### NN 2/2024 (3.1.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-7429/2022 od 8. studenoga 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

57

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama u sastavu Branko Brkić, predsjednik, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio Miloš Tomić iz Zagreba, kojeg u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Jasminka Dugandžija, odvjetnica u Zagrebu, na sjednici održanoj 8. studenoga 2023. donio je

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski građanski sud u Zagrebu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se pred tim sudom vodi pod brojem Pn-2379/22 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Milošu Tomiću iz Zagreba, Brune Bušića 6, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.), u iznosu od 5.400,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Miloš Tomić iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositelj), kojeg u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Jasminka Dugandžija, odvjetnica u Zagrebu, podnio je 22. prosinca 2022. ustavnu tužbu smatrajući da mu je zbog dugotrajnosti kaznenog postupka koji se vodi pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem Pn-632/96 (sada Pn-2379/22) povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1.1. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) Ustavnom sudu dostavljen je spis prvostupanjskog suda broj: Pn-2379/22.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

2. Podnositelj je, tada Općinskom sudu u Zagrebu, podnio tužbu radi isplate naknade štete 2. veljače 1996. protiv prvotuženog Anđelka Đereka i drugotužene Republike Hrvatske te je uvedena pod brojem Pn-632/96.

Prvostupanjski sud donio je 28. siječnja 1997. rješenje kojim je podnositelja oslobodio dužnosti plaćanja sudskih pristojbi u konkretnom parničnom postupku.

Drugotužena je podneskom zaprimljenim 2. travnja 1997. odgovorila na tužbu te podneskom od 8. rujna 1997. dopunila odgovor na tužbu.

Podnositelj se očitovao pisanim putem na prvotuženog i podneske drugotuženice 23. rujna 1997., 1. veljače 1999., 20. listopada 2006., na nalaz i mišljenje vještaka 16. lipnja 2004. i 28. srpnja 2005.,

Drugotužena se podneskom zaprimljenim u prvostupanjskom sudu 4. studenoga 1997. očitovao na navode tužbe.

Podnositelj je podnescima predanim na ročištu 8. rujna 1997. i u sudski spis 30. prosinca 1999. specificirao tužbeni zahtjev.

Prvostupanjski sud je proveo ročišta 8. rujna 1997., 11. lipnja 1999., 16. siječnja 2001., 3. srpnja 2001., 14. prosinca 2001., 13. svibnja 2002., 17. siječnja 2003., proveden je očevid na mjestu adrese štetnog događaja 20. listopada 2003. uz sudskog vještaka za drvnu industriju, u spis je predan nalaz i mišljenje vještaka 9. ožujka 2004. te dopunski nalazi 17. ožujka 2006. i 5. siječnja 2007.; nastavljena je glavna rasprava te su održana ročišta 20. lipnja 2005., 21. veljače 2006., 8. prosinca 2006., 2. listopada 2007. te 17. listopada 2007.

Prva prvostupanjska presuda broj: LVIII-Pn-632/96 donesena je 17. listopada 2007.

Podnositelj je uložio žalbu na prvostupanjsku presudu 9. svibnja 2008. i dopunu žalbe 12. svibnja 2008., a prvotuženik 14. svibnja 2008.

Rješenjem broj: Gzp-506/08-5 od 11. ožujka 2009. podnositelju je utvrđena povreda prava na suđenje u razumnom roku te mu je određena primjerena naknada u iznosu od 9.000,00 kuna (oko 1200,00 eura).

Rješenjem Županijskog suda u Zagrebu broj: 11 Gžn-2472/08-2 od 23. veljače 2010. ukinuta je prvostupanjska presuda od 17. listopada 2007. i predmet je vraćen prvostupanjskom sudu na ponovni postupak.

Predmet je dobio novi broj: Pn-1905/10.

Podnositelj se očitovao na navode tuženika ponovno 18. studenoga 2010., 26. srpnja 2011. i 14. lipnja 2012. kada je specificirao tužbeni zahtjev; prvotuženik se očitovao na podnesak podnositelja 9. prosinca 2011., a prvotuženica 18. siječnja 2012.

Prvostupanjski sud proveo je glavnu raspravu i održao ročišta 26. lipnja 2012., 26. rujna 2012., 4. listopada 2012., 10. siječnja 2013., 26. veljače 2013., 2. travnja 2013., 15. svibnja 2013., 4. listopada 2013., 14. ožujka 2014., 8. srpnja 2014., 25. veljače 2015., 14. travnja 2015., 19. svibnja 2015., 9. rujna 2015. i 23. listopada 2015.

Podnositelj je izjavio pisani prigovor na zapisnik s ročišta održanog 26. rujna 2012. i 4. listopada 2012., a 17. listopada 2012. podnosi pisani »rezime slijeda događaja u vezi iseljavanja« te 4. siječnja 2013. dodatno pojašnjava okolnosti iseljenja u pisanom podnesku, a 22. veljače 2013. pisanim podneskom pojašnjava i dopunjuje svoje navode s ročišta od 26. lipnja 2012. i 4. listopada 2012. Na dotadašnji tijek postupka ponovno se pisano očitovao podneskom 31. prosinca 2013.

Rješenjem Županijskog suda u Zagrebu broj: 66 Gzp-165/12-5 od 19. prosinca 2012. podnositelju je ponovno utvrđena povreda prava na suđenje u razumnom roku te je prvostupanjskom sudu određen rok od devet mjeseci za dovršetak parničnog postupka broj: Pn-1905/10.

Provedeno je knjigovodstveno-financijsko vještačenje visine štete koju je trpio podnositelj te je nalaz i mišljenje vještaka predan u spis 5. ožujka 2014.

Drugotužena je podneskom zaprimljenim 26. svibnja 2014. osporila nalaz i mišljenje vještaka, na što je podnositelj odgovorio 13. lipnja 2014. te obrazložio daljnje prijedloge podneskom zaprimljenim 3. srpnja 2014.

Podnositelj je prigovorio nalazu i mišljenju vještaka podneskom zaprimljenim 27. ožujka 2014. te podnescima zaprimljenima 18. travnja 2014., 28. listopada 2014., 9. prosinca 2014., 12. veljače 2015., 7. travnja 2015., 30. travnja 2015., 8. svibnja 2015., 27. svibnja 2015., 10. lipnja 2015. obrazlagao svoje navode i prijedloge, iznosio primjedbe i prigovore na tijek postupka te prilagao materijalnu dokumentaciju.

Podneskom od 19. svibnja 2015. podnositelj je uredio tužbeni zahtjev.

Druga prvostupanjska presuda donesena je 23. listopada 2015.

Podnositelj je uložio žalbu 6. studenoga 2015., dopunu žalbe 9. studenoga 2015. i ispravak u dopuni žalbe od 13. studenoga 2015.

Županijski sud u Zagrebu je rješenjem broj: 11. Gž-10003/15-4 od 19. travnja 2016. prihvatio žalbu podnositelja i predmet vratio prvostupanjskom sudu na ponovni postupak.

Predmet je dobio novi broj: Pn-1437/16.

Prvostupanjski sud je održao ročišta 17. siječnja 2017. i 28. veljače 2017. te 28. veljače 2017. donio prvostupanjsku presudu broj: 58 Pn-1437/16-272.

Podnositelj je podnescima od 20. lipnja 2016., 19. prosinca 2016., 17. siječnja 2017., 3. veljače 2017. i 6. veljače 2017. dostavio dokumentaciju, predlagao dokaze, očitovao se na podneske tuženih. Na prvostupanjsku presudu uložio je žalbu 14. ožujka 2017.

Presudom i rješenjem Županijskog suda u Zagrebu broj: 11 Gž-2024/17-4 od 6. lipnja 2017. odbijena je žalba podnositelja kao neosnovana i potvrđena je prvostupanjska presuda.

Odlukom Ustavnog suda broj: U-III-4164/2017 od 18. prosinca 2018. ustavna tužba podnositelja je usvojena te su ukinute prvostupanjska presuda te drugostupanjska presuda i rješenje, a predmet je vraćen prvostupanjskom sudu na ponovni postupak.

Rješenjem Ureda predsjednika Općinskog građanskog suda u Zagrebu broj: 29 Su-641/2019 od 13. svibnja 2019. odbijen je zahtjev podnositelja za izuzećem uredujuće sutkinje.

Predmet je dobio novi broj: Pn-1409/20.

Ročišta glavne rasprave održana su 15. listopada 2019., 17. prosinca 2019., 16. rujna 2020., 16. veljače 2021. te 31. ožujka 2021.

Podnositelj je dostavljao podneske uz priloženu dokumentaciju 15. studenoga 2019., 20. prosinca 2019., 28. veljače 2020., 28. svibnja 2020., 9. rujna 2020., 16. rujna 2020., 30. rujna 2020.

Treća prvostupanjska presuda broj: 58 Pn-1409/20-282 donesena je 31. ožujka 2021.

Podnositelj je uložio žalbu na prvostupanjsku presudu 14. travnja 2021.

Presudom Županijskog suda u Zagrebu broj: 15 Gž-2119/2021-8 od 28. lipnja 2022. ukinuta je prvostupanjska presuda i predmet je vraćen na ponovni postupak.

Predmet je dobio novi broj: Pn-2379/22.

Podnositelj je podnescima od 26. siječnja 2023., 30. siječnja 2023., 15. lipnja 2023. i 14. rujna 2023. isticao primjedbe, predlagao radnje, očitovao se na provedene radnje i dostavljao dokumentaciju.

Prvostupanjski sud održao je ročišta 2. veljače 2023. i 21. travnja 2023.

Postupak se vodi pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu.

III. MJERODAVNO PRAVO

3. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.);

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.);

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.);

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70. ZoSuda/13) nisu mijenjane.

3.1. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSuda/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

4. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

4.1. U konkretnom slučaju podnositelj je koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju na temelju ZoSuda/13.

Naime, prvo je rješenjem Županijskog suda u Zagrebu broj: Gzp-506/08-5 od 11. ožujka 2009. podnositelju je utvrđena povreda prava na suđenje u razumnom roku te mu je određena primjerena naknada u iznosu od 9.000,00 kuna (1200,00 eura).

Nakon toga rješenjem Županijskog suda u Zagrebu broj: 66 Gzp-165/12-5 od 19. prosinca 2012. podnositelju je ponovno utvrđena povreda prava na suđenje u razumnom roku te je prvostupanjskom sudu određen rok od devet mjeseci za dovršetak parničnog postupka broj: Pn-1905/10.

4.2. Budući da je podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

5. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i mjerodavnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja u razdoblju od 2. veljače 1996. (podnošenje tužbe) do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

5.1. Parnični postupak započeo je 2. veljače 1996. U trenutku odlučivanja o ovoj ustavnoj tužbi postupak se vodi pred prvostupanjskim sudom. Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak u konkretnom slučaju do dana donošenja ove odluke traje ukupno dvadeset i sedam (27) godina, devet (9) mjeseci i šest (6) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

5.2. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju radi o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

5.3. U konkretnom slučaju prvostupanjski sud održao je brojna ročišta, saslušao više svjedoka, proveo dva stručna vještačenja, te izvršio uvid u opsežnu dokumentaciju, a donesene su tri prvostupanjske presude te u odnosu na pravomoćnu prvostupanjsku presudu koja je potvrđena u žalbenom postupku donesena je odluka Ustavnog suda broj: U-III-4164/2017 od 18. prosinca 2018. kojom su prvostupanjska i drugostupanjska presuda ukinute i predmet je vraćen na ponovni postupak.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

5.4. Podnositelj ustavne tužbe u postupku je sudjelovao uz nekoliko branitelja te je sam učestalo podnosio u sudski spis dokumentaciju i podneske.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

6. Parnični postupak u pravno relevantnom razdoblju (od stupanja na snagu Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda 5. studenoga 1997. do dana donošenja ove odluke) traje dvadeset i šest (26) godina i tri (3) dana.

Imajući u vidu ukupno trajanje postupka kao i okolnost da postupak još uvijek nije okončan, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjednici nadležnog suda

7. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednica Općinskog građanskog suda u Zagrebu dužna dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

8. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju uzeo je u obzir da postupak još nije okončan.

9. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-7429/2022
 Zagreb, 8. studenoga 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.