## Zakon o sprječavanju sukoba interesa

### NN 26/2011 (2.3.2011.), Zakon o sprječavanju sukoba interesa

HRVATSKI SABOR

547

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKU

O PROGLAŠENJU ZAKONA O SPRJEČAVANJU SUKOBA INTERESA

Proglašavam Zakon o sprječavanju sukoba interesa, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 11. veljače 2011. godine.

Klasa: 011-01/11-01/26

Urbroj: 71-05-03/1-11-2

Zagreb, 16. veljače 2011.

Predsjednik
Republike Hrvatske
prof. dr. sc. Ivo Josipović, v. r.

ZAKON

O SPRJEČAVANJU SUKOBA INTERESA

GLAVA I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom uređuje sprječavanje sukoba između privatnog i javnog interesa u obnašanju javnih dužnosti, uređuju se obveznici postupanja prema odredbama ovog Zakona, obveza podnošenja i sadržaj izvješća o imovinskom stanju, postupak provjere podataka iz tih izvješća, trajanje obveza iz ovog Zakona, izbor, sastav i nadležnost Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa te druga pitanja od značaja za sprječavanje sukoba interesa.

(2) Svrha ovog Zakona je sprječavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, sprječavanje privatnih utjecaja na donošenje odluka u obnašanju javnih dužnosti, jačanje integriteta, objektivnosti, nepristranosti i transparentnosti u obnašanju javnih dužnosti te jačanje povjerenja građana u tijela javne vlasti.

Članak 2.

(1) U obnašanju javne dužnosti dužnosnici ne smiju svoj privatni interes stavljati iznad javnog interesa.

(2) Sukob interesa postoji kada su privatni interesi dužnosnika u suprotnosti s javnim interesom, a posebice kada:

– privatni interes dužnosnika utječe na njegovu nepristranost u obavljanju javne dužnosti ili

– se osnovano može smatrati da privatni interes dužnosnika utječe na njegovu nepristranost u obavljanju javne dužnosti ili

– privatni interes dužnosnika može utjecati na njegovu nepristranost u obavljanju javne dužnosti.

Članak 3.

(1) Dužnosnici u smislu ovoga Zakona su:

1. Predsjednik Republike Hrvatske,

2. predsjednik i potpredsjednici Hrvatskoga sabora,

3. zastupnici u Hrvatskom saboru,

4. predsjednik, potpredsjednici i ministri u Vladi Republike Hrvatske,

5. predsjednik i suci Ustavnog suda Republike Hrvatske,

6. guverner, zamjenik guvernera i viceguverner Hrvatske narodne banke,

7. glavni državni revizor i njegovi zamjenici,

8. pučki pravobranitelj i njegovi zamjenici,

9. pravobranitelj za djecu i njegovi zamjenici,

10. pravobranitelj za ravnopravnost spolova i njegovi zamjenici,

11. pravobranitelj za osobe s invaliditetom i njegovi zamjenici,

12. tajnik Hrvatskoga sabora,

13. tajnik Vlade Republike Hrvatske,

14. glavni tajnik Ustavnog suda Republike Hrvatske,

15. tajnik Vrhovnog suda Republike Hrvatske,

16. zamjenik tajnika Hrvatskoga sabora,

17. državni tajnici,

18. ravnatelji državnih upravnih organizacija,

19. ravnatelj i zamjenici ravnatelja Agencije za upravljanje državnom imovinom,

20. ravnatelj i pomoćnici ravnatelja Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje,

21. direktor, zamjenik direktora i pomoćnici direktora Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje,

22. ravnatelj i pomoćnici ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje,

23. glavni državni rizničar,

24. glavni inspektor Državnog inspektorata,

25. ravnatelji agencija i direkcija Vlade Republike Hrvatske te ravnatelji zavoda koje imenuje Vlada Republike Hrvatske,

26. dužnosnici u Uredu predsjednika Republike Hrvatske koje imenuje Predsjednik Republike Hrvatske sukladno odredbama posebnog zakona i drugih pravnih akata,

27. načelnik i zamjenici načelnika Glavnog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske,

28. glavni inspektor obrane,

29. zapovjednici i zamjenici zapovjednika grana Oružanih snaga Republike Hrvatske i Zapovjedništva za potporu, ravnatelj i zamjenik ravnatelja Hrvatskoga vojnog učilišta te zapovjednik Obalne straže Republike Hrvatske,

30. predsjednik, potpredsjednici i članovi Državnoga izbornog povjerenstva Republike Hrvatske,

31. predsjednici i članovi uprava trgovačkih društava koja su u većinskom državnom vlasništvu,

32. župani i gradonačelnik Grada Zagreba i njihovi zamjenici,

33. gradonačelnici, općinski načelnici i njihovi zamjenici,

34. članovi Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave,

35. članovi Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa.

(2) Odredbe ovog Zakona primjenjuju se i na obnašatelje dužnosti koje kao dužnosnike imenuje ili potvrđuje Hrvatski sabor, imenuje Vlada Republike Hrvatske ili Predsjednik Republike Hrvatske, osim osoba koje imenuje Predsjednik Republike Hrvatske u skladu s odredbama Zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske.

(3) Odredbe iz članka 8., 9. i 10, glave III, članka 42. do 46. i članka 55. stavka 3. ovog Zakona odgovarajuće se primjenjuju i na rukovodeće državne službenike koje imenuje Vlada Republike Hrvatske na temelju prethodno provedenog natječaja.

ZNAČENJE POJEDINIH POJMOVA U OVOM ZAKONU

Članak 4.

(1) Plaćom dužnosnika, u smislu ovog Zakona, smatra se svaki novčani primitak za obnašanje javne dužnosti, osim naknade putnih i drugih troškova za obnašanje javne dužnosti.

(2) Član obitelji dužnosnika u smislu ovog Zakona je bračni ili izvanbračni drug dužnosnika, njegovi srodnici po krvi u uspravnoj lozi, braća i sestre dužnosnika te posvojitelj, odnosno posvojenik dužnosnika.

(3) Poslovni odnos u smislu ovog Zakona odnosi se na ugovore o javnoj nabavi, državne potpore i druge oblike stjecanja sredstava od tijela javne vlasti, na koncesije i ugovore javno-privatnog partnerstva, osim državnih potpora u slučaju elementarnih nepogoda.

(4) Poslovni subjekti u smislu ovog Zakona su trgovačka društva, ustanove i druge pravne osobe te drugi subjekti poslovnih odnosa kao što su trgovci pojedinci, obrtnici i nositelji samostalnih djelatnosti te nositelji i članovi drugih poslovnih subjekata osnovanih na temelju zakona.

(5) Povezane osobe u smislu ovog Zakona su osobe navedene u stavku 2. ovog članka te ostale osobe koje se prema drugim osnovama i okolnostima opravdano mogu smatrati interesno povezanima s dužnosnikom.

(6) Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje bez obzira jesu li u Zakonu korišteni u muškom ili ženskom rodu odnose se jednako na muški i ženski rod.

NAČELA DJELOVANJA

Članak 5.

(1) Dužnosnici u obnašanju javnih dužnosti moraju postupati časno, pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano čuvajući vlastitu vjerodostojnost i dostojanstvo povjerene im dužnosti te povjerenje građana.

(2) Dužnosnici su osobno odgovorni za svoje djelovanje u obnašanju javnih dužnosti na koje su imenovani, odnosno izabrani prema tijelu ili građanima koji su ih imenovali ili izabrali.

(3) Dužnosnici ne smiju koristiti javnu dužnost za osobni probitak ili probitak osobe koja je s njima povezana. Dužnosnici ne smiju biti ni u kakvom odnosu ovisnosti prema osobama koje bi mogle utjecati na njihovu objektivnost.

(4) Građani imaju pravo biti upoznati s ponašanjem dužnosnika kao javnih osoba, a koje su u vezi s obnašanjem njihove dužnosti.

GLAVA II. SPRJEČAVANJE SUKOBA INTERESA

POSTUPANJE DUŽNOSNIKA U DVOJBI O POSTOJANJU SUKOBA INTERESA

Članak 6.

(1) U slučaju dvojbe je li neko ponašanje u skladu s načelima javnih dužnosti, dužnosnici moraju zatražiti mišljenje Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo).

(2) Povjerenstvo će najkasnije u roku od 15 dana od dana primitka zahtjeva dati obrazloženo mišljenje na zahtjev dužnosnika.

(3) U procjeni postojanja sukoba interesa posebno će se voditi računa o prirodi dužnosti koju dužnosnik obavlja.

(4) Nakon izbora ili imenovanja na javnu dužnost dužnosnik je dužan urediti svoje privatne poslove kako bi se spriječio predvidljivi sukob interesa, a ako se takav sukob pojavi dužnosnik je dužan razriješiti ga tako da zaštiti javni interes. U slučaju dvojbe o mogućem sukobu interesa dužnosnik je dužan učiniti sve što je potrebno da odijeli privatni od javnog interesa.

ZABRANJENA DJELOVANJA DUŽNOSNIKA

Članak 7.

Dužnosnicima je zabranjeno:

a) primiti ili zahtijevati korist ili obećanje koristi radi obavljanja dužnosti,

b) ostvariti ili dobiti pravo u slučaju da se krši načelo jednakosti pred zakonom,

c) zlouporabiti posebna prava dužnosnika koja proizlaze ili su potrebna za obavljanje dužnosti,

d) primiti dodatnu naknadu za poslove obnašanja javnih dužnosti,

e) tražiti, prihvatiti ili primiti vrijednost ili uslugu radi glasovanja o bilo kojoj stvari, ili utjecati na odluku nekog tijela ili osobe radi osobnog probitka ili probitka povezane osobe,

f) obećavati zaposlenje ili neko drugo pravo u zamjenu za dar ili obećanje dara,

g) utjecati na dobivanje poslova ili ugovora o javnoj nabavi,

h) koristiti povlaštene informacije o djelovanju državnih tijela radi osobnog probitka ili probitka povezane osobe,

i) na koji drugi način koristiti položaj dužnosnika utjecanjem na odluku zakonodavne, izvršne ili sudbene vlasti kako bi postigli osobni probitak ili probitak povezane osobe, neku povlasticu ili pravo, sklopili pravni posao ili na drugi način interesno pogodovali sebi ili drugoj povezanoj osobi.

OBAVJEŠTAVANJE O IMOVINSKOM STANJU DUŽNOSNIKA

Članak 8.

(1) Dužnosnici su obvezni u roku od 30 dana od dana stupanja na dužnost podnijeti izvješće Povjerenstvu s podacima o dužnosti koju obavljaju profesionalno ili neprofesionalno, o ostalim dužnostima koje obnašaju, odnosno djelatnostima koje obavljaju, o djelatnosti koju su obavljali neposredno prije stupanja na dužnost i s podacima o svojoj imovini te imovini svoga bračnog ili izvanbračnog druga i malodobne djece, sa stanjem na taj dan.

(2) Dužnosnici su obvezni u roku od 30 dana po prestanku obnašanja javne dužnosti podnijeti izvješće Povjerenstvu o svojoj imovini, a ako je tijekom obnašanja javne dužnosti došlo do bitne promjene glede imovinskog stanja dužni su o tome podnijeti izvješće Povjerenstvu, istekom godine u kojoj je promjena nastupila.

(3) Dužnosnici koji su na izborima ponovno izabrani ili imenovani na istu dužnost, bez obzira obnašaju li dužnost profesionalno ili neprofesionalno, obvezni su u roku od 30 dana od dana stupanja na dužnost, na početku novog mandata, podnijeti izvješće Povjerenstvu o svojoj imovini te imovini bračnog ili izvanbračnog druga i malodobne djece, sa stanjem na taj dan.

(4) Osobe iz članka 3. stavka 3. ovog Zakona podnose izviješća o imovinskom stanju Povjerenstvu u roku od 30 dana od dana imenovanja te svake četvrte godine za vrijeme trajanja službe s podacima o svojoj imovini te imovini svoga bračnog ili izvanbračnog druga i malodobne djece sa stanjem na taj dan. Ako je tijekom trajanja službe došlo do bitne promjene stanja glede imovinskog stanja, dužni su o tome podnijeti izviješće Povjerenstvu, istekom godine u kojoj je promjena nastupila. Osobe iz članka 3. stavka 3. ovog Zakona su obvezne u roku 30 dana po razrješenju podnijeti izviješće o svojoj imovini sa stanjem na taj dan.

(5) Podaci o imovini dužnosnika obuhvaćaju podatke o naslijeđenoj imovini i podatke o stečenoj imovini.

(6) Podaci o naslijeđenoj imovini obuhvaćaju podatke o vrsti i ukupnoj vrijednosti nasljedstva te podatke od koga je nasljedstvo naslijeđeno.

(7) Podaci o stečenoj imovini obuhvaćaju podatke o:

– nekretninama stečenim kupoprodajom, zamjenom, darovanjem, unošenjem i izuzimanjem nekretnina iz trgovačkog društva, stečenim u postupku likvidacije ili stečaja, stečenim na temelju odluka suda ili drugog tijela, povratom imovine stečene u postupku denacionalizacije te na drugi način stečenim nekretninama od drugih osoba,

– pokretninama veće vrijednosti,

– poslovnim udjelima i dionicama u trgovačkim društvima,

– udjelima o vlasništvu drugih poslovnih subjekata,

– novčanoj štednji ako ona premašuje jednogodišnji iznos neto prihoda dužnosnika,

– dugovima, preuzetim jamstvima i ostalim obvezama,

– dohotku od nesamostalnog rada, dohotku od samostalne djelatnosti, dohotku od imovine i imovinskih prava, dohotku od kapitala, dohotku od osiguranja i drugom dohotku,

– primicima koji se ne smatraju dohotkom i primicima na koje se ne plaća porez na dohodak.

(8) Pod pokretninama veće vrijednosti iz stavka 7. podstavka 2. ovog članka podrazumijevaju se vozila, plovila, zrakoplovi, radni strojevi, lovačko oružje, umjetnine, nakit, drugi predmeti osobne uporabne vrijednosti, vrijednosni papiri, životinje i druge stečene pokretnine pojedinačne vrijednosti veće od 30.000,00 kuna, osim predmeta kućanstva i odjevnih predmeta.

(9) Obrazac izvješća iz stavka 1. ovog članka utvrđuje Povjerenstvo.

(10) Podaci iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovog članka su javni i mogu se objaviti bez suglasnosti dužnosnika.

(11) Povjerenstvo od dužnosnika može zahtijevati da o podacima iz stavka 5. ovog članka priloži i odgovarajuće dokaze.

(12) Prije nego što izvrše obveze iz stavka 1., 3. i 4. ovog članka, dužnosnici ne mogu primiti plaću.

(13) U svrhu provjere podataka iz izvješća o imovinskom stanju dužnosnika sukladno odredbama ovog Zakona, nadležna tijela u Republici Hrvatskoj kao i bankarske institucije i poslovni subjekti, dužni su bez odgode, na zahtjev Povjerenstva, dostaviti zatražene obavijesti i dokaze.

(14) Sastavni dio izvješća o imovinskom stanju dužnosnika čini i izjava dužnosnika kojom dopušta Povjerenstvu pristup podacima o svim računima kod domaćih i stranih bankarskih i drugih financijskih institucija koji su zaštićeni bankarskom tajnom. Izjava se daje isključivo za potrebe provjere podataka iz izvješća o imovinskom stanju dužnosnika i odnosi se na razdoblje dok traju obveze dužnosnika sukladno ovom Zakonu.

OBAVJEŠTAVANJE O IZVORIMA I NAČINU STJECANJA IMOVINE

Članak 9.

(1) U izvješće iz članka 8. ovog Zakona dužnosnici obvezno unose podatke o načinu stjecanja imovine i izvorima sredstava kojima je kupljena pokretna i nepokretna imovina koju je dužnosnik dužan prijaviti prema ovome Zakonu.

(2) Nastupajući u javnosti dužnosnici su dužni istinito i potpuno odgovoriti na pitanja o imovini, izvorima sredstava i načinu njezina stjecanja, a koja se odnose na njega i osobe o čijem je imovinskom stanju obvezan izvijestiti prema ovome Zakonu.

Članak 10.

(1) Ako Povjerenstvo utvrdi da dužnosnik nije ispunio obveze iz članka 8. i članka 9. stavka 1. ovog Zakona pisanim putem će zatražiti od dužnosnika ispunjenje obveze.

(2) Rok za ispunjenje obveze iz stavka 1. ovog članka ne može biti duži od 15 dana od dana primitka pisanog zahtjeva.

(3) Ako dužnosnik ne ispuni obvezu u roku iz stavka 2. ovog članka Povjerenstvo će pokrenuti postupak protiv dužnosnika zbog kršenja odredbi iz članka 8. i 9. ovog Zakona.

PRIMANJE DAROVA

Članak 11.

(1) Darom u smislu ovog Zakona smatra se novac, stvari bez obzira na njihovu vrijednost, prava i usluge dane bez naknade koje dužnosnika dovode ili mogu dovesti u odnos zavisnosti ili kod njega stvaraju obvezu prema darovatelju.

(2) Ne smatraju se darovima u smislu ovog Zakona uobičajeni darovi između članova obitelji, rodbine i prijatelja te državna i međunarodna priznanja, odličja i nagrade.

(3) Dužnosnik smije zadržati samo dar simbolične vrijednosti i to najviše u vrijednosti do 500,00 kuna od istog darovatelja.

(4) Dužnosnik ne smije primiti dar iz stavka 3. ovog članka kada je on u novcu, bez obzira na iznos te vrijednosnicu i dragocjenu kovinu.

(5) Darovi protokolarne naravi koji prelaze iznos od 500,00 kuna te ostali darovi koje dužnosnik ne zadrži kada na to ima pravo, vlasništvo su Republike Hrvatske.

(6) Vlada će uredbom propisati način postupanja s darovima koji su vlasništvo Republike Hrvatske.

NAKNADE DUŽNOSNIKA

Članak 12.

Dužnosnici koji za vrijeme obnašanja javne dužnosti primaju plaću za dužnost koju obnašaju ne smiju primati drugu plaću ni naknadu za obnašanje druge javne dužnosti, osim ako je zakonom drugačije propisano.

OBAVLJANJE DRUGIH POSLOVA DUŽNOSNIKA

Članak 13.

(1) Za vrijeme obnašanja javne dužnosti na koju je izabran, odnosno imenovan dužnosnik ne smije obnašati drugu javnu dužnost, osim ako je zakonom drugačije propisano.

(2) Dužnosnici koji profesionalno obnašaju javnu dužnost za vrijeme njezina obnašanja ne mogu uz naknadu ili radi ostvarivanja prihoda obavljati druge poslove u smislu redovitog i stalnog zanimanja osim ako Povjerenstvo, na prethodni zahtjev dužnosnika, utvrdi da predmetni poslovi ne utječu na zakonito obnašanje javne dužnosti.

(3) Prethodno odobrenje Povjerenstva iz stavka 2. ovog članka nije potrebno za obavljanje znanstvene, istraživačke, edukacijske, sportske, kulturne, umjetničke i samostalne poljoprivredne djelatnosti, za stjecanje prihoda po osnovi autorskih, patentnih i sličnih prava intelektualnog i industrijskog vlasništva te za stjecanja prihoda i naknada po osnovi sudjelovanja u međunarodnim projektima koje financira Europska unija, strana država, strana i međunarodna organizacija i udruženje.

(4) Dužnosnici su obvezni prijaviti Povjerenstvu prihode iz stavka 2. i 3. ovog članka.

(5) U slučaju kad Povjerenstvo utvrdi da dužnosnik obavlja druge poslove u smislu redovitog i stalnog zanimanja suprotno odredbama ovog članka, naložit će dužnosniku da prestane s obavljanjem djelatnosti u roku od najmanje 15 do najviše 90 dana.

ČLANSTVO U UPRAVNIM TIJELIMA I NADZORNIM ODBORIMA

Članak 14.

(1) Dužnosnici ne mogu biti članovi upravnih tijela i nadzornih odbora trgovačkih društava, upravnih vijeća ustanova, odnosno nadzornih odbora izvanproračunskih fondova niti obavljati poslove upravljanja u poslovnim subjektima.

(2) Iznimno, dužnosnici mogu biti članovi u najviše do dva upravna vijeća ustanova, odnosno nadzorna odbora izvanproračunskih fondova koji su od posebnog državnog interesa ili su od posebnog interesa za jedinicu lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave, osim ako posebnim zakonom nije određeno da je dužnosnik član upravnog vijeća ustanove, odnosno nadzornog odbora izvanproračunskog fonda po položaju. Za članstvo u upravnim vijećima ustanova, odnosno nadzornim odborima izvanproračunskih fondova dužnosnik nema pravo na naknadu, osim prava na naknadu putnih i drugih opravdanih troškova.

(3) Hrvatski sabor utvrđuje popis pravnih osoba od posebnog državnog interesa, na prijedlog Vlade Republike Hrvatske.

(4) Predstavničko tijelo jedinice lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave utvrđuje popis pravnih osoba od posebnog interesa za tu jedinicu.

(5) Dužnosnici smiju biti članovi upravnih i nadzornih tijela, najviše dviju, neprofitnih udruga i zaklada, ali bez prava na naknadu ili primanje dara u toj ulozi, osim prava na naknadu putnih i drugih opravdanih troškova.

Članak 15.

(1) Članove upravnih tijela i nadzornih odbora trgovačkih društava u kojima Republika Hrvatska ima dionice ili udjele u vlasništvu (kapitalu društva) predlaže glavnoj skupštini, odnosno skupštini društva Vlada Republike Hrvatske, na temelju prethodno provedenog javnog natječaja.

(2) Način provedbe javnog natječaja i uvjete za članove upravnih tijela i nadzornih odbora trgovačkih društava u kojima Republika Hrvatska ima dionice ili udjele u vlasništvu (kapitalu društva) propisuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

(3) Članove upravnih tijela i nadzornih odbora trgovačkih društava u kojima jedinica lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave ima dionice ili udjele u vlasništvu (kapitalu društva) predlaže glavnoj skupštini, odnosno skupštini društva predstavničko tijelo jedinice lokalne i jedinice područne (regionalne) samouprave, na temelju prethodno provedenog javnog natječaja.

(4) Način provedbe javnog natječaja i uvjete za članove upravnih tijela i nadzornih odbora trgovačkih društava u kojima jedinica lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave ima dionice ili udjele u vlasništvu (kapitalu društva) propisuje predstavničko tijelo jedinice lokalne i jedinice područne (regionalne) samouprave.

ČLANSTVO I UDJELI DUŽNOSNIKA U TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA I OGRANIČENJA POSLOVANJA

Članak 16.

(1) Dužnosnik koji ima 0,5% i više dionica, odnosno udjela u vlasništvu (kapitalu trgovačkog društva) za vrijeme obnašanja javne dužnosti prenijet će svoja upravljačka prava na temelju udjela u kapitalu društva na drugu osobu, osim na osobe iz članka 4. stavka 5. ovog Zakona, ili posebno tijelo. Ta osoba, odnosno posebno tijelo (povjerenik) djelovat će glede ostvarivanja članskih prava i udjela u društvu u svoje ime, a za račun dužnosnika.

(2) Povjerenik se smatra s dužnosnikom povezanom osobom u smislu članka 4. stavka 5. ovog Zakona.

(3) Ako trgovačko društvo iz stavka 1. ovog članka putem javnog natječaja ili na drugi način stupa u poslovni odnos s državnim tijelima ili s jedinicama lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave ili s trgovačkim društvima u kojima Republika Hrvatska ili jedinica lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave ima upravljački udio, o takvom je poslovnom događaju dužno obavijestiti Povjerenstvo.

(4) Za vrijeme dok su njegova upravljačka prava u trgovačkim društvima prenesena na drugu osobu ili posebno tijelo, dužnosnik ne smije davati obavijesti, upute, naloge ili na drugi način biti u vezi s tom osobom ili tijelom te time utjecati na ostvarivanje prava i ispunjavanje obveza koji proizlaze iz članskih prava u tim društvima. Dužnosnik ima pravo da ga se jedanput godišnje obavještava o stanju trgovačkih društava u kojima ima udjele.

Članak 17.

(1) Poslovni subjekt u kojem dužnosnik ima 0,5% ili više udjela u vlasništvu (kapitalu trgovačkog društva) ne može stupiti u poslovni odnos s tijelom javne vlasti u kojem dužnosnik obnaša dužnost niti smije biti član zajednice ponuditelja ili podisporučitelj u tom poslovnom odnosu.

(2) Ograničenje iz stavka 1. ovog članka primjenjuje se na poslovne subjekte u kojima član obitelji dužnosnika ima 0,5% ili više udjela u vlasništvu, u slučaju kada je član obitelji dužnosnika na bilo koji način, izravno ili neizravno, stekao predmetni udio, odnosno dionice od dužnosnika u razdoblju od dvije godine prije imenovanja odnosno izbora na javnu dužnost pa do prestanka njezinog obnašanja.

(3) Dužnosnik je dužan u roku od 30 dana od stupanja na dužnost izvijestiti Povjerenstvo o nazivu, osobnom identifikacijskom broju i sjedištu poslovnog subjekta iz stavka 1. i 2. ovog članka. Dužnosnik je dužan redovito izvještavati Povjerenstvo o svim nastalim promjenama podataka o poslovnim subjektima u odnosu na koje ne smiju stupati u poslovni odnos sukladno stavku 1. i 2. ovog članka u roku od 30 dana od nastale promjene.

(4) Povjerenstvo će na svojim internetskim stranicama objaviti i redovito ažurirati popis poslovnih subjekata koji podliježu ograničenjima iz stavka 1. i 2. ovog članka. Tijela javne vlasti dužna su objaviti i redovito ažurirati na svojim internet stranicama popis poslovnih subjekata u odnosu na koja ne smiju stupati u poslovni odnos sukladno stavku 1. i 2. ovog članka. Tijela javne vlasti koja nemaju vlastitu internet stranicu dužna su u službenom glasilu objaviti i redovito ažurirati popis poslovnih subjekata u odnosu na koja ne smiju stupati u poslovni odnos, sukladno stavku 1. i 2. ovog članka.

(5) Pravni poslovi, odnosno pravni akti koji su sklopljeni, odnosno doneseni protivno odredbama stavka 1. i 2. ovog članka su ništetni. Povjerenstvo će bez odgađanja dostaviti predmet nadležnom državnom odvjetništvu na daljnje postupanje radi utvrđenja ništetnosti pravnog posla, odnosno pravnog akta.

(6) Odredbe ovog članka ne primjenjuju se na aktivnosti na temelju poslovnih odnosa koji su zaključeni prije nego je dužnosnik započeo s obnašanjem dužnosti. Započinjanjem obnašanja dužnosti, dužnosnik je dužan u roku od 60 dana uskladiti svoje aktivnosti po već prije zaključenim poslovnim odnosima u cilju otklanjanja mogućeg i sprječavanja predvidljivog sukoba interesa.

Članak 18.

(1) U slučaju kada tijelo u kojem dužnosnik obnaša javnu dužnost stupa u poslovni odnos s poslovnim subjektom u kojem član obitelji dužnosnika ima 0,5 % ili više udjela u vlasništvu, dužnosnik je dužan o tome pravodobno obavijestiti Povjerenstvo.

(2) Povjerenstvo će u roku od 15 dana od dana zaprimanja obavijesti izraditi mišljenje zajedno s uputama o načinu postupanja dužnosnika i tijela u kojem dužnosnik obnaša javnu dužnost u cilju izbjegavanja sukoba interesa dužnosnika i osiguranja postupanja u skladu s ovim Zakonom.

(3) Ako to zahtijevaju okolnosti konkretnog slučaja, Povjerenstvo će mišljenje iz stavka 2. ovog članka izraditi i dostaviti bez odgađanja, najkasnije u roku od 5 dana od dana zaprimanja obavijesti.

(4) Dužnosnik, odnosno tijelo u kojem dužnosnik obnaša dužnost je obvezno, prije stupanja u poslovni odnos, dostaviti Povjerenstvu cjelokupnu dokumentaciju iz koje je vidljivo kako su provedene upute Povjerenstva iz stavka 2. ovog članka.

(5) Povjerenstvo posebnom odlukom, bez odgađanja, a najkasnije u roku od 5 dana od dana dostave mišljenja iz stavka 2. ovog članka, sukladno odredbama ovog Zakona o postupku pred Povjerenstvom, utvrđuje jesu li upute Povjerenstva iz stavka 2. ovog članka provedene na način koji omogućuje izbjegavanje sukoba interesa dužnosnika i osigurava njegovo zakonito postupanje u konkretnom slučaju.

(6) Pravni poslovi, odnosno pravni akti koji su sklopljeni, odnosno doneseni bez prethodne obavijesti Povjerenstvu iz stavka 1. ovog članka, protivno uputama Povjerenstva iz stavka 2. ovog članka, dostavom nepotpune ili neistinite dokumentacije iz stavka 4. ovog članka ili na bilo koji drugi način protivno odredbama ovoga članka su ništetni. Povjerenstvo će bez odgađanja dostaviti predmet nadležnom državnom odvjetništvu na daljnje postupanje radi utvrđenja ništetnosti pravnog posla, odnosno pravnog akta.

OBAVJEŠTAVANJE O NEDOPUŠTENOM UTJECAJU NA NEPRISTRANOST DUŽNOSNIKA

Članak 19.

Dužnosnici kojima je suprotno odredbama ovog Zakona, ponuđen dar ili kakva druga korist povezana s obnašanjem javne dužnosti obvezni su to prijaviti nadležnim tijelima.

TRAJANJE OBVEZA IZ OVOG ZAKONA I OGRANIČENJA NAKON PRESTANKA DUŽNOSTI

Članak 20.

(1) Dužnosnik u roku od jedne godine nakon prestanka dužnosti ne smije prihvatiti imenovanje ili izbor ili sklopiti ugovor kojim stupa u radni odnos kod pravne osobe koja je za vrijeme obnašanja mandata dužnosnika bila u poslovnom odnosu ili kad u trenutku imenovanja, izbora ili sklapanja ugovora iz svih okolnosti konkretnog slučaja jasno proizlazi da namjerava stupiti u poslovni odnos s tijelom u kojem je obnašao dužnost.

(2) Pravna osoba iz stavka 1. ovog članka ne smije imenovati ili izabrati na dužnost dužnosnika ili s njim sklopiti ugovor kojim dužnosnik stupa u radni odnos u roku od jedne godine od prestanka dužnosti protivno odredbama ovog članka.

(3) Obveze koje za dužnosnika proizlaze iz članka 7., 8., 9., 14. i 17. ovog Zakona počinju danom stupanja na dužnost i traju dvanaest mjeseci od dana prestanka obnašanja dužnosti.

(4) U slučaju iz stavka 1. ovog članka Povjerenstvo može dužnosniku dati suglasnost na imenovanje, izbor ili sklapanje ugovora ukoliko iz okolnosti konkretnog slučaja proizlazi da ne postoji sukob interesa.

(5) Kad Povjerenstvo utvrdi povredu odredaba iz stavka 1., 2. i 3. ovog članka, bez odgađanja će obavijestiti nadležno državno odvjetništvo.

GLAVA III. PROVJERA PODATAKA IZ IZVJEŠĆA O IMOVINSKOM STANJU DUŽNOSNIKA

Članak 21.

(1) Povjerenstvo vrši provjeru podataka iz podnesenih izvješća dužnosnika o imovinskom stanju.

(2) Postupak provjere podataka iz podnesenih izvješća o imovinskom stanju dužnosnika je zatvoren za javnost.

(3) Konačne rezultate nakon provedenog postupka provjere podataka Povjerenstvo je dužno javno objaviti.

Članak 22.

Provjera podataka iz podnesenih izvješća dužnosnika o imovinskom stanju može biti:

– prethodna (administrativna) provjera,

– redovita provjera.

Članak 23.

(1) Prethodna (administrativna) provjera uključuje:

– provjeru statusa podnositelja izvješća o imovinskom stanju u smislu postojanja obveze podnošenja izvješća iz članka 8. i 9. ovog Zakona,

– provjeru je li dužnosnik u zakonskom roku podnio izvješće,

– provjeru je li izvješće o imovinskom stanju potpisano od dužnosnika,

– provjeru pravilnog i potpunog ispunjavanja obrasca izvješća o imovinskom stanju od strane dužnosnika.

(2) Prethodna (administrativna) provjera se vrši za svako podneseno izvješće o imovinskom stanju dužnosnika, odmah po zaprimanju istoga, na početku mandata, kod svake bitne promjene imovinskog stanja te na kraju mandata, a prije unosa podataka u Registar dužnosnika i njihove objave na internetskim stranicama Povjerenstva.

Članak 24.

(1) Redovita provjera podataka predstavlja provjeru podataka iz članka 8. i 9. ovog Zakona koja se obavlja prikupljanjem, razmjenom podataka i usporedbom prijavljenih podataka o imovini iz podnesenih izvješća o imovinskom stanju dužnosnika s pribavljenim podacima od Porezne uprave i drugih nadležnih tijela Republike Hrvatske sukladno odredbama ovog Zakona i podzakonskih propisa donesenih na temelju ovog Zakona.

(2) Redovita provjera podataka provodi se za svako podneseno izvješće o imovinskom stanju dužnosnika.

Članak 25.

Za obavljanje provjere iz članka 24. ovog Zakona Povjerenstvo može tražiti podatke od međunarodnog udruženja ili strane organizacije.

Članak 26.

(1) Povjerenstvo će bez odgađanja zatražiti od dužnosnika pisano očitovanje s potrebnim dokazima ukoliko prilikom provjere podataka utvrdi nesklad, odnosno nerazmjer između prijavljene imovine iz podnesenog izvješća iz članka 8. i 9. ovog Zakona i stanja imovine dužnosnika kako proizlazi iz pribavljenih podataka od nadležnih tijela iz članka 24. ovog Zakona.

(2) Dužnosnik je dužan dostaviti Povjerenstvu pisano očitovanje i priložiti odgovarajuće dokaze u roku od 15 dana od dana primitka pisanog zahtjeva.

(3) Ako dužnosnik svojim pisanim očitovanjem te odgovarajućim dokazima opravda, u postupku provjere, utvrđeni nesklad ili nerazmjer na svojoj imovini, Povjerenstvo će donijeti zaključak kojim utvrđuje da je dužnosnik prijavio Povjerenstvu podatke o svojoj imovini, izvorima sredstava i načinu njezina stjecanja.

Članak 27.

Ako dužnosnik ne dostavi Povjerenstvu pisano očitovanje iz članka 26. ovog Zakona u roku od 15 dana ili ne opravda utvrđeni nesklad ili nerazmjer ili pak ne priloži odgovarajuće dokaze potrebne za usklađivanje prijavljene imovine s utvrđenom imovinom u postupku provjere s pribavljenim podacima o imovini dužnosnika, Povjerenstvo će pokrenuti postupak protiv dužnosnika zbog kršenja odredbi iz članka 8. i 9. ovog Zakona te će o tom obavijestiti nadležna državna tijela.

GLAVA IV. POVJERENSTVO ZA ODLUČIVANJE O SUKOBU INTERESA

PRAVNI POLOŽAJ I SASTAV POVJERENSTVA

Članak 28.

(1) Radi provedbe ovog Zakona osniva se Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa.

(2) Povjerenstvo je stalno, neovisno i samostalno državno tijelo koje obavlja poslove iz svog djelokruga rada i nadležnosti, određenih ovim Zakonom. Zabranjen je svaki oblik utjecaja na rad Povjerenstva koji bi mogao ugroziti njegovu samostalnost i neovisnost u donošenju odluka iz njegovog djelokruga rada.

(3) Povjerenstvo se sastoji od predsjednika Povjerenstva i četiri člana Povjerenstva.

(4) Predsjednik i članovi Povjerenstva biraju se na mandat od 5 godina na način i po postupku utvrđenom ovim Zakonom.

SREDSTVA ZA RAD POVJERENSTVA

Članak 29.

Sredstva za rad Povjerenstva osiguravaju se u državnom proračunu.

NADLEŽNOST POVJERENSTVA

Članak 30.

(1) Nadležnosti Povjerenstva su:

– pokretanje postupaka sukoba interesa i donošenje odluka o tome je li određeno djelovanje ili propust dužnosnika predstavlja povredu odredbi ovog Zakona,

– donošenje Pravilnika o postupku pred Povjerenstvom, kojim se uređuje način rada i odlučivanje Povjerenstva, donošenje odluka, davanje mišljenja, propisivanje obrazaca i ustrojavanje registra radi primjene pojedinih odredaba ovog Zakona,

– provjera podataka iz izvješća o imovinskom stanju dužnosnika sukladno odredbama ovog Zakona i na način propisan Pravilnikom kojim se uređuje postupak provjere podataka iz izvješća o imovinskom stanju dužnosnika, donesenim na temelju ovog Zakona,

– izrada smjernica i uputa dužnosnicima u svrhu učinkovitog sprječavanja sukoba interesa,

– redovito provođenje edukacije dužnosnika u pitanjima sukoba interesa i podnošenja izvješća o imovinskom stanju,

– suradnja s nadležnim tijelom za izradu zakona u području sprječavanja sukoba interesa dužnosnika te podnošenje inicijativa nadležnim tijelima za predlaganje izmjena i dopuna zakona,

– suradnja s nevladinim organizacijama i ostvarivanje međunarodne suradnje u području sprječavanja sukoba interesa,

– obavljanje drugih poslova određenih ovim Zakonom.

(2) Povjerenstvo izvješćuje Hrvatski sabor o svom radu jednom godišnje i to najkasnije do 1. lipnja tekuće godine za prethodnu godinu.

(3) Pravilnike iz stavka 1. podstavka 2. i 3. ovog članka Povjerenstvo donosi uz suglasnost Hrvatskoga sabora.

IZBOR PREDSJEDNIKA I ČLANOVA POVJERENSTVA

Članak 31.

(1) Predsjednika i članove Povjerenstva bira Hrvatski sabor tajnim glasovanjem većinom glasova svih zastupnika na temelju lista kandidata koje sastavlja Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora (u daljnjem tekstu: Odbor).

(2) Predsjednik Povjerenstva i članovi Povjerenstva biraju se na temelju javnog poziva.

(3) Mandat predsjednika i članova Povjerenstva počinje danom stupanja na dužnost.

POSTUPAK IZBORA KANDIDATA

Članak 32.

(1) Šest mjeseci prije isteka mandata predsjednika, odnosno članova Povjerenstva, Odbor pokreće postupak za izbor novog predsjednika, odnosno člana Povjerenstva.

(2) Odbor će objaviti javni poziv za kandidate za predsjednika, odnosno članove Povjerenstva. Rok za prijavu kandidata na objavljeni poziv je 15 dana.

(3) Javni poziv se objavljuje u »Narodnim novinama«, internetskoj stranici Hrvatskoga sabora i jednim dnevnim novinama koje se prodaju na cjelokupnom području Republike Hrvatske. U javnom pozivu se navode uvjeti za izbor predsjednika i članova Povjerenstva određeni ovim Zakonom, rok za podnošenje prijedloga kandidata te prilozi koji moraju biti dostavljeni uz prijedlog.

(4) Na temelju zaprimljenih prijava, Odbor će bez odgađanja utvrditi liste kandidata koji udovoljavaju uvjetima za predsjednika, odnosno članove Povjerenstva. Liste se objavljuju na službenim internetskim stranicama Hrvatskoga sabora.

(5) Odbor će obaviti razgovore sa svakim od kandidata s liste iz stavka 4. ovog članka u roku od 15 dana od dana objave lista. Javnost ima pravo nazočiti održavanju razgovora s kandidatima. Za kandidate se provodi temeljna sigurnosna provjera.

(6) Na temelju održanih razgovora, Odbor će sastaviti jedinstvenu završnu listu sastavljenu u pravilu od dvostruko više kandidata za predsjednika te jedinstvenu završnu listu sastavljenu u pravilu od dvostruko više kandidata za članove Povjerenstva. Kandidati sa jedinstvene završne liste dužni su po pozivu podnijeti Odboru izvješće o imovinskom stanju iz članka 8. i 9. ovog Zakona.

(7) Jedinstvene završne liste se objavljuju na sjednici Odbora s navođenjem kratkog obrazloženja za uvrštavanje pojedinog kandidata na listu. Posebno se navodi je li neki kandidat uvršten na listu na temelju jednoglasne odluke Odbora.

(8) Jedinstvene završne liste dostavljaju se Hrvatskome saboru, koji će sukladno dostavljenim listama provesti izbor predsjednika i članova Povjerenstva.

(9) Hrvatski sabor će tajnim glasovanjem provesti izbor predsjednika i članova Povjerenstva između predloženih kandidata. Za predsjednika Povjerenstva izabrat će se onaj kandidat koji dobije većinu glasova svih zastupnika. Za članove Povjerenstva izabrat će se četiri kandidata koji dobiju većinu glasova svih zastupnika.

(10) Nakon izbora predsjednika i članova Povjerenstva Odbor će na internetskim stranicama Hrvatskoga sabora objaviti njihova izvješća o imovinskom stanju iz stavka 6. ovog članka.

UVJETI ZA IZBOR PREDSJEDNIKA I ČLANOVA POVJERENSTVA

Članak 33.

(1) Za predsjednika, odnosno člana Povjerenstva može biti izabrana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete:

1. ima državljanstvo Republike Hrvatske i prebivalište na području Republike Hrvatske,

2. ima završen diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij kojim se stječe 300 ECTS bodova ili četverogodišnji dodiplomski studij kojim se stjecala visoka stručna sprema po ranijim propisima,

3. ima najmanje osam godina radnog iskustva u struci i istaknute rezultate u radu,

4. koja nije osuđivana za kaznena djela i protiv koje se ne vodi kazneni postupak za kaznena djela za koja se postupak pokreće po službenoj dužnosti,

5. nije član političke stranke, a niti je bio član političke stranke posljednjih pet godina do dana kandidiranja za predsjednika ili člana Povjerenstva.

(2) Predsjednik Povjerenstva mora imati završen diplomski sveučilišni studij pravne struke (magistar prava) i položen pravosudni ispit.

POLOŽAJ PREDSJEDNIKA I ČLANOVA POVJERENSTVA

Članak 34.

(1) Predsjednik Povjerenstva ima pravo na plaću u visini plaće potpredsjednika Državnog izbornog povjerenstva Republike Hrvatske, a članovi Povjerenstva u visini plaće članova Državnog izbornog povjerenstva Republike Hrvatske.

(2) Predsjednik i članovi Povjerenstva ne mogu sudjelovati u političkim aktivnostima, obavljati drugu javnu dužnost ili biti zaposleni u drugom tijelu javne vlasti ili trgovačkom društvu, odnosno drugom poslovnom subjektu, niti se baviti drugim djelatnostima osim navedenim u članku 13. stavku 3. ovog Zakona.

(3) Predsjednik i članovi Povjerenstva imaju pravo povratka na rad na poslove na kojima su radili prije izbora ili na druge odgovarajuće poslove kod poslodavca kod kojeg je radio prije izbora na dužnost.

(4) Predsjednik i članovi Povjerenstva prije stupanja na dužnost o pravu povratka na rad sklapaju sporazum sa poslodavcem kojim će se pobliže odrediti uvjeti i rokovi ostvarivanja prava povratka na rad.

(5) Na predsjednika i članove Povjerenstva odgovarajuće se primjenjuju opći propisi o radu.

TRAJANJE OBNAŠANJA DUŽNOSTI

Članak 35.

(1) Predsjednik i članovi Povjerenstva biraju se na razdoblje od pet godina.

(2) Predsjednik i članovi Povjerenstva mogu biti izabrani na svoju dužnost najviše dva puta.

OVLASTI PREDSJEDNIKA

Članak 36.

(1) Predsjednik Povjerenstva organizira i upravlja radom Povjerenstva

(2) Predsjednik Povjerenstva određuje jednog od članova Povjerenstva kao svog zamjenika u slučaju spriječenosti ili odsutnosti.

(3) Predsjednik Povjerenstva može zadužiti pojedinog člana Povjerenstva za određeno područje rada iz nadležnosti Povjerenstva,

(4) Predsjednik Povjerenstva saziva i predsjedava sjednicama Povjerenstva,

(5) Predsjednik Povjerenstva potpisuje akte donesene na sjednicama Povjerenstva,

(6) Predsjednik Povjerenstva skrbi o pravilnoj i učinkovitoj provedbi postupaka pred Povjerenstvom te obavlja druge poslove utvrđene ovim Zakonom i drugim podzakonskim propisima koje donosi Povjerenstvo.

(7) Predsjednik priprema prijedlog za osiguravanje sredstava za rad Povjerenstva i nalogodavac je za financijsko i materijalno poslovanje Povjerenstva.

PRESTANAK DUŽNOSTI PREDSJEDNIKA I ČLANOVA POVJERENSTVA

Članak 37.

(1) Dužnost predsjedniku i članovima Povjerenstva prestaje prije isteka vremena na koji su izabrani u slučaju smrti i u slučajevima razrješenja od dužnosti.

(2) Predsjednik i član Povjerenstva bit će razriješen od dužnosti u sljedećim slučajevima:

1. na vlastiti zahtjev,

2. u slučaju trajnoga gubitka sposobnosti za obnašanje dužnosti,

3. ako prestanu postojati uvjeti potrebni za izbor navedeni u članku 33. stavku 1. točki 1., 4. i 5. ovog Zakona,

4. u slučaju kršenja odredbi ovog Zakona.

(3) Postojanje razloga za razrješenje iz stavka 2. ovog članka predsjednika i člana Povjerenstva prije isteka mandata utvrđuje Odbor. Odluku o razrješenju od dužnosti predsjedniku i članovima Povjerenstva donosi Hrvatski sabor.

(4) Ako predsjednik i član Povjerenstva zatraži da bude razriješen dužnosti, a Hrvatski sabor ne donese odluku o tom zahtjevu u roku od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva, predsjedniku i članu Povjerenstva dužnost prestaje po sili zakona istekom roka od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva.

(5) U slučaju prestanka dužnosti predsjedniku Povjerenstva, članovi Povjerenstva biraju između sebe vršitelja dužnosti predsjednika koji tu dužnost obavlja do izbora novog predsjednika.

(6) U roku od 30 dana od dana prestanka dužnosti predsjedniku i članu Povjerenstva Odbor pokreće postupak za izbor novog predsjednika odnosno člana Povjerenstva.

(7) Predsjednik i članovi Povjerenstva su obvezni u roku od 30 dana od dana prestanka obnašanja dužnosti podnijeti izvješće Odboru o svojoj imovini, a ako je tijekom obnašanja dužnosti došlo do bitne promjene glede imovinskog stanja dužni su o tome podnijeti izvješće Odboru istekom godine u kojoj je promjena nastupila.

DONOŠENJE ODLUKA

Članak 38.

Povjerenstvo odlučuje na sjednicama Povjerenstva većinom glasova svih članova Povjerenstva.

POSTUPAK PRED POVJERENSTVOM

Članak 39.

(1) Povjerenstvo može pokrenuti postupak iz svoje nadležnosti na temelju svoje odluke, povodom vjerodostojne, osnovane i neanonimne prijave ili u slučajevima kada raspolaže saznanjima o mogućem sukobu interesa dužnosnika. O pokretanju ili nepokretanju postupka, Povjerenstvo donosi pisanu odluku. Povjerenstvo je dužno izvijestiti podnositelja prijave o svojoj odluci.

(2) Povjerenstvo obvezno pokreće postupak iz svoje nadležnosti na osobni zahtjev dužnosnika.

(3) Povjerenstvo će o pokretanju postupka iz stavka 1. ovog članka izvijestiti dužnosnika te obvezno zatražiti njegovo očitovanje o navodima prijave koje je dužnosnik dužan dostaviti Povjerenstvu u roku od 15 dana od primitka pisanog zahtjeva.

(4) Podnositelju prijave iz stavka 1. ovog članka jamči se zaštita anonimnosti.

(5) Povjerenstvo ima pravo utvrditi činjenice vlastitim radnjama ili pribaviti činjenice i dokaze djelovanjem drugih tijela javne vlasti. Nadležna tijela u Republici Hrvatskoj, bankarske i druge financijske institucije dužne su bez odgode, na njegov zahtjev, dostaviti zatražene obavijesti i dokaze.

(6) Osim kad je Zakonom drugačije propisano, postupak pred Povjerenstvom, osim postupka glasovanja, otvoren je za javnost. Konačne rezultate provedenog postupka Povjerenstvo je dužno javno obznaniti.

(7) Odluke Povjerenstva moraju biti obrazložene. Odluke Povjerenstva objavljuju se na internetskim stranicama Povjerenstva.

STRUČNA SLUŽBA POVJERENSTVA

Članak 40.

(1) Povjerenstvo ima stručnu službu – Ured Povjerenstva, koja obavlja stručne, administrativne i tehničke poslove.

(2) Pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu Ureda Povjerenstva (u daljnjem tekstu: Pravilnik) uređuje se unutarnje ustrojstvo i način rada stručne službe, utvrđuju se radna mjesta i opis poslova, broj službenika te stručni i drugi uvjeti potrebni za raspored na radna mjesta.

(3) Na zaposlene u stručnoj službi primjenjuju se propisi koji se odnose na državne službenike.

(4) Pravilnik iz stavka 2. ovog članka donosi Povjerenstvo većinom glasova svih članova.

Članak 41.

(1) Radom Ureda Povjerenstva rukovodi predstojnik Ureda koji usmjerava i usklađuje rad Ureda i za njegov rad odgovara Povjerenstvu.

(2) Predstojnik Ureda Povjerenstva je državni službenik kojeg se raspoređuje na to radno mjesto rješenjem.

(3) Predstojnik Ureda Povjerenstva ima položaj čelnika tijela u odnosu na zaposlene u Uredu Povjerenstva.

GLAVA V. KRŠENJE ODREDABA OVOG ZAKONA

Članak 42.

(1) Za povredu odredbi ovog Zakona Povjerenstvo osobama iz članka 3. ovog Zakona može izreći sljedeće sankcije:

1. opomena,

2. obustava isplate dijela neto mjesečne plaće,

3. javno objavljivanje odluke Povjerenstva.

(2) Za povredu odredbi članka 7., članka 11. stavka 3. i 4., članka 12., 13. i 14., članka 16. stavka 1. i 4., članka 17. stavka 3. i 6. i članka 18. stavka 1. i 4. ovog Zakona Povjerenstvo može izreći sankcije iz stavka 1. ovog članka.

(3) Za povredu odredbi članaka 10. i 27. ovog Zakona Povjerenstvo će izreći sankciju iz stavka 1. točke 2. i 3. ovog članka.

(4) Ako je primjereno naravi povrede, Povjerenstvo može tijekom postupka naložiti dužnosniku da otkloni uzroke postojanja sukoba interesa u određenom roku te, ako dužnosnik to učini, može obustaviti postupak ili isti dovršiti i ispunjenje naloga uzeti u obzir prilikom izricanja sankcije.

OPOMENA

Članak 43.

Opomena se može izreći dužnosniku ako se prema njegovom postupanju i odgovornosti te prouzročenoj posljedici radi o očito lakom obliku kršenja odredbi ovog Zakona.

OBUSTAVA ISPLATE DIJELA NETO MJESEČNE PLAĆE

Članak 44.

(1) Sankciju obustave isplate neto mjesečne plaće Povjerenstvo izriče u iznosu od 2.000,00 do 40.000,00 kuna vodeći računa o težini i posljedicama povrede Zakona.

(2) Sankcija obustave isplate dijela neto mjesečne plaće dužnosnika ne može trajati dulje od dvanaest mjeseci, a iznos obuhvaćen obustavom ne smije prelaziti jednu polovinu neto mjesečne plaće dužnosnika.

(3) Odluka o sankciji dostavlja se osobno dužnosniku. Izvršnu odluku Povjerenstvo dostavlja radi provedbe službi koja obavlja obračun plaće dužnosniku.

JAVNO OBJAVLJIVANJE ODLUKE POVJERENSTVA

Članak 45.

(1) Povjerenstvo može izreći sankciju javnog objavljivanja odluke Povjerenstva vodeći računa o težini i posljedicama povrede Zakona osim kad je Zakonom propisano da se ova sankcija obvezno izriče.

(2) Odluka se objavljuje u dnevnom tisku.

(3) Povjerenstvo će odrediti rok i način objave odluke.

(4) Trošak objave snosi dužnosnik.

PRIJEDLOG ZA RAZRJEŠENJE IMENOVANOG DUŽNOSNIKA OD JAVNE DUŽNOSTI

Članak 46.

(1) Imenovanom dužnosniku koji ne podnese izvješće o imovinskom stanju i nakon izricanja sankcije od strane Povjerenstva ili koji u izvješću iz članka 8. i 9. ovog Zakona navede neistinite ili nepotpune podatke o imovini s namjerom da prikrije imovinu, Povjerenstvo može izreći prijedlog za razrješenje od javne dužnosti.

(2) Obrazloženi prijedlog za razrješenje dužnosnika od javne dužnosti iz stavka 1. ovog članka Povjerenstvo bez odgode dostavlja tijelu javne vlasti koje je dužnosnika imenovalo.

(3) Ako je dužnosnik razriješen od javne dužnosti sukladno stavku 2. ovog članka, tijelo javne vlasti koje je razriješilo dužnosnika od javne dužnosti, dužno je o tome obavijestiti Povjerenstvo.

(4) U slučaju neprihvaćanja prijedloga Povjerenstva za razrješenje dužnosnika od javne dužnosti, tijelo javne vlasti koje je dužnosnika imenovalo dužno je iznijeti razloge za odbijanje prijedloga.

(5) Tijelo javne vlasti koje je dužnosnika razriješilo od javne dužnosti zbog povrede iz stavka 1. ovog članka ne može imenovati dužnosnika na javne dužnosti u vremenu od 2 do 5 godina od dana razrješenja, sukladno prijedlogu Povjerenstva i odluci o razrješenju.

(6) Tijela nadležna za izbor i imenovanja dužna su, prije odlučivanja o izboru ili imenovanju dužnosnika, kod Povjerenstva provjeriti je li predloženi kandidat za izbor ili imenovanje na javnu dužnost bio razriješen u posljednjih pet godina od javne dužnosti zbog povrede ovog Zakona.

POZIV ZA PODNOŠENJE OSTAVKE NA OBNAŠANJE JAVNIH DUŽNOSTI

Članak 47.

(1) Izabranog dužnosnika koji ne podnese izvješće o imovinskom stanju i nakon izricanja sankcije od strane Povjerenstva ili koji u izvješću iz članka 8. i 9. ovog Zakona navede neistinite ili nepotpune podatke o imovini s namjerom da prikrije imovinu, Povjerenstvo može pozvati da podnese ostavku na obnašanje javne dužnosti.

(2) U slučaju iz stavku 1. ovog članka, Povjerenstvo će poziv za podnošenje ostavke na obnašanje javnih dužnosti objaviti u »Narodnim novinama«, dnevnim novinama koji se prodaju na cijelom području Republike Hrvatske te na internetskim stranicama Povjerenstva.

Članak 48.

(1) Protiv odluke Povjerenstva iz članka 42. do 47. ovog Zakona može se pokrenuti upravni spor.

(2) Sud će u upravnom sporu odlučiti u roku od 60 dana od dana pokretanja spora.

PREKRŠAJNE ODREDBE

Članak 49.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 od 50.000,00 kuna kaznit će se dužnosnik koji u roku od jedne godine nakon prestanka dužnosti prihvati imenovanje ili izbor ili sklopi ugovor kojim stupa u radni odnos kod pravne osobe koja je za vrijeme obnašanja mandata dužnosnika bila u poslovnom odnosu ili kad u trenutku imenovanja, izbora ili sklapanja ugovora iz svih okolnosti konkretnog slučaja jasno proizlazi da namjerava stupiti u poslovni odnos s tijelom u kojem je obnašao dužnost (članak 20. stavak 1.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka, uz izrečenu novčanu kaznu oduzet će se i imovinska korist pribavljena prekršajem.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka uz izrečenu novčanu kaznu izreći će se i zaštitna mjera zabrane obavljanja zvanja, određenih djelatnosti, poslova ili dužnosti fizičkoj osobi u trajanju od jedne godine.

Članak 50.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 1.000.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja protivno odredbama članka 20. ovog Zakona imenuje ili izabere na dužnost dužnosnika ili s njim sklopi ugovor kojim dužnosnik stupa u radni odnos u roku od jedne godine od prestanka dužnosti.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba iz članka 16. stavka 1. ovog Zakona koja ne obavijesti Povjerenstvo o svom stupanju u poslovni odnos putem javnog natječaja ili na drugi način s državnim tijelima ili s jedinicama lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave ili s trgovačkim društvima u kojima Republika Hrvatska ili jedinica lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave ima upravljački udio. (članak 16. stavak 3.).

(3) Za prekršaje iz stavka 1. i 2. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 od 50.000,00 kuna.

GLAVA VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 51.

(1) Izbor predsjednika i članova Povjerenstva sukladno odredbama iz glave IV. ovog Zakona obavit će se u roku od 90 dana od stupanja na snagu ovog Zakona.

(2) Odbor iz članka 31. ovog Zakona će pokrenuti postupak izbora predsjednika i članova Povjerenstva sukladno odredbama iz glave IV. ovog Zakona.

(3) Do izbora predsjednika i članova Povjerenstva, Povjerenstvo u dosadašnjem sastavu će obavljati poslove u skladu s ovim Zakonom.

Članak 52.

(1) Ured Povjerenstva osnovan Zakonom o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti (»Narodne novine«, br. 163/03., 94/04., 48/05., 141/06., 60/08., 38/09. i 92/10.), nastavlja obavljati poslove iz svoga djelokruga rada.

(2) U roku od 30 dana od dana izbora Povjerenstvo će donijeti Pravilnik o unutarnjem ustrojstvu Ureda Povjerenstva iz članka 40. stavka 2. ovog Zakona, a do tada ostaje na snazi Pravilnik o unutarnjem ustrojstvu Ureda Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa od 20. svibnja 2010.

(3) Državna tijela iz članka 3. stavka 2. ovog Zakona dostavit će Povjerenstvu popis osoba koje podliježu imenovanju, izboru ili potvrdi najkasnije u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona.

Članak 53.

(1) Povjerenstvo će u roku od 30 dana od izbora donijeti Pravilnik kojim se uređuje postupak provjere podataka iz izvješća o imovinskom stanju dužnosnika podnesenih Povjerenstvu.

(2) Povjerenstvo će u roku od 30 dana od izbora donijeti Pravilnik o postupku pred Povjerenstvom.

(3) Povjerenstvo je ovlašteno sklapati protokole o suradnji s tijelima iz članka 24. stavka 1. ovog Zakona.

Članak 54.

Dužnosnici koji stupanjem na snagu ovoga Zakona obnašaju dvije ili više javnih dužnosti dužni su postupiti po članku 13. ovog Zakona najkasnije 3 mjeseca od dana stupanja na snagu ovog Zakona, osim ako je zakonom drugačije propisano.

Članak 55.

(1) Povjerenstvo iz članka 51. stavka 3. ovog Zakona će u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog Zakona utvrditi sadržaj obrasca izvješća iz članka 8. ovog Zakona.

(2) Povjerenstvo iz članka 51. stavka 3. ovog Zakona će u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog Zakona utvrditi sadržaj izjave dužnosnika iz članka 8. ovog Zakona.

(3) Osobe iz članka 3. ovog Zakona koje na dan stupanja na snagu ovog Zakona nisu podnijele izvješće o imovinskom stanju dužne su podnijeti izvješće u roku od 30 dana od dana donošenja obrasca iz stavka 1. ovog članka.

(4) Osobe iz članka 3. ovog Zakona dužne su dopuniti potrebnim podacima izvješće o imovinskom stanju sukladno članku 8. ovog Zakona u roku od 30 dana od dana donošenja obrasca iz stavka 1. i izjave iz stavka 2. ovog članka.

Članak 56.

(1) Svi podzakonski propisi doneseni na temelju Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti (»Narodne novine«, br. 163/03., 94/04., 48/05., 141/06., 60/08., 38/09. i 92/10.) ostaju na snazi do donošenja novih.

(2) Odluka o Popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa (»Narodne novine«, br. 144/10.) ostaje na snazi.

(3) Postupci koji su pred Povjerenstvom započeti prije stupanja na snagu ovog Zakona, dovršit će se prema odredbama Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti (»Narodne novine«, br. 163/03., 94/04., 48/05., 141/06., 60/08., 38/09. i 92/10.).

(4) Postupanje po izvješćima iz članka 55. stavka 3. i 4. ovog Zakona i prijavama zaprimljenim nakon stupanja na snagu ovog Zakona, provodit će Povjerenstvo izabrano sukladno odredbama glave IV. ovog Zakona.

Članak 57.

Danom stupanja na snagu ovog Zakona prestaje važiti Zakon o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti (»Narodne novine«, br. 163/03., 94/04., 48/05., 141/06., 60/08., 38/09. i 92/10.).

Članak 58.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 023-03/11-01/01

Zagreb, 11. veljače 2011.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Luka Bebić, v. r.

Zakon, NN 26/2011-547