## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-1286/2006 od 20. svibnja 2008.

### NN 69/2008 (13.6.2008.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-1286/2006 od 20. svibnja 2008.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**2320**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sudac Aldo Radolović, predsjednik Vijeća, te suci Marko
Babić, Mario Kos, Davor Krapac, Ivan Matija i Jasna Omejec, članovi Vijeća, u
postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo N. O. iz Š., kojeg zastupaju B. B. i
F. B., odvjetnici u Zajedničkom odvjetničkom uredu u Š., na sjednici održanoj
20. svibnja 2008. godine, jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se odbija.
II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama.«

```
Obrazloženje
```

1. Ustavna tužba podnijeta je protiv presude Županijskog suda u Zlataru broj: Gž-275/06-2
od 22. veljače 2006. godine.
Tom presudom odbijena je kao neosnovana žalba podnositelja (tuženik u parničnom
postupku) i potvrđena presuda Općinskog suda u Zaboku broj: P-873/02 od 17.
listopada 2005. godine, kojom je utvrđeno da je tužiteljica J. Š. za vrijeme
trajanja bračne zajednice s podnositeljem stekla nekretninu-obiteljsku kuću
izgrađenu na čkbr. 2860/2 upisanu u z.k.ul. 2485 k.o. Š. i da je tužiteljica
suvlasnica navedene nekretnine u 3261/10000 dijela, te je podnositelju naloženo
da tužiteljici izda tabularnu ispravu podobnu za upis prava suvlasništva na
navedenoj nekretnini koju će u protivnom zamijeniti navedena presuda (točka I.
izreke).
Žalba podnositelja odbijena kao neosnovana u odnosu na točku III. izreke presude
kojom je sud riješio da se odbije njegov prijedlog za izdavanjem privremene
mjere upisa zabilježbe zabrane otuđenja predmetne nekretnine i potvrđeno je
prvostupanjsko rješenje.
2. U ustavnoj tužbi podnositelj ponavlja žalbene razloge, a koji se mogu svesti
na tvrdnje o pogrešno i nepotpuno utvrđenom činjeničnom stanju i pogrešnoj
primjeni materijalnog prava. U bitnome ističe, kako je pogrešna odluka parničnih
sudova da bi doprinos parničnih stranaka u stjecanju zajedničke imovine bio
jednak, te posebno ističe pogrešno izračunate suvlasničke dijelove jer da je
prvi kat i visoko prizemlje navedenog objekta on izgradio samostalno nakon
prestanka bračne zajednice.
Stoga smatra da su mu osporenim presudama povrijeđena ustavna prava zajamčena
člancima 14. stavkom 2. i 48. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske. Predlaže
usvajanje ustavne tužbe i ukidanje osporenih presuda.
 *Ustavna tužba nije osnovana.*
3. Ustavni sud u postupku u povodu ustavne tužbe, podnesene na temelju odredaba
članka 62. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«
broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni
zakon), u granicama zahtjeva istaknutog u ustavnoj tužbi, utvrđuje je li u
postupku odlučivanja o pravima i obvezama podnositelja, povrijeđeno njegovo
ustavno pravo, pri čemu se, u pravilu, ne upušta u pitanje jesu li sudovi
pravilno i potpuno utvrdili činjenično stanje i ocijenili dokaze. Za Ustavni sud
relevantne su samo one činjenice od čijeg postojanja ovisi ocjena o povredi
ustavnog prava, a eventualno postojanje povrede ustavnih prava Ustavni sud, u
pravilu, cijeni na podlozi činjenica koje su utvrđene u postupku donošenja
osporenog akta.
4. Predmet parničnog postupka u konkretnom slučaju je tužbeni zahtjev
tužiteljice (podnositeljeva bivša supruga) radi utvrđenja bračne stečevine.
Općinski sud u Zaboku je nakon provedenog dokaznog postupka utvrdio osnovanost
tužbenog zahtjeva tužiteljice radi utvrđenja bračne stečevine pozivom na
mjerodavne odredbe članka 287. stavke 1. i 2. Zakona o braku i porodičnim
odnosima (»Narodne novine«, broj 45/89.), kojima je propisano:
*(1) Kod utvrđivanja suvlasničkih dijelova udio bračnog druga u zajedničkoj
imovini određuje se prema njegovom doprinosu u stjecanju te imovine.
(2) U slučaju spora sud određuje koliki je bio doprinos bračnih drugova u
stjecanju zajedničke imovine, pri čemu vodi računa ne samo o osobnom dohotku i
zaradi svakog od bračnih drugova, nego i o pomoći jednog bračnog druga drugome,
o radu u domaćinstvu i porodici, brizi oko odgoja i podizanja djece, kao i o
svakom drugom obliku rada i suradnje u upravljanju, održavanju i povećanju
zajedničke imovine.*
Naime, prvostupanjski sud je, nakon provedenog dokaznog postupka, utvrdio da su
stranke živjele u bračnoj zajednici od 1978. godine do 1984. godine, te da su
zajedničkim sredstvima (svojom ušteđevinom, radom i kreditima) sagradile
obiteljsku kuću koja se sastoji od prizemlja, prvog kata i visokog korisnog
potkrovlja. Nadalje je utvrđeno, po sudskom vještaku građevinske struke, tržišna
vrijednost svih nekretnina u iznosu od 701.372,00 kuna, od koje je oduzeta
vrijednost zemljišta, temelja, starog prizemnog objekta i bočnog zida koji
iznosi 244.000,00 kuna, a što predstavlja posebnu imovinu podnositelja koja ne
ulazi u zajedničku imovinu stečenu za vrijeme trajanja braka stranaka.
Prvostupanjski sud je utvrdio da je doprinos tužiteljice jednak doprinosu
podnositelja i to na procijenjenu vrijednost nekretnine od 457.372,00 kuna, te
da je tužiteljica suvlasnica nekretnine u 3261/10000 dijela.
Županijski sud u Zlataru, odlučujući povodom žalbe podnositelja protiv
prvostupanjske presude, utvrdio je njezinu neosnovanost. U obrazloženju svoje
odluke navodi da je prvostupanjski sud pravilno utvrdio činjenično stanje i na
tako utvrđeno činjenično stanje primijenio mjerodavno materijalno i procesno
pravo.
5. Ocjenjujući razloge ustavne tužbe sa stajališta članka 14. stavka 2. Ustava,
Ustavni sud je utvrdio da osporenim presudama podnositelju, u konkretnom
slučaju, nije povrijeđeno ustavno pravo jednakosti pred zakonom.
Pravna stajališta navedena u osporenim presudama nadležnih sudova zasnivaju se
na pravilnoj primjeni mjerodavnog materijalnog prava i na ustavnopravno
prihvatljivom tumačenju tog prava. Ustavni sud utvrđuje da su nadležni sudovi,
polazeći od činjeničnog stanja utvrđenog u provedenom dokaznom postupku,
obrazložili svoja stajališta iznesena u osporenim presudama, za koja je
nedvojbeno da nisu posljedica proizvoljnog tumačenja i samovoljne primjene
mjerodavnog materijalnog prava.
6. Ocjenjujući razloge ustavne tužbe sa stajališta članka 14. stavka 2. Ustava,
Ustavni sud je utvrdio da osporenim presudama podnositelju u konkretnom slučaju
nije povrijeđeno ustavno pravo jednakosti pred zakonom.
Pravna stajališta, navedena u osporenim presudama nadležnih sudova, zasnivaju se
na pravilnoj primjeni mjerodavnog materijalnog prava i na ustavnopravno
prihvatljivom tumačenju tog prava. Ustavni sud utvrđuje da su nadležni sudovi,
polazeći od činjeničnog stanja utvrđenog u provedenom dokaznom postupku,
obrazložili svoja stajališta, iznesena u osporenim presudama, za koja je
nedvojbeno da nisu posljedica proizvoljnog tumačenja i primjene mjerodavnog
materijalnog prava.
7. Glede tvrdnje podnositelja o povredi ustavnog prava vlasništva zajamčenog
odredbom članka 48. stavka 1. Ustava, treba istaknuti da Ustavni sud, na temelju
članka 48. Ustava, štiti pravo vlasništva na ustavnopravnoj razini na način da
priječi tijelima državne vlasti ograničavanje ili oduzimanje tog prava, osim ako
je ograničavanje ili oduzimanje zasnovano na zakonu.
U slučaju zadiranja u vlasništvo od strane drugih pravnih subjekata (fizičkih
ili pravnih osoba) radi se, u pravilu, o imovinskim sporovima privatnog prava.
Ustavni sud ispituje i takvu odluku sudbene i druge vlasti kad ocijeni da je
osporena odluka, prosuđujući je kroz zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda
zajamčenih Ustavom, utemeljena na neprihvatljivom pravnom stajalištu ili je tako
pogrešna i bez razboritog pravnog obrazloženja da ju je moguće ocijeniti
samovoljnom.
Ustavni sud ocjenjuje da su osporene presude utemeljene na mjerodavnim propisima
i valjano obrazložene, te da podnositelju nije povrijeđeno ovo ustavno pravo.
8. Slijedom navedenog, na temelju odredbi članaka 73. i 75. Ustavnog zakona,
odlučeno je kao u izreci.
9. Objava odluke (točka II. izreke) utemeljena je na odredbi članka 29. stavka
1. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-1286/2006
Zagreb, 20. svibnja 2008.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik Vijeća
**dr. sc. Aldo Radolović**, v. r.

Odluka, NN 69/2008-2320
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)