i područnim jedinicama
Ministarstva u sjedištima i izvan sjedišta županija, odnosno u sjedištu Grada
Zagreba, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(2) Inspekcijski nadzor u području okoliša provode i druge inspekcije nadležne
prema posebnim propisima za nadzor pojedinih sastavnica okoliša i zaštite od
utjecaja opterećenja na okoliš (u daljnjem tekstu: koordinirani inspekcijski
nadzor), na način kako je to ovim Zakonom određeno.
(3) Poslovi inspekcijskog nadzora zaštite okoliša smatraju se poslovima kod
kojih postoje posebni uvjeti rada.

*Uvjeti za obavljanje poslova inspekcijskog nadzora*
Članak 183.

(1) Na radno mjesto glavnog inspektora zaštite okoliša može se rasporediti
diplomirani inženjer strojarske, kemijsko tehnološke, prehrambeno biotehnološke,
prirodoslovno matematičke, agronomske, farmaceutsko-biokemijske, veterinarske,
šumarske, geološke i rudarske struke s najmanje deset godina radnog iskustva u
struci od čega tri godine na poslovima inspekcije zaštite okoliša, te položenim
državnim stručnim ispitom i stručnim ispitom iz članka 40. ovoga Zakona.
(2) Na radno mjesto višeg inspektora zaštite okoliša može se rasporediti
diplomirani inženjer strojarske, kemijsko tehnološke, prehrambeno biotehnološke,
prirodoslovno matematičke, agronomske, farmaceutsko – biokemijske, medicinske,
veterinarske, šumarske, geološke, rudarske struke i zaštite na radu s najmanje
deset godina radnog iskustva u struci, te položenim državnim stručnim ispitom i
stručnim ispitom iz članka 40. ovoga Zakona.
(3) Na radno mjesto inspektora zaštite okoliša može se rasporediti diplomirani
inženjer strojarske, kemijsko tehnološke, prehrambeno biotehnološke,
prirodoslovno matematičke, agronomske, farmaceutsko-biokemijske, medicinske,
veterinarske, šumarske, geološke, rudarske i struke zaštite na radu s najmanje
pet godina radnog iskustva u struci, te položenim državnim stručnim ispitom i
stručnim ispitom iz članka 40. ovoga Zakona.
(4) Na radno mjesto nadzornika za okoliš s položajem inspektora zaštite okoliša
druge vrste zvanja može se postaviti diplomirani inženjer strojarske, kemijsko
tehnološke, prehrambeno biotehnološke, prirodoslovno matematičke, agronomske,
farmaceutsko-biokemijske, medicinske, veterinarske, šumarske, geološke, rudarske
i struke zaštite na radu s najmanje tri godina radnog iskustva, te položenim
državnim stručnim ispitom i stručnim ispitom iz članka 40. ovoga Zakona.
(5) Ministar, odnosno osoba koju on ovlasti, može radi hitne potrebe ili
ekonomičnijeg obavljanja inspekcijskog nadzora, u skladu s posebnim zakonom,
pisano narediti (višem) inspektoru zaštite okoliša iz jedne područne jedinice da
privremeno provodi nadzor na području druge područne jedinice.
(6) Radna mjesta s ovlastima inspekcijskog nadzora vezano za zaštitu okoliša te
detaljnijim uvjetima i njihovim ovlastima koje moraju ispunjavati osobe na tim
radnim mjestima utvrđuje ministar Pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva.

*Službena iskaznica i znak*
Članak 184.

(1) Glavni inspektor zaštite okoliša, viši inspektor zaštite okoliša i inspektor
zaštite okoliša te nadzornik za okoliš (u daljnjem tekstu: inspektor) dokazuju
službeno svojstvo, identitet i ovlasti službenom iskaznicom i znakom.
(2) O izdanim službenim iskaznicama i znakovima inspektorima u Ministarstvu se
vodi upisnik.
(3) Oblik i sadržaj službene iskaznice i izgled znaka iz stavka 1. ovoga članka,
način njihova izdavanja i uporabe te način vođenja upisnika o izdanim službenim
iskaznicama i znakovima, pobliže pravilnikom propisuje ministar.

*Način obavljanja inspekcijskog nadzora*
Članak 185.

(1) Inspektori provode nadzor u skladu s godišnjim planom rada i programom rada
inspekcije zaštite okoliša, koji se usklađuju s godišnjim planovima i programima
rada drugih inspekcija radi provođenja koordiniranih inspekcijskih nadzora.
(2) Godišnji plan rada inspekcije zaštite okoliša se objavljuje na web stranici
Ministarstva.
(3) Ministar će sporazumno s ministrom obrane odrediti sadržaj i način
obavljanja poslova inspekcijskog nadzora zaštite okoliša za potrebe Ministarstva
obrane.
(4) Ministar će sporazumno s ministrima kulture, mora, poljoprivrede, šumarstva
i vodnoga gospodarstva, unutarnjih poslova, zdravstva i socijalne skrbi te
glavnim inspektorom Državnog inspektorata u okviru djelokruga tih inspekcijskih
službi odrediti sadržaj i način suradnje u provedbi koordiniranih inspekcijskih
nadzora koji se odnose na područje okoliša.
(5) Početak provedbe inspekcijskog nadzora inspektor nije dužan najaviti
nadziranoj osobi, osim ako ocijeni da je takva obavijest potrebna u svrhu
obavljanja nadzora.

*Ovlasti inspektora*
Članak 186.

(1) U postupku inspekcijskog nadzora inspektor je ovlašten:
– zatražiti i pregledati isprave (osobna iskaznica, putovnica i sl.) na temelju
kojih može utvrditi identitet nadzirane osobe, kao i drugih osoba nazočnih
inspekcijskom nadzoru,
– ući u građevine, zgrade, prostorije i prostore (industrijsko-proizvodne
građevine, postrojenja s pogonima odnosno uređajima s pripadajućim zemljištem na
građevnoj čestici, te stambene, poslovne i stambeno-poslovne zgrade s
pripadajućim zemljištem na građevnoj čestici) i pregledati ih, kao i šumska,
poljoprivredna i druga zemljišta; privremena gradilišta; izvođenje radova,
proizvode, opremu, sredstva rada i alat, mobilne uređaje, vozila i plovila,
– pregledati poslovnu dokumentaciju koja omogućuje uvid u poslovanje nadzirane
osobe u vezi primjene ovoga Zakona (poslovne knjige, registre, dokumente,
ugovore, isprave i dr.),
– uzimati izjave od odgovornih osoba radi pribavljanja dokaza o činjenicama koje
se ne mogu izravno utvrditi, kao i od drugih osoba nazočnih inspekcijskom
nadzoru,
– zatražiti pisano od nadzirane osobe točne i potpune podatke te dokumentaciju
potrebnu u inspekcijskom nadzoru,
– utvrđivati činjenično stanje na vizualni način (fotografiranje, snimanje
kamerom, videozapis i sl.),
– obaviti uzorkovanje tla, mora, zraka i otpada putem ovlaštene osobe,
– zatražiti pisano izvješće nadzirane osobe o poduzetim mjerama naređenim u
inspekcijskom nadzoru, te
– obavljati i druge radnje sa svrhom inspekcijskog nadzora.
(2) Pod poslovnim prostorijama u smislu ovoga Zakona, smatraju se stambene i
poslovne prostorije i drugi prostor, prijevozna sredstva, mobilni uređaji i
slično, u kojima nadzirana osoba obavlja djelatnost.
(3) Inspektor je dužan s podacima za koji nadzirana osoba dokaže da je poslovna
tajna, postupati sukladno određenim uvjetima za njihovo čuvanje.
(4) Troškove analize uzorkovanja iz stavka 1. podstavka 7. ovoga članka
podmiruje nadzirana osoba ako rezultati uzorkovanja dokažu odstupanja od
propisanih zahtjeva, a u protivnom troškovi se namiruju iz sredstava državnog
proračuna.
(5) U obavljanju inspekcijskog nadzora inspektor može do donošenja rješenja o
izvršenom prekršaju, odnosno sudske presude, privremeno oduzeti dokumentaciju i
predmete koji u prekršajnom ili sudbenom postupku mogu poslužiti kao dokaz i o
tome izdaje potvrdu s točnim podacima o oduzetoj dokumentaciji i predmetima.
(6) Ako tijekom inspekcijskog nadzora inspektor utvrdi da nije ovlašten izravno
postupati, odmah će izvijestiti nadležno tijelo državne uprave te zatražiti
pokretanje postupka i poduzimanje mjera u skladu s posebnim propisima.

*Obveze nadziranih osoba*
Članak 187.

(1) Nadzirane osobe dužne su inspektoru omogućiti provedbu inspekcijskog nadzora
i osigurati mu uvjete za neometan rad, dati na uvid svu potrebnu dokumentaciju,
te na pisani zahtjev inspektora dostaviti ili pripremiti bez naplate dodatne
podatke potrebne za obavljanje inspekcijskog nadzora.
(2) Nadzirane osobe dužne su na traženje inspektora privremeno obustaviti
poslovanje u nadziranoj građevini u tijeku inspekcijskog nadzora ako inspektor
ne bi mogao na drugi način obaviti inspekcijski nadzor ili utvrditi činjenično
stanje.
(3) Inspektor može od nadzirane osobe i nakon obavljanja inspekcijskog nadzora
zatražiti izvršenje pojedine radnje radi potpunog utvrđivanja činjeničnog stanja
i odrediti rok za izvršenje te radnje.
(4) Nadzirana osoba inspektoru nije omogućila provedbu inspekcijskog nadzora
ako:
– nije osigurala obavljanje pregleda u radnim prostorijama nadzirane osobe,
odnosno nadležnoga upravnog tijela,
– nije osigurala uvid u traženu dokumentaciju i isprave radi utvrđivanja
činjeničnog stanja u roku određenom u zapisniku o inspekcijskom nadzoru,
– nije dostavila na pisani zahtjev u određenom roku na uvid sve podatke i
dokumentaciju potrebnu u provedbi nadzora,
– nije izvijestila o poduzetim mjerama za otklanjanje utvrđenih nedostataka,
– nije osigurala da odgovorne osobe ili opunomoćenici budu nazočni i sudjeluju u
inspekcijskom nadzoru,
– nije dopustila ući i pregledati građevine, zgrade, prostorije, prostore,
pogone s postrojenjima, uređaje i opremu, vozila i druga sredstva na kojima se
obavlja inspekcijski nadzor,
– nije provela radnje iz stavka 2. i stavka 3. ovoga članka.
(5) Ako se inspektoru prilikom nadzora pruži fizički otpor, odnosno ako se takav
otpor osnovano očekuje, ovlaštena službena osoba nadležne policijske uprave
dužna je na zahtjev inspektora pružiti mu pomoć.

*Predmet inspekcijskog nadzora*
Članak 188.

(1) U inspekcijskom nadzoru inspektor nadzire osobe koje su obvezne provoditi
mjere i aktivnosti zaštite okoliša, ispunjavanje uvjeta i način rada nadziranih
osoba, obavlja izravan uvid u opće i pojedinačne akte, te poduzima mjere
određene ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona, kada to
utvrdi potrebnim u cilju sprječavanja i smanjivanja onečišćenja te uklanjanja
posljedica onečišćenja okoliša.
(2) U inspekcijskom nadzoru inspektor nadzire osobito:
– donošenje i provedbu dokumenata održivog razvitka i zaštite okoliša te
instrumenata zaštite okoliša,
– primjenu standarda kakvoće okoliša, odnosno tehničkih standarda zaštite
okoliša za određene proizvode, postrojenja, pogone ili uređaje, opremu i
proizvodne postupke koji mogu prouzročiti rizik ili opasnost po okoliš,
– provedbu mjera zaštite okoliša i praćenja stanja okoliša utvrđenih rješenjem o
prihvatljivosti zahvata za okoliš iz članka 79. stavka 1. ovoga Zakona,
– podnošenje zahtjeva postojećih postrojenja iz članka 82. stavka 1. i iz članka
236. ovoga Zakona za izdavanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša,
– usklađenost rada postojećih postrojenja iz članka 82. stavka 1. i 236. ovoga
Zakona s objedinjenim uvjetima zaštite okoliša utvrđenih rješenjem i uporabnom
dozvolom,
– usklađenost primijenjenih tehnika u radu postrojenja iz članka 82. stavka 1. i
236. ovoga Zakona s objedinjenim uvjetima zaštite okoliša utvrđenih rješenjem,
odnosno uporabnom dozvolom,
– značajne promjene u radu ili rekonstrukcije postrojenja iz članka 82. stavka
1. ovoga Zakona, koju operater prijavi da utječe na okoliš,
– provedbu obveza operatera u vezi izrade i provedbe mjera i aktivnosti iz
Izvješća o sigurnosti,
– ispunjavanje propisanih uvjeta, aktivnosti i sigurnosnih mjera sukladno
izdanim suglasnostima za Izvješće o sigurnosti,
– propisno korištenje znaka zaštite okoliša za proizvode, procese ili usluge,
– dostavljanje propisanih podataka i izvješća za potrebe informacijskog sustava
zaštite okoliša,
– dostavljanje izvješća o provedenom praćenju stanju okoliša,
– vođenje očevidnika o stanju okoliša i dostavljanje podataka za registar
onečišćivača,
– izradu, provedbu i praćenje učinaka mjera iz sanacijskog programa,
– ispunjavanje propisanih uvjeta ovlaštenika za obavljanje stručnih poslova
zaštite okoliša,
– provedbu ratificiranih međunarodnih ugovora iz područja zaštite okoliša.
(3) Nadzor postrojenja iz članka 70. stavka 1. i članka 82. stavka 1. ovoga
Zakona za koje je propisana obveza pribavljanja objedinjenih uvjeta zaštite
okoliša, te nadzor postrojenja s opasnim tvarima u količinama koje mogu
uzrokovati nesreće većih razmjera, inspektori zaštite okoliša obavljaju u
koordiniranom inspekcijskom nadzoru i na način određen u članku 185. stavku 4.
ovoga Zakona.

*Inspekcijski postupak*
Članak 189.

(1) Ako inspektor u provedbi inspekcijskog nadzora utvrdi povredu odredbi ovoga
Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, pokrenut će po službenoj
dužnosti upravni postupak i poduzeti mjere propisane ovim Zakonom i propisima
donesenim na temelju ovoga Zakona.
(2) Inspektor će pisano obavijestiti poznatog podnositelja prijave o utvrđenom
činjeničnom stanju u inspekcijskom nadzoru najkasnije u roku od trideset dana od
dana utvrđenja tog stanja.

*Stranka u inspekcijskom postupku*
Članak 190.

(1) Stranka u inspekcijskom postupku u smislu ovoga Zakona može biti svaki
onečišćivač, nositelj zahvata, tvrtka, operater, ovlaštenik, te županija odnosno
Grad Zagreb, veliki grad, grad i općina.
(2) Ako je onečišćivač nepoznatog boravišta stranka je posjednik onečišćene
nekretnine.

*Nepoznati onečišćivač*
Članak 191.

(1) Ako onečišćenje okoliša prouzroči nepoznati onečišćivač, stranka u
inspekcijskom postupku je veliki grad, grad ili općina na čijem je području
utvrđeno onečišćenje.
(2) Ako utvrdi da je onečišćenje neposredna opasnost za ljude i okoliš,
inspektor će rješenjem narediti velikom gradu, gradu ili općini mjere za
smanjivanje odnosno uklanjanje onečišćenja putem druge osobe, odnosno ako to
veliki grad, grad ili općina ne učini u roku naređenom u rješenju, mjere će
provesti županija na teret proračuna velikog grada, grada ili općine.

*Inspekcijsko rješenje*
Članak 192.

(1) Ako inspektor utvrdi povredu odredbi ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju ovoga Zakona može donijeti inspekcijsko rješenje i bez saslušanja
stranke.
(2) Inspektor će rješenje iz stavka 1. ovoga članka donijeti najkasnije u roku
od osam dana od dana završetka nadzora s utvrđenim činjenicama presudnim za
donošenje rješenja. Ne donošenje rješenja do tog roka ne isključuje obvezu
njegova donošenja.
(3) Ako je stranka nepoznatog boravišta, inspekcijsko rješenje, odnosno
zaključak dostavlja se stavljanjem na oglasnu ploču Ministarstva. Obavijest o
tome ostavlja se i na mjestu onečišćenja.
(4) Obveza izvršenja inspekcijskog rješenja, odnosno zaključka i rok za
podnošenje žalbe, odnosno pokretanje upravnog spora počinju teći od prvoga
idućeg dana od dana oglašavanja.
(5) Nakon prve neuspješne dostave inspekcijskog rješenja i zaključka poznatoj
stranci prema posebnom zakonu, dostava se provodi na način određen u stavku 3. i
4. ovoga članka.
(6) Rješenje i zaključak u slučaju dostave iz stavka 5. ovoga članka smatra se
dostavljenim danom stavljanja na oglasnu ploču.

*Hitne mjere*
Članak 193.

(1) U slučaju neposredne opasnosti za život i zdravlje ljudi i okoliš inspektor
može na temelju ovoga Zakona usmenim rješenjem narediti stranci poduzimanje
hitnih mjera radi sprječavanja daljnjeg onečišćenja okoliša i osiguranja od
neposredne opasnosti, odnosno zabraniti rad postrojenja do izvršenja naredbe
kada to ocijeni potrebnim, izvijestiti i zatražiti postupanje i drugih nadležnih
inspekcija prema posebnim propisima u području okoliša, te poduzeti i druge
mjere.
(2) Pisani otpravak usmenog rješenja iz stavka 1. ovoga članka mora se otpremiti
stranci u roku od osam dana od dana donošenja usmenog rješenja.
(3) Otpravak iz stavka 2. ovoga članka inspektor neće dostavljati stranci ako je
hitna mjera provedena tijekom inspekcijskog nadzora, odnosno prije otpreme
pisanog otpravka rješenja, što će inspektor utvrditi i navesti u zapisniku.
(4) Obveza izvršenja usmenog rješenja počinje teći od dana priopćenja usmenog
rješenja stranci.
(5) O donošenju rješenja iz stavka 1. ovoga članka inspektor odmah obavještava
središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu i spašavanje i nadležnu
policijsku upravu.
(6) Ako je onečišćivač nedostupan ili mu nije iz bilo kojeg razloga moguće
izreći hitnu mjeru ili je odbije izvršiti u određenom roku, inspektor istim
rješenjem naređuje izvršenje hitne mjere putem druge osobe na trošak i
odgovornost izvršenika.

*Mjera pečaćenja*
Članak 194.

(1) U provedbi inspekcijskog nadzora inspektor na temelju ovoga Zakona može na
licu mjesta zatvoriti prostorije, prostore, odnosno pristup u prostor, u kojima
nadzirana osoba obavlja određenu djelatnost i onemogućiti joj korištenje
postrojenja i opreme i drugih sredstava za rad pečaćenjem.
(2) Inspektor će ukloniti pečat iz stavka 1. ovoga članka kada nadzirana osoba
postupi prema inspekcijskom rješenju i uskladi obavljanje djelatnosti s ovim
Zakonom.
(3) Ako nadzirana osoba nastavi obavljati djelatnost i poslije pečaćenja,
inspektor provodi daljnje sprječavanje uz pomoć policije koja će udaljiti
stranku iz radnih prostora.
(4) Uklanjanje pečata je kazneno djelo prema članku 323. Kaznenog zakona.
(5) Način pečaćenja prostora i sredstava za rad iz stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar pravilnikom.

*Zaključak o obustavi postupka izvršenja*
Članak 195.

Ako je nadzirana osoba izvršila obvezu iz inspekcijskog rješenja, ili je iz
nekoga drugog razloga prestala obveza izvršenja inspekcijskog rješenja inspektor
će po službenoj dužnosti donijeti zaključak o obustavi postupka izvršenja.

*Pravo na žalbu i upravni spor*
Članak 196.

(1) Protiv rješenja, zaključka o obustavi postupka izvršenja i zaključka o
troškovima izvršenja koje je donio inspektor u područnoj jedinici može se u roku
od petnaest dana od dana zaprimanja rješenja, odnosno zaključka izjaviti žalba
Ministarstvu.
(2) Ako inspektor u područnoj jedinici Ministarstva utvrdi da je žalba
dopuštena, pravodobna i izjavljena od ovlaštene osobe, a novim aktom nije
zamijenio žalbom osporeni akt, dužan je bez odgode, a najkasnije u roku od pet
dana od dana primitka žalbe dostaviti žalbu sa spisom koji se odnosi na predmet
u Ministarstvo na rješavanje.
(3) Žalba izjavljena protiv rješenja, odnosno zaključka iz stavka 1. ovoga
članka ne odgađa njihovo izvršenje.
(4) Žalbu iz stavka 3. ovoga članka rješava posebno povjerenstvo Ministarstva
koje imenuje ministar.
(5) Iznimno od stavka 1. ovoga članka protiv inspekcijskog rješenja, odnosno
zaključka inspektora u Ministarstvu žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti
upravni spor, kojim se ne odgađa njegovo izvršenje.

*Inspekcijske mjere*
Članak 197.

Ako u inspekcijskom nadzoru inspektor utvrdi povredu odredbi ovoga Zakona i/ili
propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, ima pravo i obvezu nadziranoj osobi
rješenjem narediti mjere s primjerenim rokom izvršenja, a osobito:
– zabranu rada, odnosno privremenu zabranu rada postrojenja, odnosno njegovog
dijela i opreme i/ili obavljanja djelatnosti,
– otklanjanje utvrđenih nepravilnosti u radu nadzirane osobe,
– privremenu zabranu obavljanja radnji u proizvodnom procesu,
– obustavu rada postrojenja,
– uklanjanje posljedica onečišćenja okoliša odnosno provedbu mjera sanacijskog
programa,
– obustavu izvođenja radova,
– zabranu postupanja s opasnim tvarima,
– poduzimanje odgovarajućih preventivnih i drugih mjera zaštite okoliša od
opasnih tvari,
– u slučaju velike nesreće poduzimanje mjera i postupaka u skladu s Izvješćem o
sigurnosti i unutarnjim planom te mjera za sanaciju i sprječavanja širenja
onečišćenja okoliša,
– primjenu novih aktivnosti i mjera zaštite koje nisu sadržane u Izvješću o
sigurnosti i unutarnjem planu,
– otklanjanje nepravilnosti i/ili nezakonitosti u dokumentu održivog razvitka i
zaštite okoliša i/ili u postupku njegove izrade, odnosno izmjenama i/ili
dopunama, te razmatranja ili donošenja,
– izradu plana usklađivanja postrojenja s tehničkim standardima zaštite okoliša,
studije o procjeni utjecaja na okoliš i provedbu procjene utjecaja na okoliš,
elaborata o zaštiti okoliša, izvješća o sigurnosti odnosno unutarnjeg plana,
– provedbu mjera zaštite okoliša i praćenja stanja okoliša (monitoring)
utvrđenih u rješenju o prihvatljivosti zahvata za okoliš,
– prijedlog za oduzimanje ovlašteniku suglasnosti Ministarstva za obavljanja
stručnih poslova zaštite okoliša,
– prijedlog za privremeno oduzimanje i prestanak važenja uporabne dozvole u
dijelu objedinjenih uvjeta zaštite okoliša,
– prijedlog za oduzimanje znaka zaštite okoliša,
– poduzimati i druge mjere i radnje u svrhu sprječavanja onečišćenja okoliša u
skladu sa Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona.

*Zabrana rada postrojenja i/ili obavljane djelatnosti*
Članak 198.

(1) U provedbi koordiniranog inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje
tvrtki, odnosno operateru zabranu rada postrojenja i/ili obavljanje djelatnosti,
ako utvrdi da:
– nije ishodila objedinjene uvjete zaštite okoliša u dijelu uporabne dozvole,
– nije produljila rok važenja uporabne dozvole u dijelu objedinjenih uvjeta
zaštite okoliša,
– je izvršila promjenu, odnosno rekonstrukciju postrojenja bez izmjene i/ili
dopune uporabne dozvole, odnosno objedinjenih uvjeta zaštite okoliša,
– ne ispunjava propisane standarde kakvoće zaštite okoliša ili tehničke
standarde zaštite okoliša za pogone, uređaje, odgovarajuću opremu, proizvodne
postupke i određene proizvode kojima se može prouzročiti rizik ili opasnost za
okoliš.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka inspektor će prije donošenja rješenja iz
stavka 1. ovoga članka pečaćenjem na licu mjesta zatvoriti prostorije, prostore,
odnosno pristup u prostor, u kojima nadzirana osoba obavlja određenu djelatnost
i onemogućiti joj korištenje postrojenja i opreme i drugih sredstava za rad.
(3) U provedbi koordiniranoga inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje
tvrtki, odnosno operateru privremenu zabranu rada postrojenja, odnosno njegovog
dijela i opreme, i/ili obavljanja djelatnosti na rok do šest mjeseci, ako
utvrdi:
a) da nije pribavila studiju o procjeni utjecaja zahvata na okoliš,
b) da nije podnijela zahtjev za ishođenje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša,
odnosno produljenje roka važenja uporabne dozvole u dijelu objedinjenih uvjeta
zaštite okoliša,
c) značajno povećanje količine ili izmjene svojstva ili fizičkog oblika prisutne
opasne tvari ili promjene u proizvodnom procesu u kojem se ta tvar koristi.
(4) Rješenjem iz stavka 1. i 3. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru i mjere za otklanjanje utvrđenih posljedica onečišćenja okoliša, rok u
kojem je dužna provesti te mjere, određuje način izvršenja inspekcijskog
rješenja putem druge osobe te ujedno upozorava tvrtku, odnosno operatera da će
se izvršenju naređenih mjera pristupiti najkasnije u roku od trideset dana od
dana utvrđenja da tvrtka, odnosno operater nije postupila prema naređenom u
rješenju.
(5) Rješenjem iz stavka 3. podstavka 1. i 2. ovoga članka inspektor upozorava
tvrtku, odnosno operatera da u slučaju proteka roka od šest mjeseci od dana kada
je rješenje postalo izvršno, a da tvrtka, odnosno operater ne ishodi objedinjene
uvjete zaštite okoliša, odnosno produljenje roka važenja uporabne dozvole u
dijelu objedinjenih uvjeta zaštite okoliša, zabrana rada postrojenja, odnosno
njegovog dijela i opreme, i/ili obavljanja djelatnosti, prestaje biti
privremena.

*Otklanjanje nepravilnosti*
Članak 199.

(1) U provedbi koordiniranog inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje
otklanjanje nepravilnosti zbog kojih je došlo do odstupanja od objedinjenih
uvjeta zaštite okoliša utvrđenih u rješenju o prihvatljivosti zahvata za okoliš
i objedinjenim uvjetima zaštite okoliša, odnosno uporabnoj dozvoli, ako utvrdi
da tvrtka postupa protivno tim uvjetima.
(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru i primjenu mjera radi uklanjanja posljedica onečišćenja okoliša,
odnosno provedbu mjera sanacijskog programa, određuje primjereni rok radi
usklađivanja s odredbama ovoga Zakona i način izvršenja inspekcijskog rješenja
putem druge osobe te ujedno upozorava tvrtku, odnosno operatera da će se
izvršenju naređenih mjera pristupiti najkasnije u roku od trideset dana od dana
utvrđenja da tvrtka, odnosno operater nije postupila prema naređenom u rješenju.
(3) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor će narediti ispitivanje
određene tehnike, tehnološkog procesa, proizvoda, poluproizvoda ili sirovine,
ako posumnja da mogu prouzročiti onečišćenja okoliša te privremenu zabranu
njihove upotrebu ili korištenja dok mu se rezultati ispitivanja ne dostave na
uvid, u kojem će slučaju zabraniti i ispuštanje onečišćujućih i opasnih tvari,
otpadnih voda ili energije u zrak, vodu i tlo na način i u količinama, odnosno
koncentracijama ili razinama, ako su veće od dopuštenih.
(4) Na temelju rješenja iz stavka 1. ovoga članka bez donošenja dopunskog
odnosno posebnog rješenja, inspektor može obustaviti rad postrojenja ako utvrdi
potrebnim ispitati učinkovitost uređaja koji služe za uklanjanje ili
pročišćavanje onečišćujućih tvari za koje nisu propisani standardi.
(5) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru i zabranu rada postrojenja, odnosno njegovog dijela i opreme, i/ili
obavljanja djelatnosti, u slučaju da protekom roka naređenog u tom rješenju
utvrdi da tvrtka, odnosno operater nije uskladila postupanje s objedinjenim
uvjetima zaštite okoliša iz uporabne dozvole.

*Privremena zabrana obavljanja radnji u proizvodnom procesu i zabrana postupanja
s opasnim tvarima*
Članak 200.

(1) U provedbi koordiniranog inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje
tvrtki, odnosno operateru privremenu zabranu obavljanja radnji u proizvodnom
procesu, te korištenja tehnike, tehnološkog procesa, proizvoda, poluproizvoda
ili sirovina ako utvrdi da nisu u skladu s odredbama ovoga Zakona i zbog kojih
je došlo ili može doći do onečišćivanja okoliša.
(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru zabranu postupanja s opasnim tvarima ako utvrdi da su njihove količine
veće od dopuštenih prema ovom Zakonu.
(3) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka inspektor će prije donošenja rješenja iz
stavka 1. ovoga članka pečaćenjem na licu mjesta zatvoriti prostorije, prostore,
odnosno pristup u prostor, u kojima tvrtka, odnosno operater obavlja određene
radnje u proizvodnom procesu i onemogućiti joj korištenje postrojenja i opreme i
drugih sredstava za rad.
(4) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru i primjenu mjera radi uklanjanja posljedica onečišćenja okoliša
odnosno provedbu mjera sanacijskog programa, određuje primjereni rok radi
usklađivanja s odredbama ovoga Zakona i način izvršenja inspekcijskog rješenja
putem druge osobe te ujedno upozorava tvrtku, odnosno operatera da će se
izvršenju naređenih mjera pristupiti najkasnije u roku od trideset dana od dana
utvrđenja da tvrtka, odnosno operater nije postupila prema naređenom u rješenju.

*Poduzimanje mjera u slučaju nesreće*
Članak 201.

(1) U provedbi koordiniranog inspekcijskog nadzora u slučaju nesreće inspektor
rješenjem naređuje tvrtki, odnosno operateru bez odgađanja primjenu mjera i
postupaka u skladu s Izvješćem o sigurnosti i unutarnjim planom odnosno mjera za
sprječavanje širenja onečišćenja okoliša i sanacije te poduzima mjere iz članka
193. ovoga Zakona.
(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru da informira javnost o primijenjenim mjerama, da provede analizu
eventualnih nedostataka Izvješća o sigurnosti i da poduzme i druge nužne mjere
radi smanjenja štete u okolišu ili uklanjanja nastanka daljnjih rizika,
opasnosti ili štete u okolišu i određuje način izvršenja inspekcijskog rješenja
putem druge osobe te ujedno upozorava tvrtku, odnosno operatera da će se
izvršenju naređenih mjera pristupiti najkasnije u roku od tri dana od dana
utvrđenja da tvrtka, odnosno operater nije postupila prema naređenom u rješenju.
(3) U provedbi koordiniranog inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje
tvrtki, odnosno operateru radi uklanjanja posljedica onečišćenja okoliša,
primjenu novih aktivnosti i mjera zaštite koje nisu sadržane u Izvješću o
sigurnosti.
(4) Rješenjem iz stavka 3. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru da ishodi novu suglasnost ministarstva na izvješće i prije isteka
razdoblja od pet godina na koje je dana prethodna suglasnosti te određuje
primjereni rok za provedbu mjera odnosno provedbu mjera sanacijskog programa i
način izvršenja inspekcijskog rješenja putem druge osobe te ujedno upozorava
tvrtku, odnosno operatera da će se izvršenju naređenih mjera pristupiti
najkasnije u roku od trideset dana od dana utvrđenja da tvrtka, odnosno operater
nije postupila prema naređenom u rješenju.
(5) Rješenjem iz stavka 1. i 3. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru i zabranu rada postrojenja, odnosno njegovog dijela i opreme i/ili
obavljanja djelatnosti, u slučaju da protekom roka naređenog u tom rješenju
utvrdi da tvrtka, odnosno operater nije postupila prema naređenom u rješenju.

*Otklanjanje nepravilnosti i/ili nezakonitosti u dokumentima održivog razvitka i
zaštite okoliša*
Članak 202.

(1) U provedbi inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje županiji,
Gradu Zagrebu, velikom gradu, te gradu i općini otklanjanje nepravilnosti i/ili
nezakonitosti u dokumentu održivog razvitka i zaštite okoliša i/ili u postupku
njegove izrade, odnosno izmjenama i/ili dopunama, te razmatranja ili donošenja.
(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor će odrediti primjereni rok u
kojem je županija, Grad Zagreb, veliki grad, te grad i općina dužna otkloniti
utvrđene nepravilnosti i/ili nezakonitosti.
(3) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor određuje i da će ministarstvo
na prijedlog inspektora ukinuti nadzirani dokument održivog razvitka i zaštite
okoliša najkasnije u roku od trideset dana od dana utvrđenja da županija, Grad
Zagreb, veliki grad, te grad i općina u određenom roku nije postupila prema
naređenom u rješenju.
(4) U provedbi inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje županiji,
Gradu Zagrebu i velikom gradu izradu i donošenje programa zaštite okoliša i/ili
izvješće o stanju okoliša ako utvrdi da županija, Grad Zagreb i veliki grad nije
u propisanom roku prema odredbama ovoga Zakona izradila i donijela te dokumente.
(5) Rješenjem iz stavka 4. ovoga članka inspektor će odrediti primjereni rok u
kojem je županija, Grad Zagreb i veliki grad dužna donijeti program zaštite
okoliša i/ili izvješće o stanju okoliša.
(6) Rješenjem iz stavka 4. ovoga članka inspektor upozorava da će Ministarstvo u
ime i na trošak županije, Grada Zagreba, odnosno velikog grada započeti izradu
dokumenta održivog razvitka i zaštite okoliša najkasnije u roku od trideset dana
od dana utvrđenja da u određenom roku nije postupila prema naređenom u rješenju.

*Izrada dokumenata i instrumenta zaštite okoliša*
Članak 203.

(1) U provedbi inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje tvrtki,
odnosno operateru ili nositelju zahvata izradu propisanog dokumenta održivog
razvitka i zaštite okoliša, odnosno instrumenta zaštite okoliša, ako utvrdi da
je to dužna izraditi prema odredbama ovoga Zakona i to za:
– plan usklađivanja postrojenja s tehničkim standardima zaštite okoliša,
– studiju o procjeni utjecaja zahvata na okoliš i provedbu procjene utjecaja na
okoliš,
– elaborat zaštite okoliša, i
– izvješće o sigurnosti postrojenja, odnosno unutarnji plan.
(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor će odrediti rok u kojem je
tvrtka, odnosno operater dužna izradit propisane dokumente održivog razvitka i
zaštite okoliša, odnosno instrumente zaštite okoliša.
(3) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor određuje i način izvršenja
inspekcijskog rješenja putem druge osobe najkasnije u roku od trideset dana od
dana utvrđenja da tvrtka, odnosno operater ili nositelj zahvata u određenom roku
nije postupila prema naređenom u rješenju.

*Provedba mjera zaštite okoliša i praćenja stanja okoliša*
Članak 204.

(1) U provedbi koordiniranom inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje
tvrtki, odnosno operateru provedbu mjera zaštite okoliša i praćenja stanja
okoliša (monitoring) utvrđenih u rješenju o prihvatljivosti zahvata za okoliš,
ako utvrdi da tvrtka, odnosno operater postupa protivno tom rješenju.
(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor će odrediti rok u kojem je
tvrtka, odnosno operater dužna provesti utvrđene mjere zaštite okoliša i
praćenja stanja okoliša.
(3) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka inspektor naređuje tvrtki, odnosno
operateru i privremenu zabranu obavljanja radnji u proizvodnom procesu, odnosno
uporabu postrojenja i opreme zbog kojih je došlo do onečišćenja okoliša ako
odmah ili u određenom roku ne postupi prema naređenom i određuje način izvršenja
inspekcijskog rješenja putem druge osobe najkasnije u roku od trideset dana od
dana utvrđenja da tvrtka, odnosno operater u određenom roku nije postupila prema
rješenju.

*Oduzimanje znaka zaštite okoliša*
Članak 205.

Inspektor će predložiti da Ministarstvo rješenjem oduzme znak zaštite okoliša
nadziranoj osobi koja posjeduje taj znak, ako je inspekcijskim nadzorom utvrđeno
da ta osoba ne postupa po uvjetima pod kojima joj je znak bio dodijeljen ili
više ne ispunjava propisane uvjete za dodjelu toga znaka.

*Oduzimanje suglasnosti za obavljanje stručnih poslova zaštite okoliša*
Članak 206.

(1) Inspektor će predložiti Ministarstvu da rješenjem ovlašteniku oduzme
suglasnost za obavljanje stručnih poslova zaštite okoliša, ako u provedbi
inspekcijskog nadzora utvrdi da ovlaštenik ne ispunjava uvjete propisane za
davanje te suglasnosti ili da stručne poslove zaštite okoliša obavlja protivno
ovom Zakonu ili propisima donesenom na temelju ovoga Zakona.
(2) Inspektor će predložiti Ministarstvu da rješenjem pravnoj osobi ovlaštenoj
za obavljanje poslova revizije u skladu s ovim Zakonom, odnosno revidentu,
oduzme ovlaštenje izdano sukladno ovome Zakonu, kada u inspekcijskom nadzoru
utvrdi da ta pravna osoba odnosno revident ne ispunjava uvjete propisane za
davanje ovlaštenja, ili da poslove u području zaštite okoliša obavlja protivno
ovom Zakonu ili propisima donesenom na temelju ovoga Zakona.
(3) Protiv rješenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali se
može pokrenuti upravni spor.
(4) Trgovački sud će u sudskom registru na temelju pravomoćnog rješenja iz
stavka 1. i 2. ovoga članka po službenoj dužnosti brisati djelatnost obavljanja
stručnih poslova zaštite okoliša, odnosno poslova revizije u svezi sa zaštitom
okoliša.
(5) Prijedlog i rješenje iz stavka 1. i 2. ovoga članka dostavlja se i nadležnoj
strukovnoj komori.

*Obustava izvođenja radova*
Članak 207.

(1) U provedbi inspekcijskog nadzora inspektor rješenjem naređuje tvrtki,
odnosno operateru koji je investitor radova postrojenja, obustavu izvođenja
radova ako utvrdi da se izvode suprotno objedinjenim uvjetima zaštite okoliša,
odnosno mjerama zaštite okoliša određenih rješenjem o prihvatljivosti zahvata za
okoliš.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka prije donošenja rješenja, inspektor će
pečaćenjem na licu mjesta zatvoriti pristup u prostor u kojem se izvode radovi i
tvrtki, odnosno operateru kao investitoru onemogućiti korištenje sredstava za
rad.

*Privremeno oduzimanje i prestanak važenja uporabne dozvole*
Članak 208.

(1) Inspektor će predložiti Ministarstvu da rješenjem tvrtki, odnosno operateru
privremeno oduzme uporabnu dozvole u dijelu objedinjenih uvjeta zaštite okoliša
na rok do šest mjeseci, ako u provedbi inspekcijskog nadzora utvrdi:
– da ne postupa po objedinjenim uvjetima zaštite okoliša utvrđenih u uporabnoj
dozvoli, zbog čega može prouzročiti opasnost za život i zdravlje ljudi i/ili
onečišćenje okoliša,
– da je izvršila promjenu, odnosno rekonstrukciju postrojenja a da o tome
prethodno nije obavijestila Ministarstvo odnosno ishodila propisane akte u
skladu s ovim Zakonom.
(2) Ako tvrtka, odnosno operater iz stavka 1. ovoga članka u određenom roku ne
poduzme naređene mjere usklađivanja s odredbama ovoga Zakona, zbog kojih mu je
uporabna dozvola u dijelu objedinjenih uvjeta zaštite okoliša privremeno
oduzeta, inspektor će predložiti Ministarstvu da donese rješenje o prestanku
važenja uporabne dozvole u dijelu objedinjenih uvjeta zaštite okoliša i prije
roka utvrđenog tom dozvolom.

*Ukidanje uporabne dozvole po pravu nadzora*
Članak 209.

Ako u provedbi inspekcijskog nadzora inspektor utvrdi da su uporabnom dozvolom u
dijelu objedinjenih uvjeta zaštite okoliša povrijeđene materijalne odredbe ovoga
Zakona i/ili propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, predložit će
Ministarstvu da ukine taj dio uporabne dozvole po pravu nadzora.

*Izvršenje inspekcijskog rješenja*
Članak 210.

(1) Troškovi izvršenja inspekcijskog rješenja namiruju se iz državnog proračuna
do naplate od izvršenika.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, na zahtjev jedinice lokalne samouprave na
čijem se području provodi izvršenje inspekcijskog rješenja, troškovi izvršenja
tog rješenja namiruju se iz proračuna jedinice lokalne samouprave do naplate od
izvršenika.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka troškovi izvršenja rješenja naknađuju se
od izvršenika u korist proračuna jedinice lokalne samouprave.
(4) Ako izvršenik ne postupi po rješenju inspektora iz članka 198. stavka 1. i
3., članka 199. stavka 1., članka 200. stavka 1., članka 201. stavka 1., članka
202. stavka 4., članka 203. stavka 1. i članka 204. stavka 1. ovoga Zakona,
rješenje će se izvršiti putem druge osobe na trošak i odgovornost izvršenika.
(5) Radi nesmetanog izvršenja inspekcijskog rješenja iz stavka 4. ovoga članka
nadležna policijska uprava prethodno osigurava građevinu, gradilište i pristup
na gradilište od ljudi i stvari za vrijeme izvršenja inspekcijskog rješenja.
(6) Troškovi izvršenja inspekcijskog rješenja donesenog nepoznatom onečišćivaču
namiruju se iz državnog proračuna.

*Godišnje izvješće o radu*
Članak 211.

(1) Inspekcija zaštite okoliša izrađuje godišnje izvješće o radu.
(2) Sadržaj izvješća iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća:
– podatke i informacije o provedbi plana i programa rada,
– podatke i informacije o poduzetim mjerama radi primjene propisa iz nadležnosti
Ministarstva,
– zajedničko izvješće o provedenim koordiniranim inspekcijskim nadzorima i o
drugim aktivnostima u okviru međusobne suradnje s drugim inspekcijama u području
okoliša,
– prijedloge za unapređenje inspekcijskog nadzora u području okoliša i stanja
zaštite okoliša.
(3) Godišnje izvješće iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo dostavlja Vladi.

*Javnost u obavljanju inspekcijskog nadzora*
Članak 212.

Ministarstvo obavještava javnost na web stranici Ministarstva:
– o pojedinim inspekcijskim nadzorima i aktivnostima inspekcije zaštite okoliša,
– o koordiniranim inspekcijskim nadzorima i drugim aktivnostima provedenim u
okviru međusobne suradnje inspekcije zaštite okoliša i drugih inspekcija u
području okoliša.

*Prekršajne i kaznene prijave*
Članak 213.

Ako inspekcijskim nadzorom utvrdi da je povrijeđen ovaj Zakon i/ili propis
donesen na temelju ovoga Zakona, inspektor ima pravo i obvezu bez odgađanja:
– izdati prekršajni nalog prema posebnom zakonu,
– podnijeti kaznenu prijavu nadležnom tijelu zbog kaznenog dijela,
– poduzeti druge mjere i izvršiti druge radnje koje je ovlašten poduzeti i
izvršiti na temelju ovoga Zakona i posebnog propisa.

Članak 214.

(1) Nadzor nad provedbom odredbi iz članka 177. ovoga Zakona obavlja Državni
inspektorat.
(2) U koordiniranim inspekcijskim nadzorima na temelju odredbi iz članka 198.
stavka 1. podstavka 4. i stavka 3. podstavka 3., članka 199. stavka 1., članka
200. stavka 1., članka 201. stavka 1. i 3. i članka 204. stavka 1. ovoga Zakona,
poduzimaju mjere propisane tim odredbama i druge inspekcije iz članka 182.
stavka 2. ovoga Zakona.

XIV. KAZNENE ODREDBE

Članak 215.

(1) Novčanom kaznom od 50.000,00 do 200.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
ovlaštenik ili druga pravna osoba ukoliko:
1. obavlja stručne poslove zaštite okoliša a ne ispunjava uvjete propisane ovim
Zakonom (članak 39. stavak 2.),
2. započne obavljati stručne poslove zaštite okoliša bez ishođene suglasnosti
Ministarstva za obavljanje tih poslova (članak 39. stavak 3.),
3. obavlja poslove praćenja stanja okoliša a sudjelovao je u izradi ili je
izradio studiju o utjecaju zahvata na okoliš kojom je to praćenje stanja okoliša
određeno (članak 39. stavak 4.),
4. izradi studiju o utjecaju zahvata na okoliš neistinitog, netočnog, stručno
neutemeljenog sadržaja, odnosno izradi studiju koja ne udovoljava propisanim
zahtjevima u vezi s izradom i sadržajem studije (članak 75. stavak 4.),
5. Agenciji za potrebe informacijskog sustava zaštite okoliša u određenim
rokovima ne dostavlja kvalitetne podatke i informacije kao i odgovarajuća
izviješća i/ili ako ne osigura nesmetan pristup podacima i korištenje podataka
za potrebe informacijskog sustava zaštite okoliša (članak 128. stavak 1.).
(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
ovlaštenika novčanom kaznom od 10.000,00 do 15.000,00 kuna.

Članak 216.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 300.00,00 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba koja obavlja provjeru projekata u vezi sa zaštitom okoliša
a nije za to ovlaštena sukladno ovom Zakonu (članak 41. stavak 1.).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj fizička osoba revident koja:
1. obavlja provjeru projekata u vezi sa zaštitom okoliša a nije za to ovlaštena
sukladno ovom Zakonu (članak 41. stavak 3.),
2. obavi provjeru projekta u čijoj je izradi sudjelovala ako je taj projekt u
cijelosti ili djelomično izradila pravna osoba kod koje je revident zaposlen
(članak 42. stavak 1.),
3. provjeru projekta ne obavlja na propisani način (članak 42. stavak 2.).
(3) Uz kaznu za prekršaj iz stavka 1., ovoga članka revidentu se može izreći
zaštitna mjera oduzimanja ovlaštenja za provjeru projekata vezano za zaštitu
okoliša u trajanju od tri do šest mjeseci, a za prekršaj počinjen drugi puta uz
novčanu kaznu izreći će se navedena mjera u trajanju od šest mjeseci do jedne
godine.

Članak 217.

(1) Novčanom kaznom od 100.000,00 do 250.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba u svojstvu tvrtke ukoliko:
1. ne izradi Plan usklađivanja postrojenja s tehničkim standardima zaštite
okoliša uređenim ovim Zakonom odnosno posebnim propisom te s propisanim mjerama
iz potvrđenih međunarodnih ugovora (članak 53. stavak 1.),
2. kod izrade Plana iz članka 53. stavka 1. ovoga Zakona ne poštuje ovim Zakonom
i posebnim propisima određene tehničke standarde i rokove prilagodbe postrojenja
i/ili se ne pridržava utvrđenih tehničkih standarda i/ili rokova prilikom
provedbe Plana (članak 53. stavak 2.),
3. ne izradi planove i programe sukladno ovom Zakonu i propisima donesenim na
temelju ovoga Zakona odnosno sukladno posebnom propisu kojim je propisana obveza
izrade tih dokumenata vezano za djelatnost kojom se bavi (članak 53. stavak 3.),
4. operater tvrtke ne obavijesti ili ne obavijesti u propisanom roku
Ministarstvo nakon ishođene uporabne dozvole o početku redovitog rada
postrojenja (članak 92. stavak 1.),
5. ne dostavlja Agenciji podatke, odnosno ne prijavi svaki nepredviđeni događaj,
vrstu događaja ili djelovanja u okoliš, sve sukladno propisanim obvezama o
izvješćivanju (članak 92. stavak 2.),
6. ne dostavlja propisane podatke u propisanom roku iz članka 92. stavka 3.
(članak 92. stavak 3.),
7. operater tvrtke ne obavijesti Ministarstvo o svakoj planiranoj rekonstrukciji
i promjeni u radu postrojenja sukladno odredbi članka 92. stavka 4. ovoga Zakona
(članak 92. stavak 4.),
8. u postrojenju u kojem su prisutne ili će biti prisutne opasne tvari operater
tvrtke ne poduzme preventivne mjere nužne za smanjenje rizika nastanka i
sprječavanje nastanka velikih nesreća te mjere za ograničavanje utjecaja velikih
nesreća na ljude, materijalna dobra i okoliš (članak 98. stavak 1.),
9. u bilo koje vrijeme, operater tvrtke ne pruži Ministarstvu dokaze da je
poduzeo sve potrebne mjere u skladu sa ovim Zakonom i provedbenim propisima
ovoga Zakona (članak 98. stavak 2.),
10. operater tvrtke utvrdi prisutnost opasnih tvari sukladno članku 98. stavku
4. ovoga Zakona i o tome na propisani način ne obavijesti Ministarstvo (članak
98. stavak 4.),
11. operater tvrtke utvrdi prisutnost opasnih tvari sukladno članku 98. stavku
3. i 6. ovoga Zakona a ne izradi Izvješće o sigurnosti sukladno ovom Zakonu,
posebnim propisima i dostupnim novim tehnikama i tehnologijama, ili ga uopće ne
izradi (članak 98. stavak 6.),
12. operater tvrtke ne dostavlja podatke i ne informira Ministarstvo i središnje
tijelo državne uprave nadležno za zaštitu i spašavanje o aktivnostima i
sigurnosnim mjerama koje provodi sukladno svom Izvješću o sigurnosti te ako ne
informira pravne i fizičke osobe za koje je vjerojatno da bi mogle biti
zahvaćene velikim nesrećama koje može uzrokovati njegovo postrojenje (članak
104. stavak 1.),
13. operater tvrtke Izvješće o sigurnosti i unutarnji plan ne dostavi središnjem
tijelu državne uprave nadležnom za zaštitu i spašavanje radi izrade vanjskih
planova (članak 107. stavak 1.),
14. operater tvrtke unutarnji plan u slučaju pojačanog rizika od nastajanja
velike nesreće odnosno u slučaju nastanka velike nesreće ne primjeni bez
odlaganja (članak 107. stavak 3.),
15. operater tvrtke ne obavlja praćenje stanja okoliša a podatke mjerenja
emisije i imisije ne dostavlja Agenciji odnosno ne dostavlja ih u pisanom i
elektronskom obliku (članak 120. stavak 5.),
16. operater tvrtke ne osigura mjerenje emisija u i iz postrojenja, koje
neposredno uzrokuju onečišćavanje okoliša, odnosno ne osigura nadziranje
njihovih utjecaja na okoliš i o tome ne vodi evidenciju, te ne osigura mjerenje
imisija, odnosno sudjelovanje u mjerenju imisija prema udjelu u onečišćivanju
okoliša postrojenja kojim upravlja i o tome ne vodi evidenciju (članak 121.
stavak 3.),
17. operater tvrtke podatke iz očevidnika o praćenju emisija i imisija ne
dostavlja nadležnom upravnom tijelu u županiji odnosno Gradu Zagrebu, na
propisanim obrascima i u propisanim razdobljima odnosno rokovima (članak 121.
stavak 4.),
18. ne osigura financijska sredstva za praćenje stanja okoliša sukladno ovom
Zakonu (članak 121. stavak 5.),
19. u roku koji je odredilo Ministarstvo ne izradi ili uopće ne izradi
sanacijski program za uklanjanje oštećenja okoliša koja su nastala zbog
prekoračenja graničnih vrijednosti emisija u skladu s posebnim propisom (članak
164. stavak 1.),
20. operater tvrtke za sanacijski program iz članka 164. stavka 1. ovoga Zakona
ne ishodi suglasnost Ministarstva, a prema ocjeni Ministarstva, i mišljenje
drugih nadležnih upravnih tijela (članak 164. stavak 2.),
21. je prema ovom Zakonu obvezan provesti sanacijski program, a nakon provedbe
sanacijskih mjera ne osigura praćenje stanja okoliša, odnosno učinka sanacije na
stanje okoliša i za to ne osigura financijska sredstva (članak 167. stavak 1.).
(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se u svojstvu tvrtke
fizička osoba novčanom kaznom od 10.000,00 do 15.000,00 kuna.
(3) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i operater tvrtke
novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.

Članak 218.

(1) Novčanom kaznom od 50.000,00 do 200.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
proizvođač koji kada je to propisano, prije stavljanja na tržište na ambalažu
proizvoda, odnosno na prateću tehničku dokumentaciju uz proizvod, ne stavi uputu
kojom se potrošač obavješćuje o utjecaju proizvoda i ambalaže na okoliš te
upućuje na način postupanja s proizvodom i ambalažom nakon njegove uporabe
(članak 177. stavak 1.).
(2) Novčanom kaznom od 50.000,00 do 200.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
dobavljač novih osobnih vozila namijenjenih prodaji ili leasingu, koji u svrhu
zaštite i informiranja potrošača na svakom prodajnom mjestu, uključujući i
promotivne sajmove, ne osigura podatke o ekonomičnosti potrošnje goriva i
emisijama CO2 i vodič (članak 177. stavak 2.)
(3) Novčanom kaznom od 50.000,00 do 200.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
prodavač koji na prodajnim mjestima istakne oznake, postere, promotivne
materijale ili vodiče s oznakama, simbolima ili natpisima koji su suprotni
propisanima iz područja zaštite okoliša, ako njihovo izlaganje može dovesti u
zabunu potencijalne kupce novih osobnih vozila (članak 177. stavak 4.).
(4) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
proizvođača, kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.
(5) Za prekršaj iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
dobavljača novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.
(6) Za prekršaj iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
prodavača novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.

Članak 219.

(1) Novčanom kaznom od 300.000,00 do 900.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba u svojstvu tvrtke ukoliko:
1. ne ishodi objedinjene uvjete zaštite okoliša u skladu s ovim Zakonom i
provedbenim propisima ovoga Zakona prije početka gradnje i puštanja u rad, kao i
prije značajne promjene u radu ili rekonstrukcije postrojenja namijenjenog
obavljanju djelatnosti kojom se mogu prouzročiti emisije kojima se onečišćuje
zrak, tlo, vode, more te ostale sastavnice okoliša (članak 82. stavak 1.),
2. pri radu postrojenja ne poduzme sve, ili propusti poduzeti neku od mjera radi
sprječavanja onečišćenja u skladu s odredbama članka 83. ovoga Zakona (članak
83.),
3. pusti u redoviti rad postrojenje suprotno odredbi članka 91. ovoga Zakona
(članak 91. stavak 1. i 2.),
4. operater tvrtke u svrhu izvršavanja obveza iz članka 98. stavka 1. i 2. ovoga
Zakona ne utvrdi moguću prisutnost odnosno prisutnost opasnih tvari, prema
vrstama i količinama, odnosno količinama koje su veće od dopuštenih i o tome na
propisani način ne obavijestit Ministarstvo sukladno članku 98. stavku 3. ovoga
Zakona (članak 98. stavak 3.),
5. u postrojenju obavlja djelatnosti koje uključuju prisutnost opasnih tvari a
nije ishodila suglasnost na Izvješće o sigurnosti (članak 100. stavak 1. i 2.),
6. operater tvrtke ne postupi u skladu s odredbom članka 103. stavka 1. ovoga
Zakona (članak 103. stavak 1.),
7. operater tvrtke ne ishodi novu suglasnost na Izvješće o sigurnosti u slučaju
propisanom člankom 103. stavkom 2. ovoga Zakona (članak 103. stavak 2.),
8. operater tvrtke u slučaju velike nesreće ne postupi u skladu s odredbama
članka 105. stavka 1., 2. i 3. ovoga Zakona (članak 105.),
9. svojim djelovanjem ili propustom djelovanja prouzroči opasnost po okoliš
odnosno onečišćivanje okoliša, a bez odlaganja ne poduzme mjere sprječavanja
odnosno mjere otklanjanja u skladu s ovim Zakonom i provedbenim propisima ovoga
Zakona (članak 159. stavak 1.),
10. u slučaju nastanka štete u okolišu operater tvrtke:
– bez odlaganja ne obavijesti tijelo nadležno sukladno posebnom propisu o
zaštiti i spašavanju,
– ne poduzme sve provedive aktivnosti i mjere za trenutačni nadzor,
ograničavanje, otklanjanje i ostale potrebne radnje za stavljanje uzročnika
štete pod kontrolu u cilju sprječavanja daljnjih šteta na okolišu i opasnosti za
ljudsko zdravlje,
– ne poduzme nužne mjere otklanjanja štete sukladno posebnom propisu (članak
160. stavak 1.).
(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se u svojstvu tvrtke
fizička osoba novčanom kaznom od 10.000,00 do 15.000,00 kuna.
(3) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i operater tvrtke
novčanom kaznom od 10.000,00 kuna.

Članak 220.

(1) Novčanom kaznom od 100.000,00 do 250.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
nositelj zahvata pravna osoba ukoliko:
1. za zahvat za koji je određeno provođenje procjene utjecaja na okoliš putem
stručnih i za to osposobljenih osoba ne provodi mjerenja emisije i ne vodi o
tome očevidnike, putem stručnih i za to osposobljenih osoba ne provodi mjerenja
imisije, odnosno ne sudjeluje u mjerenju imisija, prema udjelu svoga zahvata u
onečišćavanju okoliša, te ne sudjeluje u praćenju prirodnih i drugih pojava koje
su posljedica onečišćavanja okoliša (članak 121. stavak 1. podstavak 1., 2. i
3.).
(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
nositelja zahvata novčanom kaznom od 5.000,00 kuna.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nositelj zahvata fizička
osoba novčanom kaznom od 5.000,00 do 15.000,00 kuna.

Članak 221.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 15.000, 00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba u svojstvu: ovlaštenika, tvrtke, nositelja zahvata, ovlaštenika za
reviziju, ako onemogući obavljanje pregleda inspektora odnosno inspektora
nadležnog prema posebnom zakonu ili ne dostavi u određenom roku na uvid sve
podatke i dokumentaciju potrebnu u provedbi nadzora (članak 187.).
(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u iznosu
od 10.000,00 kuna i fizička osoba u svojstvu tvrtke, nositelja zahvata odnosno
revidenta.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u iznosu
od 5.000,00 kuna i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 222.

(1) Svako neispunjenje obveza određenih provedbenim propisima ovoga Zakona:
tvrtki, operateru, nositelju zahvata, ovlašteniku, pravnoj osobi ovlaštenoj za
poslove revizije i revidentu te onečišćivaču, te neispunjenje tih obveza u
utvrđenom roku i na propisani način smatrat će se prekršajem u smislu ovoga
Zakona.
(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka tvrtka, pravna osoba nositelj
zahvata, ovlaštenik, pravna osoba ovlaštena za poslove revizije te pravna osoba
onečišćivač, kaznit će se novčanom kaznom u iznosu od 100.000,00 do 800.000,00
kuna.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i operater, odgovorna
osoba pravnih osoba iz stavka 2. ovoga članka te revident, novčanom kaznom od
3.000,00 do 15.000,00 kuna.

Članak 223.

(1) Za prekršaje propisane ovim Zakonom prekršajni postupak ne može biti
pokrenut kada protekne tri godine od dana počinjenja prekršaja.
(2) Izrečene prekršajne sankcije ne mogu biti izvršene ako od dana pravomoćnosti
odluke o prekršaju protekne tri godine, a zastara počinje teći od dana kada je
počinitelj prekršaja primio pravomoćnu odluku urednom dostavom, odnosno od dana
kada je prvostupanjska odluka postala pravomoćna.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 224.

(1) Vlada je obvezna Hrvatskom saboru podnijeti prijedlog Strategije održivog
razvitka Republike Hrvatske iz članka 44. stavka 4. ovoga Zakona, najkasnije u
roku od jedne godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Vlada je obvezna Hrvatskom saboru podnijeti prijedlog Strategije zaštite
morskog okoliša iz članka 49. stavka 4. ovoga Zakona najkasnije u roku od dvije
godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 225.

(1) Vlada će donijeti Plan zaštite okoliša Republike Hrvatske iz članka 45.
stavka 4. ovoga Zakona u roku od jedne godine od dana donošenja Strategije
održivog razvitka Republike Hrvatske.
(2) Vlada će donijeti Plan intervencija iz članka 50. ovoga Zakona u roku od
jedne godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(3) Vlada će propise iz: članka 57. stavka 4., članka 71. stavka 3., članka 82.
stavka 4., članka 97. stavka 2., članka 117. stavka 5., članka 123. stavka 1.,
članka 127. stavka 3., članka 137. stavka 2. i članka 150. stavka 4. ovoga
Zakona donijeti u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 226.

Ministar će propise iz: članka 39. stavka 7., članka 40. stavka 6., članka 41.
stavka 8., članka 42. stavka 3., članka 65. stavka 8., članka 96. stavka 2.,
članka 108. stavka 2., članka 120. stavka 4, članka 129. stavka 3., članka 164.
stavka 3., članka 175. stavka 5., članka 176. stavka 5., članka 177. stavka 5. i
6., članka 184. stavka 3. i članka 194. stavka 5., ovoga Zakona donijeti u roku
od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 227.

Skupština županije odnosno Skupština Grada Zagreba i gradsko vijeće velikog
grada obvezuju se donijeti program iz članka 46. stavka 3. ovoga Zakona u roku
od godinu dana od dana donošenja Plana zaštite okoliša Republike Hrvatske.

Članak 228.

(1) Do donošenja dokumenata iz članka 224. i članka 225. stavka 1. i 2. i iz
članka 227. ovoga Zakona primjenjivat će se odgovarajući dokumenti o zaštiti
okoliša doneseni na temelju Zakona o zaštiti okoliša (»Narodne novine«, br.
82/94. i 128/99.), koji ostaju na snazi do donošenja odgovarajućih dokumenata
sukladno ovom Zakonu.
(2) Dokumenti iz stavka 1. ovoga članka za vrijeme dok su na snazi prema odredbi
toga stavka ovoga članka mogu se mijenjati i dopunjavati sukladno zakonu
temeljem kojega su doneseni.
(3) Do stupanja na snagu provedbenih propisa iz članaka 225 stavka 3. i članka
226. ovoga Zakona ostaju na snazi propisi doneseni na temelju Zakona o zaštiti
okoliša (»Narodne novine«, br. 82/94. i 128/99.), u dijelu, u kojem nisu u
suprotnosti s odredbama ovoga Zakona i to:
1. Uredba o standardima kakvoće mora na morskim plažama (»Narodne novine«, br.
33/96.),
2. Uredba o uvjetima za izdavanje suglasnosti za obavljanje stručnih poslova
zaštite okoliša (»Narodne novine«, br. 7/97.),
3. Uredba o informacijskom sustavu zaštite okoliša (»Narodne novine«, br. 74/99.
i 79/99.),
4. Uredba o jediničnim naknadama, korektivnim koeficijentima i pobližim
kriterijima i mjerilima za utvrđivanje naknada na opterećivanje okoliša otpadom
(»Narodne novine«, br. 71/04.),
5. Odluka o uvjetima označavanja ambalaže (»Narodne novine«, br. 155/05., 24/06.
– ispr. i 28/06. – ispr. ispravka),
6. Pravilnik o katastru emisija u okoliš (»Narodne novine«, br. 36/96.),
7. Pravilnik o znaku zaštite okoliša (»Narodne novine«, br. 64/96.),
8. Pravilnik o službenoj iskaznici inspektora inspekcije zaštite okoliša
Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva (»Narodne
novine«, br. 1/05.),
9. Pravilnik o procjeni utjecaja na okoliš (»Narodne novine«, br. 59/00.,
136/04. i 85/06.),
10. Pravilnik o priznanjima i nagradama za dostignuća na području zaštite
okoliša (»Narodne novine«, br. 26/02. i 36/02.),
11. Pravilnik o načinu i rokovima obračunavanja i plaćanja posebne naknade za
okoliš na vozila na motorni pogon (»Narodne novine«, br. 20/04.).

Članak 229.

(1) Stupanjem na snagu ovoga Zakona u smislu odredbe članka 54. stavka 4. ovoga
Zakona ostaje na snazi Uredba o tehničkim standardima zaštite okoliša od emisije
hlapivih organskih spojeva koje nastaju skladištenjem i distribucijom benzina
(»Narodne novine«, br. 135/06.). Ova Uredba ostaje na snazi do utvrđivanja novih
standarda za područje zaštite okoliša koje se uređuje tom Uredbom, a sukladno
odredbama članka 54. stavka 6. ovoga Zakona.
(2) Do uspostave sustava intervencija u zaštiti okoliša prema ovom Zakonu i
posebnom zakonu o zaštiti i spašavanju ostaje na snazi Plan intervencija u
zaštiti okoliša (»Narodne novine«, br. 82/99., 86/99. i 12/01.).
(3) Do donošenja Plana intervencija iz članka 50. ovoga Zakona ostaje na snazi
Plan intervencija kod iznenadnog onečišćenja mora u Republici Hrvatskoj
(»Narodne novine«, br. 8/97.).

Članak 230.

(1) Vlada će osnovati savjetodavna i druga tijela prema odredbama ovoga Zakona u
roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Ministar će osnovati savjetodavna i druga tijela prema odredbama ovoga
Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 231.

(1) Agencija je dužna je uskladiti svoju djelatnost s odredbama ovoga Zakona u
roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Do usklađivanja djelatnosti prema odredbama ovoga Zakona, Agencija će
obavljati djelatnost prema svojoj registriranoj djelatnosti.

Članak 232.

(1) Županije i Grad Zagreb su dužni osigurati obavljanje poslova određenih im
ovim Zakonom te su u tu svrhu obvezni do kraja prvog tromjesečja 2008. godine
ustrojiti nadležna upravna tijela.
(2) Županije i Grad Zagreb dužni su svoje statute, odluke i druge opće akte, a
osobito akte o unutarnjem ustrojstvu i unutarnjem redu nadležnog upravnog tijela
uskladiti s ovim Zakonom do 15. prosinca 2007. godine.
(3) Dana 1. siječnja 2008. godine županije preuzimaju službenike, poslove i
uredsku i drugu opremu te arhiv ureda državne uprave u županijama koji su se
odnosili na obavljanje poslova na temelju Zakona o zaštiti okoliša (»Narodne
novine«, br. 82/94. i 128/99.), svatko sa svojeg područja a u skladu s uređenjem
samoupravnog djelokruga prema posebnom propisu.
(4) Županije su dužne rasporediti preuzete službenike na radna mjesta s danom
01. siječnja 2008. godine.

Članak 233.

(1) Pravne osobe koje su na temelju Zakona o zaštiti okoliša (»Narodne novine«,
br. 82/94. i 128/99.) ishodile suglasnost za obavljanje stručnih poslova u vezi
sa zaštitom okoliša dužne su u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu
provedbenog propisa iz članka 39. stavka 7. ovoga Zakona Ministarstvu podnijeti
zahtjev za izdavanje suglasnosti za obavljanje tih poslova sukladno ovom Zakonu.
(2) Ako u roku iz stavka 1. ovoga članka ne podnese zahtjev za izdavanje
suglasnosti za obavljanje poslova u skladu s ovim Zakonom, pravnoj osobi
prestaje pravo na obavljanje stručnih poslova u vezi sa zaštitom okoliša.

Članak 234.

(1) Fizičke osobe koje su zaposlenici ovlaštenika i obavljaju stručne poslove iz
područja zaštite okoliša a imaju najmanje 10 godina radnog staža na poslovima
zaštite okoliša, odnosno fizičke osobe koje su radile na stručnim poslovima iz
područja zaštite okoliša do stupanja na snagu ovoga Zakona i imaju najmanje 10
godina radnog staža na tim poslovima, smatrat će se osobama s položenim stručnim
ispitom sukladno ovom Zakonu.
(2) Fizičke osobe koje su zaposlenici ovlaštenika i obavljaju stručne poslove iz
područja zaštite okoliša a na koje se primjenjuju odredbe stavka 1. ovoga
članka, dužne su položiti stručni ispit u skladu s odredbama ovoga Zakona u roku
od godinu dana od dana stupanja na snagu provedbenog propisa iz članka 40.
stavka 6. ovoga Zakona.
(3) Ukoliko ne polože stručni ispit u propisanom roku fizičkim osobama iz stavka
2. ovoga članka prestaje pravo na obavljanje poslova iz područja zaštite okoliša
kod ovlaštenika.
(4) Inspektori s više od pet godina radnog iskustva na poslovima inspekcije
zaštite okoliša smatrat će se osobama s položenim stručnim ispitom sukladno ovom
Zakonu.

Članak 235.

(1) Operater koji u postrojenju tvrtke utvrdi prisutnost opasnih tvari obvezan
je uskladiti postrojenje i rad postrojenja s odredbama ovoga Zakona u roku od
šest mjeseci od dana stupanja na snagu uredbe iz članka 97. stavka 2. ovoga
Zakona.
(2) Tvrtki operatera koji ne postupi sukladno odredbama iz stavka 1. ovoga
članka, po proteku propisanog roka zabranit će se rad postrojenjem.

Članak 236.

(1) Tvrtka nastavlja s radom s postojećim postrojenjem dok ne ishodi rješenje o
objedinjenim uvjetima zaštite okoliša u skladu s ovim Zakonom.
(2) Rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša za postojeće postrojenje
izdaje se na rok od 5 godina.
(3) Uvjeti za ishođenje rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša za
postojeća postrojenja i način izdavanja toga rješenja te rokovi za ispunjenje i
primjenu uvjeta iz rješenja uređuju se uredbom iz članka 82. stavka 4. ovoga
Zakona.
(4) Operater tvrtke je obvezan za postojeće postrojenje tvrtke, za koje je ovim
Zakonom propisana obveza ishođenja rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite
okoliša, u skladu s ovim Zakonom i uredbom iz članka 82. stavka 4. ovoga Zakona,
u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, izraditi analizu
stanja vezano za postrojenje i elaborat o načinu usklađivanja s odredbama ovoga
Zakona.
(5) Analizu stanja i elaborat iz stavka 4. ovoga članka operater tvrtke obvezan
je u propisanom roku dostaviti Ministarstvu na ocjenu i mišljenje.
(6) Nakon što dobije pozitivno mišljenje na analizu i elaborat iz stavka 4.
ovoga članka, tvrtka je obvezna u roku od šest mjeseci podnijeti zahtjev za
utvrđivanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša za postrojenje na koje se
analiza i elaborat odnose.
(7) Iznimno, od odredbi ovoga Zakona o utvrđivanju objedinjenih uvjeta zaštite
okoliša, ako na temelju analize stanja vezano za postrojenje i elaborata o
načinu usklađivanja s odredbama ovoga Zakona Ministarstvo ocijeni da postojeće
postrojenje ne ispunjava sve propisane uvjete za zaštitu zraka, tla, vode i/ili
mora te drugih sastavnica za izdavanje objedinjenih uvjeta zaštite okoliša, a
ispunjava uvjete propisane prijelaznim odredbama u posebnim propisima glede tih
sastavnica okoliša i opterećenja, može tvrtki, na njen pisani zahtjev, izdati
privremeno rješenje o objedinjenim uvjetima za zaštitu okoliša za postojeće
postrojenje.
(8) Rok na koji se izdaje privremeno rješenje iz stavka 7. ovoga članka ne može
biti duži od roka utvrđenog prijelaznim odredbama posebnih propisa.
(9) Tvrtki operatera koji ne postupi sukladno odredbama iz stavka 4. ovoga
članka, po proteku roka propisanog stavkom 4. ovoga članka i tvrtki koja se ne
uskladi s odredbama ovoga Zakona u propisanom roku posebnim rješenjem zabranit
će se rad postrojenjem.
(10) Protiv rješenja iz stavka 7. i 9. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se
može pokrenuti upravni spor.

Članak 237.

(1) Postupci pokrenuti po odredbama Zakona o zaštiti okoliša (»Narodne novine«,
br. 82/94. i 128/99.) do stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se prema
odredbama toga Zakona.
(2) Postupci započeti prema odredbama općih akata jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave donesenim prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dovršit
će se prema odredbama tih propisa.
(3) Postupci pokrenuti pred prekršajnim sudom po odredbama Zakona o zaštiti
okoliša (Narodne novine, br. 82/94. i 128/99.) do stupanja na snagu ovoga Zakona
dovršit će se prema odredbama toga Zakona.

Članak 238.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaju važiti:
– Zakon o zaštiti okoliša (»Narodne novine«, br. 82/94. i 128/99.),
– U Uredbi o osnivanju Agencije za zaštitu okoliša (»Narodne novine«, br.
75/02.) članak 4.,
– U Zakonu o otpadu (»Narodne novine«, br. 178/04. i 111/06.) u članku 20.
stavci 2., 3. 4., 5., i 6.,
– U Zakonu o zraku (»Narodne novine«, br. 178/04.) članak 33. stavak 1.
podstavak 1. i članak 34.

Članak 239.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim
odredbe članka 37. stavka 3. i članka 72. stavka 6. ovoga Zakona, koje stupaju
na snagu danom prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju.

Klasa: 351-01/07-01/02
Zagreb, 3. listopada 2007.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Zakon, NN 110/2007-3226
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)