## Nacionalni program Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji - 2004. godina

### NN 37/2004 (23.3.2004.), Nacionalni program Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji - 2004. godina

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

936

Na teme­lju članka 30. stavka 3. Zakona o Vladi
Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 101/98, 15/2000, 117/2001 i
199/2003), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 15. siječ­nja 2004.
godine donijela

## ZAKLJUČAK

1. Vlada Republike Hrvatske donosi Nacionalni
program Republike Hrvatske za pridruživa­nje Europskoj uniji – 2004. godina, u
tekstu koji je Vladi Republike Hrvatske dostavilo Ministarstvo europskih inte­gracija,
aktom od 14. siječ­nja 2004. godine.

2. Nacionalni program iz stavka 1. ove točke
dostavit će se, radi upoznava­nja zastupnika, Hrvatskome saboru.

3. Hrvatskome saboru dostavit će se, radi donoše­nja,
Prijedlog plana usklađiva­nja zakonodavstva Republike Hrvatske s aquis
communautaireom za 2004. godinu – Dodatak A Nacionalnom programu Republike
Hrvatske za pridruživa­nje Europskoj uniji – 2004. godina.

4. Nacionalni program
Republike Hrvatske za pridruživa­nje Europskoj uniji – 2004. godina, s Planom
usklađiva­nja zako­nodav­stva Republike Hrvatske s aquis communautaireom za
2004. godinu – Dodatak A Nacionalnom programu, objavit će se u Narodnim
novinama.

5.
Obvezuju se tijela državne uprave da, sukladno mehanizmima predviđenima
Nacionalnim programom iz točke 1. ovog Zak­ljučka redovito prate provedbu mjera
iz svoje nadležnosti, te u predviđenim rokovima dostav­ljaju tražene podatke
Ministarstvu europskih inte­gracija.

6.
Zadužuju se Ministarstvo europskih inte­gracija i Ministarstvo va­njskih
poslova da, na odgovarajući način, upoznaju Europske zajednice i ­njihove
države članice s Nacionalnim programom Republike Hrvatske za pridruživa­nje
Europskoj uniji – 2004. godina.

7.
Zadužuje se Ministarstvo europskih inte­gracija da, suklad­no rokovima
predviđenim Nacionalnim programom iz točke 1. ovog Zak­ljučka, izvješćuje Vladu
Republike Hrvatske o provedbi Nacionalnog programa.

Klasa:
910-04/02-02/02
Urbroj: 5030109-04-1
Zagreb, 15. siječ­nja 2004.

Predsjednik
**dr. sc.** **Ivo Sanader**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

**Nacionalni
program Republike Hrvatske za pridruživa­nje Europskoj uniji – 2004. godina**

# if !supportEmptyParas endif

# POPIS KRATICA[if !supportFootnotes[1]endif](#_ftn1)

MINISTARSTVA

MVP               -           Ministarstvo vanjskih poslova

MFIN             -           Ministarstvo financija

MORH           -           Ministarstvo obrane

MUP               -           Ministarstvo unutarnjih poslova

MP                  -           Ministarstvo pravosuđa

MGRIP          -           Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva

MMTPR        -           Ministarstvo mora, turizma, prometa i
razvitka

MPŠIVG        -           Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva
i vodnog gospodarstva

MZOPUIG     -           Ministarstvo zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva

MZSS             -           Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi

MZOŠ             -           Ministarstvo znanosti, obrazovanja i
športa

MINK             -           Ministarstvo kulture

MOBIMS       -           Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti

MEI                -           Ministarstvo europskih integracija

if !supportEmptyParas endif

DRŽAVNE UPRAVNE ORGANIZACIJE

DGU               -           Državna
geodetska uprava

DHZ                -           Državni hidrometeorološki zavod

DZIV               -           Državni
zavod za intelektualno vlasništvo

DZS                 -           Državni zavod za statistiku

DI                    -           Državni inspektorat

DZNM            -           Državni zavod za normizaciju i
mjeriteljstvo

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

SREDIŠNJI DRŽAVNI UREDI

SDUU             -           Središnji državni ured za upravu

SDUeH           -           Središnji državni ured za e-Hrvatsku

SDUUDI         -           Središnji državni ured za upravljanje
državnom imovinom

SDURZ           -           Središnji državni ured za razvojnu
strategiju

if !supportEmptyParas endif

AGENCIJE

APN                -           Agencija za
pravni promet i posredovanje nekretninama

AZTN              -           Agencija za zaštitu tržišnog
natjecanja

HAGENA       -           Agencija za nadzor mirovinskih
fondova

DAB                -           Državna agencija za osiguranje
štednih uloga i sanaciju banaka

if !supportEmptyParas endif

OPĆENITO

EK                   -           Europska komisija

EMU               -           Europska gospodarska i monetarna
unija

EP                   -           Europski parlament

EU                   -           Europska unija

EV                   -           Europsko vijeće

EZ                   -           Europska zajednica

HNB               -           Hrvatska narodna banka

OSP                 -           Odbor za stabilizaciju i
pridruživanje

PO                   -           Privremeni odbor

POSP              -           Parlamentarni odbor za stabilizaciju
i pridruživanje

PS                    -           Privremeni sporazum s EU

PSP                 -           Proces stabilizacije i pridruživanja
Europskoj uniji

SSP                 -           Sporazum o stabilizaciji i
pridruživanju s EU

UN                  -           Ujedinjeni narodi

VE                   -           Vijeće Europe

VSP                 -           Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje

ZVSP               -           Zajednička vanjska i sigurnosna
politika EU (tzv. CFSP)

WTO               -           Svjetska trgovinska organizacija

if !supportEmptyParas endif

KRATICE NOVIH MINISTARSTAVA I IMENA BIVŠIH MINISTARSTAVA U NJIHOVOM SASTAVU

MVP               -           Ministarstvo vanjskih poslova

MFIN             -           Ministarstvo financija

MORH           -           Ministarstvo obrane

MUP               -           Ministarstvo unutarnjih poslova

MP                  -           Ministarstvo pravosuđa, uprave i
lokalne samouprave

MGRIP          -           Ministarstvo gospodarstva;
Ministarstvo rada i socijalne skrbi; Ministarstvo

                                    za obrt,  malo i srednje
poduzetništvo

MMTPR        -           Ministarstvo pomorstva, prometa i
veza; Ministarstvo turizma; Ministarstvo za

                                    javne
radove, obnovu i graditeljstvo

MPŠIVG        -           Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva; Državna uprava za vode

MZOPUIG     -           Ministarstvo zaštite okoliša i
prostornog uređenja; Ministarstvo za

                                     javne radove, obnovu i
graditeljstvo

MZSS             -           Ministarstvo zdravstva; Ministarstvo
rada i socijalne skrbi

MZOŠ             -           Ministarstvo znanosti i tehnologije;
Ministarstvo prosvjete i športa

MINK             -           Ministarstvo kulture

MOBIMS       -           Ministarstvo hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata; Ministarstvo rada i

                                     socijalne skrbi; Državni zavod
za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži;

                                     Ministarstvo  za javne radove, obnovu i graditeljstvo

MEI                     -               Ministarstvo za europske
integracije

if !supportEmptyParas endif

UVOD

1. ODNOSI REPUBLIKE
HRVATSKE I EUROPSKE UNIJE

Događaj koji je obilježio odnose Republike Hrvatske
i Europske unije u 2003. godini nesumnjivo je *podnošenje zahtjeva za
punopravno članstvo.* Podnošenjem zahtjeva za punopravno članstvo, 21.
veljače 2003. godine, Republika Hrvatska *formalno je započela s procesom
pristupanja Europskoj uniji.* Vijeće ministara za opće poslove i vanjske
odnose EU već je 14. travnja 2003. godine donijelo odluku o pokretanju postupka
predviđenog člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji i pozvalo Europsku komisiju
da izradi mišljenje (avis) o zahtjevu Republike Hrvatske. Europska komisija je
pripremila Upitnik za izradu mišljenja o zahtjevu Republike Hrvatske koji je
predsjednik Europske komisije, Romano Prodi, službeno predao predsjedniku Vlade
Repub­like, Ivici Račanu, 10. srpnja 2003. godine. Vlada Republike Hrvatske je
2. listopada 2003. usvojila Odgovore na Upitnik te ih je predsjednik Vlade
Republike Hrvatske 9. listopada 2003. predao predsjedniku Europske komisije.

Dovršetak mišljenja
očekuje se do travnja 2004. godine, nakon čega će ga Europska komisija, zajedno
s preporukama o otvaranju pregovora o punopravnom članstvu, uputiti Vijeću
ministara za opće poslove i vanjske odnose na usvajanje. Očekuje se da Europsko
vijeće, na sastanku u lipnju 2004. godine, potvrdi status Republike Hrvatske
kao države kandidatkinje za članstvo te donese odluku o otvaranju pregovora o
punopravnom članstvu.

Time će Republika
Hrvatska postati prva država Procesa stabilizacije i pridruživanja, politike
Europske unije prema pet država Jugoistočne Europe, Republici Hrvatskoj, Bosni
i Hercegovini, Albaniji, Makedoniji i Srbiji i Crnoj Gori, koja će potvrditi
europsku perspektivu koju Proces pruža.

Četiri godine nakon
usvajanja *Procesa stabilizacije i pridruživanja,* a imajući u vidu
promjene do kojih je došlo u državama Procesa kao i potrebe za osnaživanjem
njegove europske perspektive, Europsko vijeće, održano 19. - 20. lipnja 2003.
godine, usvojilo je dokument *»Solunska agenda za Zapadni Balkan: Prema
europskim integracijama«.* Proces stabilizacije i pridruživanja je *ojačan
i obogaćen elementima iz procesa proširenja:* pokretanjem europskih
partnerstava, unaprjeđenjem suradnje u području političkog dijaloga i
Zajedničke vanjske i sigurnosne politike, jačom parlamentarnom suradnjom,
podrškom gospodarskom razvoju, podrškom jačanju institucija te otvaranjem
različitih programa pomoći Zajednice. Na taj način Proces postaje okvir za
daljnji napredak odnosa država Procesa sve do njihova ulaska u punopravno
članstvo. *Na sastanku na vrhu*predsjednika država ili vlada
država članica Europske unije, pristupajućih država, država kandidatkinja i
država Procesa stabilizacije i pridruživanja, u Solunu, 21. lipnja 2003.
godine, Solunska agenda prihvaćena je kao zajednički dokument Europske unije i
država Procesa stabilizacije i pridruživanja.

2. NACIONALNI INTERES REPUBLIKE HRVATSKE

Program Vlade Republike Hrvatske u mandatnom
razdoblju 2003. – 2007. godina određuje ulazak Republike Hrvatske u Europsku
uniju kao prioritet državne i vanjske politike. Pri tome su unutarnje reforme,
opća konsolidacija sustava, snažniji gospodarski razvoj i intenzivnije
vanjskopolitičko djelovanje u područjima koja utječu na dinamiku odnosa
Republike Hrvatske i Europske unije ključni preduvjet ubrzanog i individualno
vrednovanog institucionalnog ulaska u punopravno članstvo Europske unije do
2007/2008. godine.

Ispunjavanje većine
uvjeta za punopravno članstvo u Europskoj uniji može se osigurati samo putem
neometane provedbe SSP-a i promatranju članstva u Europskoj uniji kao
nacionalnog interesa prihvaćenog od strane cjelokupnog hrvatskog društva. Ovaj
široki nacionalni konsenzus ne može biti samo rezultat težnji ključnih faktora
hrvatske vanjske i unutarnje politike, već rezultat informiranja i obrazovanja
za proces europskih integracija kao i participativnog, otvorenog dijaloga na
svim razinama hrvatskog društva, polazeći od vlastitih vrijednosti i interesa
promatranih kroz prizmu europskih standarda.

Slijedom toga, imajući
u vidu ispunjavanje obveza iz SSP-a, strateški cilj ostvarivanja članstva u
Europskoj uniji i odgovornost koju taj cilj nosi sa sobom, društvene,
gospodarske i pravne reforme koje su započele ili su pred početkom, Republika
Hrvat­ska treba usvojiti strateški pristup koji usklađuje preuzete obveze,
vlastite mogućnosti, ali i nacionalne interese. Kako bi se to postiglo, Vlada
Republike Hrvatske poticat će otvoreni dijalog sa svim interesnim skupinama u
hrvatskom društvu kako bi osigurala jasnoću, konzistentnost postupanja i
razumijevanja u definiranju nacionalnih interesa. Ovo se smatra ključnim u
procesu pristupanja Europskoj uniji.

Kako cijeli proces ovisi o spremnosti svih
ključnih sektora, započelo se s osposobljavanjem svih državnih resora za proces
prilagodbe standardima Europske unije, kao i s obrazovanjem ljud­skih
potencijala u državnoj upravi i pravosuđu te su izvršene nužne pripreme za
prihvat tehničke pomoći koja pritječe iz Europske unije.

3. ODREĐIVANJE PRIORITETA ZA 2004. GODINU

Određivanje prioriteta navedenih u Nacionalnom
programu temelji se na nekoliko izvora uključujući Program Vlade Republike
Hrvatske u mandatnom razdoblju 2003. – 2007. godina, SSP, Plan provedbe
Sporazuma, ocjene napretka Republike Hrvatske iz Izvješća Europske komisije i
suradnje s Delegacijom Europske komisije u Republici Hrvatskoj i dr. Na taj
način Nacionalni program odražava spremnost Republike Hrvatske da, putem
provedbe konkretnih mjera, ostvari kratkoročne i srednjoročne prioritete u
procesu približavanja Europskoj uniji, s naglaskom na 2004. godinu. Polazeći od
strukture Izvješća Europske komisije, Nacionalni program usmjeren je na nekoliko
tema koje predstavljaju izazov na putu približavanja Republike Hrvatske
Europskoj uniji:

•  Ispunjavanje
politički uvjetovanih kriterija;

•  Gospodarske
prilagodbe;

•  Usklađivanje
zakonodavstva RH;

•  Jačanje
administrativne sposobnosti za provedbu reformi;

•  Komunikacijska
strategija RH za informiranje hrvatske javnosti o približavanju RH europskim
integracijama.

Novost u određivanju
prioriteta u Nacionalnom programu za 2004. godinu bit će uključivanje i
priroriteta koji će biti postavljeni u Europskom partnerstvu za Republiku
Hrvatsku, a čije se usvajanje očekuje u lipnju 2004. godine. Nakon usvajanja
Europskog partnerstva, pristupit će se reviziji Nacionalnog programa za 2004.
godinu i izradi osnova Nacionalnog programa za 2005. godinu.

4. STRUKTURA NACIONALNOG PROGRAMA

Polazeći od Izvješća o Procesu stabilizacije i
pridruživanja, ocjena postignutog napretka Republike Hrvatske, kao i obveza
preuzetih SSP-om te od činjenice da će daljnja ocjena napretka Republike
Hrvatske biti donesena na temelju razrađenih strateških ciljeva RH, Nacionalni
program usmjeren je na objedinjavanje svih ciljeva i zadaća Republike Hrvatske
u provedbi SSP-a, ali i u procesu daljnjeg približavanja Europskoj uniji:
usklađivanje zakonodavstva, učinkovito djelovanje relevantnih institucija
zaduženih za primjenu prava, gospodarske reforme kao i visoka razina zaštite
ljudskih prava i emancipirana regionalna politika.

Nacionalni program predstavlja ujedno i
središnji upravljački mehanizam Vladinih aktivnosti u području europskih integracija
iz godine u godinu. On polazi od aktivnosti pojedinih tijela državne uprave,
njihovih prioriteta, prioriteta postavljenih Sporazumom, mjera definiranih
Planom provedbe i Plana normativnih aktivnosti Vlade RH, međusobno ih povezuje
te identificira njihove regulatorne i gospodarske učinke kao i procjenu
sredstava potrebnih za provođenje planiranih mjera.

Politički kriteriji

U poglavlju »Politički
kriteriji« Nacionalni program razrađuje prioritete kao što su demokracija i
vladavina prava, slobodu medija, regionalna suradnja, pravosuđe, ljudska prava
i zaštitu manjina, sukladno kriterijima iz Kopenhagena. U cilju potvrđivanja
namjere da pridonese političkoj i gospodarskoj stabilnosti u Jugoistočnoj
Europi, RH se u provedbi obaveza preuzetih u sklopu Procesa stabilizacije i
pridruživanja posvećuje i ispunjavanju političkih preduvjeta koje je EU
istaknula kao mjerilo političke spremnosti i želje Hrvatske da postane dijelom
europske obitelji.

Gospodarske prilagodbe

Poglavlje »Gospodarske
prilagodbe« opisuje napore koji se ulažu za daljnji gospodarski rast, polazeći
od kriterija iz Kopenhagena, te ostvarenje prioriteta kao što su daljnja
konsolidacija fiskalnog sektora opće države s ciljem smanjenja ukupne javne
potrošnje te smanjenje deficita proračuna, stabilnost financijsko-bankarskog
sustava, usklađenost politike plaća s rastom produktivnosti i BDP-a,
privatizacija javnih poduzeća, podrška poduzetništvu, povećanje investicija,
potpora izvozu i programima konkurentnosti izvoza, jačanje pravne sigurnosti, strukturne
reforme u području zdravstva, mirovinskog sustava, uprave, obrambenog sektora,
obrazovanja, znanosti i radnog zakonodavstva.

Usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske s
acquis communautaireom sukladno Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju

U ovom poglavlju, na koje se izravno odnosi i
Dodaci A, sukladno pravnoj stečevini Europske zajednice, opisan je pravni i
institucionalni okvir pojedinih poglavlja acquisa te prioriteti u usklađivanju
zakonodavstva za 2004. godinu.

Jačanje administrativne sposobnosti

Poglavlje »Jačanje administrativne sposobnosti«,
polazeći od kriterija iz Madrida, naglašava važnost moderne i učinkovite
državne uprave u kontekstu europskih integracija te opisuje konkretne korake,
ali i potrebe za uspješnu provedbu institucionalnih i administrativnih mjera
kao podlogu cjelokupne pravno-
-gospodarske reforme.

Komunikacijska strategija Republike Hrvatske za
informiranje hrvatske javnosti o približavanju RH europskim integracijama

Slijedom Programa rada Vlade Republike Hrvatske
za razdoblje 2000. – 2004. usvojena je Komunikacijska strategija
kojom je započeo proces sustavnog informiranja javnosti o svim aspektima
pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji i njegovim posljedicama za građane
Republike Hrvatske.

Provedba opredjeljenja za Europsku uniju
podrazumijeva političke i ekonomske odluke koje će se značajno odraziti na sve
aspekte života građana naše zemlje. S obzirom na složenost promjena, u proces
donošenja tih odluka neophodno je uključiti domaću javnost koja, u duhu demokratskih
načela i ustavnih prava, mora biti cjelovito informirana o postupcima Vlade,
kao i o koristima i troškovima pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji.

5. PRAĆENJE I OSTVARIVANJE PROVEDBE NACIONALNOG
PROGRAMA

Unutarnja koordinacija

Koordinacija izrade Nacionalnog programa
Republike Hrvat­ske za pridruživanje Europskoj uniji povjerena je Ministarstvu
europskih integracija. Budući da se radi o sveobuhvatnom i zahtjevnom projektu,
Ministarstvo europskih integracija osnovalo je posebnu radnu skupinu na razini
MEI (Management Unit) za potrebe, između ostalog, koordinacije izrade
Nacionalnog programa. Na taj način osigurava se cjelovitost obrade pojedinih
područja i razmjena relevantnih informacija i podataka o aktivnostima i mjerama
unutar njih te povezuje rad na razini dvaju najvažnijih dokumenata: Planu
provedbe Sporazuma i Nacionalnog programa.

Vanjska koordinacija

Izrada Nacionalnog
programa sadržajno ovisi o doprinosu svakog pojedinog tijela državne uprave, u
suradnji s Ministarstvom europskih integracija, prema prioritetima definiranim
Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Pritom je međusobna koordiniranost
i povezanost ključ uspješnog vođenja projekta izrade Nacionalnog programa.

Praćenje i ostvarivanje
na razini Vlade Republike Hrvatske

Odgovornost za praćenje
i ostvarivanje provedbe Nacionalnog programa povjerena je svakom tijelu državne
uprave u njegovoj nadležnosti. Kao središnji upravljački mehanizam rada Vlade u
provedbi obveza iz Sporazuma, odgovornost za njegovo praćenje i provedbu leži
na Vladi Republike Hrvatske i njenim radnim tijelima, Koordinaciji tijela
državne uprave u ispunjavanju preuzetih međunarodnih obveza, svakom pojedinom
članu Vlade, tijelu kojem je na čelu, svim institucijama uključenima u izradu
Nacionalnog programa, službi vanjskih poslova Republike Hrvat­ske te tijelima
osnovanim u okviru Privremenog sporazuma, a po stupanju na snagu Sporazuma, i
tijelima osnovanim u njegovom okviru. Pritom važnu ulogu ima i razvoj dijaloga
s Delegacijom Europske komisije u Republici Hrvatskoj o pitanjima vezanim za
Nacionalni program.

Provedba Nacionalnog
programa ovisi o kvaliteti dnevne koordinacije na razini ministarstava i
ostalih tijela državne uprave uključenih u proces. Koordinacija je, na razini
svakog tijela državne uprave, povjerena »europskim koordinatorima« zaduženima
za organizaciju poslova za potrebe europskih integracija, koordinaciju i
kontrolu njihove provedbe. Vezano za Nacionalni program, zadaća je svakog
koordinatora praćenja pravovremenog ispunjavanja zadaća opisanih Nacionalnim
programom na razini svog tijela državne uprave i trajno izvješćivanje
Ministarstva europskih integracija o svim pitanjima vezanim za Nacionalni
program. »Europski koordinator« odgovoran je za redovito prikupljanje
informacija o provedbi Nacionalnog programa na razini svog tijela državne
uprave i priprema izvješća o stanju provedbe aktivnosti iz Nacionalnog programa
iz svog djelokruga.

Ministarstvo europskih
integracija koordinira provedbu Nacionalnog programa na razini Vlade Republike
Hrvatske. Budući da se radi o sadržajno zahtjevnom dokumentu, isti je
podijeljen na pojedinačne odgovornosti službenika Ministarstva europskih
integracija zaduženih za pojedini sektor iz Nacionalnog programa. Prateći
pojedini sektor, službenici MEI zaduženi su za redovito praćenje provedbe
Nacionalnog programa na operativnoj razini pri čemu ostvaruju redovite kontakte
sa službenicima iz sektora tijela državne uprave kojeg prate. Ovim sustavom
ostvaruje se praćenje provedbe na operativnoj razini i to kako međuresornoj,
tako i na razini svakog tijela državne uprave.

Radi olakšanog
tehničkog praćenja provedbe Nacionalnog programa, u Ministarstvu za europske
integracije uspostavljena je i interaktivna baza podataka (Management Reporting
Information System). Kako bi se izbjeglo pisano podnošenje izvješća, svakom
tijelu državne uprave osiguran je pristup interaktivnoj bazi podataka (MRIS).
Prva revizija Nacionalnog programa za 2003. godinu uspješno je izvršena u
lipnju 2003. godine.

I. faza praćenja –
Državni proračun

Načelo izrade
Nacionalnog programa je načelo koherentnosti planiranih aktivnosti koje svoje
mjesto nalaze u Državnom prora­čunu u okviru stavki svakog tijela državne
uprave. Usklađenost Nacionalnog programa i Državnog proračuna mora biti
potpuna. U tom smislu, prva faza praćenja provedbe Nacionalnog programa poklapa
se s izradom državnog proračuna i izravno se veže za sljedeće proračunsko
razdoblje u pogledu:

a) mjera čija će se
provedba prebaciti na sljedeći Nacionalni program;

b) mjera koje se predviđaju za sljedeći
Nacionalni program.

Na taj način povezuje se Nacionalni program s
državnim proračunom, a ujedno i započinje priprema izrade Nacionalnog programa
za sljedeću godinu.

II. faza praćenja – godišnja revizija

U ovoj fazi praćenja provedbe Nacionalnog programa,
na kraju godine istodobno se ocjenjuje ostvarivanje Nacionalnog programa i
završna priprema Nacionalnog programa za sljedeću godinu.

Redovita izvješća o Procesu stabilizacije i
pridruživanja Europske komisije

Po primitku Izvješća Europske komisije o Procesu
stabilizacije i pridruživanja, na operativnoj razini svako tijelo državne
uprave razmatra dio Izvješća iz svoje nadležnosti u kontekstu mjera zadanih
Nacionalnim programom.

Sve preporuke izražene u Izvješću Europske
komisije izrađenog u 2003. godini, na odgovarajući su način ugrađene u
Nacionalni program za 2004. godinu.

U ožujku 2003. g. Europska komisija očitovala se
na NPPEU 2003 te je uz niz iznimno pozitivnih ocjena iznijela i neke preporuke
koje su na odgovarajući način unesene u prijedlog sadržaja NPPEU 2004. U tom
smislu, prilikom izrade sadržaja pojedinih poglavlja NPPEU 2004 kao polazište
bilo je nužno prethodno konzultirati očitovanje EK uručeno 4. travnja 2003.
godine svim TDU.

Mehanizmi Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju

Učinkovitost provedbe Nacionalnog programa
ocjenjivat će se za potrebe sastanka Privremenog odbora, a nakon stupanja SSP-a
na snagu i za potrebe sastanaka Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje.

6. ŠTO SMO PROMIJENILI U NACIONALNOM PROGRAMU ZA
2004. GODINU?

Analizom provedbe Nacionalnog programa za 2003.
godinu, kao i Plana provedbe SSP-a, uočena je potreba objedinjavanja ova dva
strateško-operativna dokumenta. Plan provedbe SSP-a svoje mjesto našao je u
svakom poglavlju Nacionalnog programa za 2004. godinu, kao i svakom poglavlju
acquisa koja se obrađuju u NPPEU 2004. - Poglavlju »Usklađivanje zakonodavstva
RH s pravnom stečevinom Europske unije (acquis communautaire) sukladno
Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju«.

Plan provedbe SSP-a,
ugradnjom u Nacionalni program za 2004. godinu ne sadrži više zakonodavne mjere
već isključivo mjere drugog karaktera, primjerice analitičke, institucionalne i
dr.

Za razliku od
Nacionalnog programa za 2003. godinu, Pog­lav­lje »Usklađivanje zakonodavstva
RH s pravnom stečevinom Eu­ropske unije (acquis communautaire) sukladno
Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju« obuhvaća sva poglavlja acquisa.
Ujedno, objedinjavanjem s Planom provedbe Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju, nastoji se ostvariti sustavno praćenje svih obveza preuzetih
SSP-om. Zakonodavne mjere za koje se ocijeni da će stručni nositelji izraditi
tijekom 2004. godine, a njima se ujedno i vrši usklađivanje s propisima
Europske unije, isključivo su predmet Dodatka A.

Slijedom navedenog,
obvezna struktura svakog poglavlja obuhvaća slijedeće:

a) Pravni okvir

b) Institucionalni
okvir

c) Sadržaj sektora
(individualan za svako poglavlje)

d) Plan provedbe SSP-a

Nacionalni program za
2004. godinu ima samo jedan dodatak i to Dodatak A:

A) Usklađivanje
zakonodavstva RH 2003. – 2004.

Ovaj dodatak prikazuje
plan usklađivanja zakonodavstva RH s relevantnom pravnom stečevinom (acquisem)
Europske unije po pojedinim poglavljima (29) i unutar njih planiranim
zakonodavnim mjerama do kraja 2004. godine, a sastoji se od sljedećih
elemenata:

1. Opis prioriteta

U ovom dijelu prikazan
je cilj koji se želi postići usklađiva­njem zakonodavstva u pojedinom
poglavlju. Novost u odnosu na raniju strukturu Dodatka A, jest referenca na
NPPEU 2003 kao logične povezanosti mjere s Programom kojim je ista utvrđena kao
obveza.

2. Ostvareni rezultati
u 2003. godini

U ovom dijelu navedene
su zakonodavne mjere iz odgovara­jućeg poglavlja koje su upućene u proceduru
VRH, u tom trenutku su na raspravi u HS ili koje su tijekom 2003. godine
usvojene i stupile su na snagu.

3. Zakonodavne mjere

U cilju organiziranja
procesa usklađivanja zakonodavstva kao i godišnje revizije Nacionalnog
programa, pored navođenja nadležne institucije za pojedinu mjeru, navedeni su
podaci o osobi kojoj je povjerena koordinacija izrade pojedine zakonodavne
mjere, kao i u NPPEU 2003.

Novost u odnosu na raniju strukturu Dodatka A,
jest ispuš­tanje reference na Plan provedbe SSP-a, obzirom da isti više neće
sadržavati zakonodavne mjere a ujedno je i dio svakog poglavlja NPPEU 2004.

4. Usvajanje acquis communautairea

Predmetni dio obrasca je ujedno i najvažniji jer
jasno prikazuje ne samo vremenski okvir u kojem stručni nositelj namjerava
usvojiti relevantne odredbe acquisa Europske unije, već pruža i uvid u razinu
usvajanja predmetnog acquisa. Uz pojedine zakonodavne mjere, polazeći od
nacionalnih interesa, stvarnih mogućnosti i potreba kao i planiranog
normativnog sadržaja mjere čije donošenje predviđa u 2004. godini, stručni
nositelji naveli su samo onaj acquis s kojim objektivno namjeravaju uskladiti
predmetnu mjeru. Tako su stručni nositelji, uz naziv pravnog akta Europske
unije, naveli i CELEX broj propisa Europske unije, naznačili kvartal u kojem
namjeravaju uputiti mjeru u proceduru VRH kao i planirano stupanje zakonodavne mjere
na snagu. Ove obrasce popunjavaju tijela državne uprave u okviru svoje
nadležnosti, u bazu podataka NPPEU 2004 putem svojih korisnič­kih imena.

Plan provedbe Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju

if !supportEmptyParas endif

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| izraditi metodologiju usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EZ (acquis) članak 69. st. 2. SSP-a | trajno | MEI |
| izrađivati analize stupnja usklađenosti zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EZ (acquis) u područjima obuhvaćenim obvezom iz čl. 69. SSP-a | trajno | MEI  TDU |
| izraditi Priručnik za usklađivanje zakonodavstva RH s acquis communautaire-om | 12/2004 | MEI |
| postupno osnivati radne skupine za usklađivanje zakonodavstva prema 31 području pregovora za punopravno članstvo u EU | trajno | MEI |

if !supportEmptyParas endif

I. POLITIČKI KRITERIJI

1.1. UVOD

Nacionalni interes i strateški cilj Vlade
Republike Hrvatske je punopravno članstvo u Europskoj uniji. Ispunjavanje
uvjeta za punopravno članstvo u Europskoj uniji – stabilnost institucija koje
osiguravaju demokraciju, vladavinu prava i poštivanje demokratskih načela i
ljudskih prava, međunarodnog prava te tržišnog gospodarstva – čini temelje
unutarnje i vanjske politike Republike Hrvatske.

Vlada RH je tijekom
2003. godine provodila, a nastavit će i u 2004. godini, provoditi opsežan niz
reformi, koje će pripremiti zemlju za buduće članstvo u EU. Hrvatska je odlučna
nastaviti sa započetim procesom ostvarivanja članstva u EU. Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju između RH i EZ i njezinih država članica daje
okvir za reforme, koje Hrvatska želi provesti do kraja 2006. godine.

U cilju potvrđivanja
namjere da doprinese ukupnoj, a posebice političkoj stabilnosti u Jugoistočnoj
Europi, RH se u sklopu provedbe obveza preuzetih u okviru Procesa stabilizacije
i pridruživanja posvećuje i ispunjavanju političkih preduvjeta koje je EU
istaknula kao mjerilo političke spremnosti i želje Hrvatske da postane dijelom
europske obitelji.

Sukladno svojim
programskim prioritetima, te u svjetlu podnošenja zahtjeva RH za punopravno
članstvo u EU, Vlada RH je uspostavila sustav koordinacije tijela državne
uprave u ispunjavanju preuzetih međunarodnih obveza. Slijedom Zaključaka od 30.
srpnja 2003., Ministarstvo vanjskih poslova u suradnji s Ministarstvom
europskih integracija kao i s drugim tijelima državne uprave – zaduženo je pravovremeno
predlagati Vladi RH odgovarajuće mjere, kojima će se ubrzati ispunjavanje
preostalih obveza iz političkih kriterija – suradnja s MKSJ, povratak
izbjeglica, zaštita manjinskih prava, reforma pravosuđa, reforma medija – i
pripremati podloge za dogovoreni dijalog s Europskom komisijom o navedenim
pitanjima.

1.2. DEMOKRACIJA I VLADAVINA PRAVA

Ustavom Republike Hrvatske od 22. prosinca 1990.
Hrvat­ska je uspostavljena kao jedinstvena i nedjeljiva demokratska i soci­jalna
država čije su najviše ustavne vrednote: sloboda, jednakost, nacionalna
ravnopravnost i ravnopravnost spolova, mirotvorstvo, socijalna pravda,
poštivanje prava čovjeka, nepovredivost vlasništva, očuvanje prirode i
čovjekova okoliša, vladavina prava i demokratski višestranački sustav.

Glavnina reformskih procesa u Hrvatskoj
usmjerena je na ispunjavanje i jačanje tih vrednota, koje proizlaze iz, i
prilagođeni su standardima Europske unije.

1.2.1. Reforma
pravosuđa

Ostvarenje načela vladavine prava i pravne
sigurnosti gra­đana, kao i funkcioniranje tržišnog gospodarstva, ne može se
postići bez učinkovitog i neovisnog djelovanja hrvatskog pravo­su­đa.
Učinkovito pravosuđe od strateške je važnosti i za ostvare­nje interesa i
ciljeva Republike Hrvatske u procesu pridruživanja EU, a postizanje njegove
učinkovitosti i nepristranosti, u skladu s europskim standardima glavni je cilj
koji treba postići reformom pravosudnog sustava.

U cilju daljnjeg unaprjeđivanja i razvoja
pravosudnog sustava, Vlada RH je u 2003. godini nastavila sa započetim reformama,
utemeljenim u dokumentu »Strategija reforme pravosuđa« (2002.).

Zakonodavna djelatnost

Tijekom 2003. godine, od novih zakona iz
nadležnosti Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave (MP) i to iz
područja pravosuđa doneseno je 13 zakona i 3 izmjene i dopune postojećih
zakona. Od zakona odnosno izmjena i dopuna zakona koji neposredno utječu na
povećanje učinkovitosti pravosuđa treba istaknuti:

• Zakon o sudskim pristojbama (NN br. 26/03)
kojim je usklađena visina sudskih pristojbi vrijednostima predmeta spora i
drugim kriterijima čime je obeshrabreno obijesno parničenje s jedne strane i
omogućen lakši pristup sudu u opravdanim slučajevima, s druge strane;

• Zakon o nasljeđivanju (NN br. 48/03) kojim su
ostavinski postupci preneseni u nadležnost javnih bilježnika čime su
rasterećeni sudovi;

• Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o
parničnom postupku (NN br.117/03) kojim su uvedene mjere ubrzanja postupka
skraćivanjem rokova, onemogućavanjem namjernog otezanja postupka kroz povećanje
broja prekluzivnih rokova, ukinućem prava na beneficio novorum u žalbenom
postupku itd.;

• Zakon o izmjenama i
dopunama Zakona o stečaju (NN br. 123/03) koji je također uveo brojne promjene
u stečajnom postupku u cilju njegovog pojednostavljenja i ubrzanja;

• Zakona o mirenju (NN
br.163/03), kojim je otvorena mogućnost alternativnog rješavanja sporova u RH
putem postupka mirenja među strankama u sporu;

• Zakon o sprječavanju
sukoba interesa u obnašanju javnih duž­nosti (NN br.163/03) kao instrument
onemogućavanja korup­cije u političkoj sferi, sferi javne uprave i pravosuđa;

• Zakon o zaštiti
svjedoka (NN br.163/03) koji omogućava provođenje programa zaštite svjedoka kao
jednog od najučin­ko­vitijih metoda u razotkrivanju i procesuiranju počinitelja
organiziranog kriminala;

• Zakon o izmjenama i
dopunama Ovršnog zakona, usvojen 15. listopada 2003. godine, (NN br. 173/03) će
u najvećoj mogućoj mjeri spriječiti zlouporabe procesnih prava, posebno one
kojima je svrha odugovlačenje postupka, te će povećati učinkovitost postupka putem
komisione prodaje pokretnina, prijenosom procesnih radnji iz nadležnosti sudova
u nadležnost javnih bilježnika kao i omogućavanjem da zapljenu i prodaju
pokretnina u ovršnom postupku obavljaju ovlašteni privatni poduzetnici
(komisiona prodaja). Odredbe o sudjelovanju javnih bilježnika u ovršnom
postupku primjenjivat će se od 1. listopada 2004. godine.

Jačanje ljudskih
potencijala

Veliki pomak u 2003.
godini učinjen je u popuni upražnjenih sudačkih mjesta. Imenovana su 62 nova
suca i 25 novih državnih odvjetnika u sudovima i državnim odvjetništvima
različitog ranga u Republici Hrvatskoj, 86 službenika i namještenika u sudovima
i državnim odvjetništvima i 450 zemljišnoknjižnih referenata u okviru programa
uređenja zemljišnih knjiga temeljem zajma Svjetske banke.

Izobrazba sudaca

Pri Ministarstvu
pravosuđa djeluje kao samostalna služba Centar za stručno usavršavanje sudaca i
drugih pravosudnih dužnosnika koji je zadužen za stalno stručno usavršavanje
dužnosnika u pravosudnim tijelima. Centar surađuje sa sudovima, državnim
odvjetništvima, pravnim fakultetima, strukovnim organizacijama i tijelima kao i
međunarodnim institucijama i tijelima u izradi i izvođenju programa stručnog
usavršavanja. Tijekom 2003. organizirana su različita predavanja i radionice:
radionica o sprječavanju trgovine ljudima, u suradnji sa ABA CEELI; radionica o
edukaciji iz Europskog prava u okviru TEMPUS projekta »European Space of
Justice«; radionica za suce prekršajnih sudova; radionice za suce trgovačkih
sudova – Zakon o stečaju; radionica »učenje učitelja«, u suradnji s Državnom
školom za suce Republike Francuske; radionica »upravljanje glavnom raspravom u
kaznenim predmetima« (izrada presuda); radionica »upravljanje glavnom raspravom
u građanskim predmetima« (izrada presuda); okrugli stol o učinkovitosti presuda
Europskog suda za ljudska prava; seminar o izmjenama kaznenog zakonodavstva u
području gospodarskog kriminaliteta, te o promjenama koje će se odraziti na
Zakon o trgovačkim društvima, te godišnje savjetovanje državnih odvjetnika.

Informatizacija pravosuđa

Uspješnost reforme pravosuđa velikim dijelom
ovisi i o informatizaciji pravosuđa unutar kojeg postoje sljedeći projekti:
informatizacija zemljišnih knjiga, informatizacija pravosuđa, informatizacija
trgovačkih sudova – registara, katastra i zemljišnih knjiga na otocima. Iz
sredstava državnog proračuna, temeljem međunarodnog natječaja organiziranog od
Vladinog ureda za internetizaciju, Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne
samouprave (MP) kupilo je 1700 kompleta kompjuterske opreme za sudove u
Republici Hrvatskoj. Informatička oprema uvodi se zasebno i u trgovačke sudove
kroz projekt unaprjeđenja rada trgovačkih sudova u okviru financijske pomoći
USAID programa.

Uređenje prostora

Početkom 2003. godine
dodijeljeni kompleks zgrada u Zagrebu koje je koristio UNPROFOR, u postupku je
adaptacije, nakon čega bi trebao biti dodijeljen na uporabu Državnom
odvjetništvu na svim razinama.

*Programi pomoći
Europske unije**provode se u
odnosu na programe:*

• OBNOVA 99
(objavljivanje presuda Vrhovnog suda na Internetu) koji je u završnoj fazi
skeniranja i anonimiziranja presuda u razdoblju od 1990. godine do danas;

• CARDS 2001. koji se
odnosi na pomoć u provođenju edukacije sudaca i

• CARDS 2002. koji se
odnosi na povećanje učinkovitosti pravosudnog sustava i poboljšanje
upravljanjem predmetima kroz sustav »twinning« partnerstva, pri čemu je kao
zemlja partner Hrvatskoj na natječaju izabrana Finska (vidi Poglavlje 4.2.).

Prioriteti u 2004.
godini

Hrvatska će nastaviti
provoditi reformu pravosuđa:

• reformom kaznenog i
civilnog zakonodavstva u cilju usklađivanja s pravnom stečevinom EU;

• jačanjem izvansudskih
načina rješavanja sporova tj. provedba Zakona o mirenju.

1.2.2. Protukorupcijske mjere

Republika Hrvatska je kao dio međunarodne
zajednice prepoznala opasnost od korupcije te je, potaknuta odlučnim naporima
svjetske zajednice, poduzela odgovarajuće mjere kako bi se na normativnom i
provedbenom planu suprotstavila ovom društve­nom problemu, koji može bitno
utjecati, pa čak i potkopati demokratski, socijalni i ekonomski razvoj kao i
vladavinu prava.

Pravni okvir

Pravni okvir nacionalnog zakonodavstva za
suzbijanje ko­rup­cije nalazi se u kaznenom zakonodavstvu usklađenom s među­narodnim
standardima.

U Kaznenom zakonu Republike Hrvatske korupcijskim
kaznenim djelima smatraju se kaznena djela primanja i davanja mita,
protuzakonitog posredovanja (tzv. »trgovanje utjecajem«), zloporabe obavljanja
dužnosti državne vlasti, nelojalne konkurencije u vanjsko-trgovinskom
poslovanju i zloporabe u postupku stečaja.

Pored toga, 12. rujna 2003. godine donesen je i
Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela (NN br. 151/03). Tim
Zakonom predviđena je odgovornost pravnih osoba za kaznena djela koja počine
njihove odgovorne osobe i to ne samo za korupcijska kaznena djela, već i za
veliki broj ostalih kaznenih djela ako je njima povrijeđena neka dužnost pravne
osobe ili je pravna osoba ostvarila ili trebala ostvariti protupravnu imovinsku
korist počinjanjem tih kaznenih djela.

Hrvatski sabor usvojio
je 1. listopada 2003. godine i Zakon o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju
javnih dužnosti (NN br. 163/03). Zakon pored ostalog predviđa da dužnosnici u
obnašanju javnih dužnosti moraju postupati časno, nepristrano i učinkovito, te
se moraju pridržavati i načela odgovornosti, poštenja, savjesnosti, otvorenosti
i vjerodostojnosti. Dužnosnici ne smiju koristiti javnu službu za osobni
probitak ili probitak osobe koja je s njima povezana. Ne smiju biti ni u kakvom
odnosu ovisnosti prema osobama koje bi mogle utjecati na njihovu objektivnost.
Nakon izbora ili imenovanja na javnu dužnost dužni su urediti svoje privatne
poslove kako bi se spriječio predvidljivi sukob interesa, a ako se takav sukob
pojavi dužnosnik je dužan razriješiti ga tako da zaštiti javni interes. Zakon
obvezuje dužnosnike da u roku od 30 dana od dana stupanja na dužnost moraju
podnijeti izvještaj s podacima o svojoj imovini, stalnim prihodima, te imovini
svog bračnog druga i svoje djece sa stanjem na taj dan.

Hrvatski sabor usvojio
je također 1. listopada 2003. i Zakon o zaštiti svjedoka (NN br. 163/03), kojim
se uređuju uvjeti i postupci za pružanje zaštite i pomoći ugroženim i njima
bliskim osobama, koje su izložene ozbiljnijoj opasnosti po život, zdravlje,
tjelesnu nepovredivost, slobodu ili imovinu većeg opsega zbog iskazivanja u
kaznenim postupcima za kaznena djela predviđena u ovom Zakonu.

Nacionalni program za
borbu protiv korupcije s akcijskim planom za borbu protiv korupcije iz travnja
2002. (NN br. 34/02) navodi kako je transparentnost, otvorenost, dobra
vladavina te odgovorna i poštena javna uprava značajan faktor u sprječavanju
korupcije, koja, kao veliko društveno zlo u Hrvatskoj, ima trend koji može
postati kočnica demokratskom i gospodarskom razvoju. Akcijskim planom utvrđeno
je razrađivanje pravila koja će garantirati transparentnost funkcioniranja
tijela državne vlasti i dostupnost podataka od javnog interesa, a u skladu s
tim i donošenja zakonskih rješenja, s ciljem unaprjeđenja postojeće prakse
preglednosti svih podataka i informacija relevantnih za građane. Hrvatski sabor
usvojio je 15. listopada 2003. Zakon o pravu na pristup informacijama (NN br.
172/03), koji uređuje osnovna pitanja, načela i načine, kao i postupak za
ostvarivanje općeg prava na dostupnost informacijama koje su od interesa za
javnost odnosno građane, a čija je svrha osigurati javnost i otvorenost
djelovanja tijela javne vlasti.

Primjenjujući članak 9.
Građanskopravne konvencije o korupciji, Republike Hrvatska je 14. srpnja 2003.
godine usvojila Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radu (NN br. 114/03).
Dopunjen je članak 108. Zakona o radu na način da ne postoji opravdani razlog
za otkaz onom radniku koji zbog opravdane sumnje na korupciju ili u dobroj
vjeri podnese prijavu odgovornim osobama ili nadležnim tijelima državne vlasti
(institut »zviždanja« – *whistleblowing*).

Republika
Hrvatska je implementirala u svoje nacionalno zakonodavstvo i nekoliko
međunarodnih i europskih konvencija vezanih uz suzbijanje korupcije. Od ranije
su već u Republici Hrvatskoj ratificirane i na snazi Konvencija o pranju,
traganju, privremenom oduzimanju prihoda stečenih kaznenim djelom kao i
Kaznenopravna konvencija o korupciji. Građanskopravna konvencija o korupciji,
koju je RH ratificirala 27. veljače 2003. godine, stupila je na snagu 1.
studenoga 2003. godine s obzirom da je prikupljen dovoljan broj ratifikacija
država članica Vijeća Europe.

Institucionalni
okvir

U Republici Hrvatskoj
donesen je 2001. godine Zakon o Uredu za suzbijanju korupcije i organiziranog
kriminaliteta, koji je stupio na snagu 19. listopada 2001. godine (NN 88/01 i
12/02).

Ured
za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta u svom sastavu ima: Odjel
za istraživanje i dokumentaciju, Odjel za sprječavanje pojava korupcije i za
odnose s javnošću, Odjel tužitelja, Tajništvo i prateće službe.

Zbog
nedostatka radnog prostora tijekom 2002. godine, Odjel za istraživanje i
dokumentaciju i Odjel za sprječavanje pojava korupcije i za odnose s javnošću
nije bio ustrojen, niti kadrovski popunjen. Odjel tužitelja, također kadrovski
neekipiran, obavljao je svoje redovne poslove u posve neprimjerenom radnom
prostoru.

Zbog
nedostatka prostora Ured nije bio ekipiran savjetnicima i stručnim suradnicima
drugih struka (računovodstveno-financijske, informatičke, novinarske, porezne i
dr.), a u Ured nisu bila raspoređena na rad ni najmanje dva policijska
službenika, kako je to predviđeno Zakonom.

U
prvoj polovini 2003. godine Državno odvjetništvo Republike Hrvatske ustupilo je
sjedištu Ureda u Zagrebu radni prostor od 24 prostorije ukupne površine 578,80
m2. Nakon preuređenja tijekom srpnja 2003.
došlo je do preseljenja osoblja i raspoložive opreme u navedeni prostor. Te su
okolnosti omogućile da se Ured u sjedištu i kadrovski popuni pa su tako u
Odjelu tužitelja raspoređena dva nova zamjenika ravnatelja. Trenutno je samo
jedno mjesto zamjenika ravnatelja u sjedištu Ureda u Zagrebu ostalo upražnjeno.
Popunjena su i određena službenička i namještenička radna mjesta. Uskoro se
očekuje i popunjavanje radnog mjesta tajnika. Na dinamiku odlučivanja o prijemu
službenika i namještenika utječu rezultati i vrijeme potrebno da se provedu
nužne sigurnosne provjere kandidata. Usprkos nedovoljnom interesu ljudi koji
ispunjavaju uvjete za rad u Uredu, uložit će se dodatni napori kako bi se Ured
ekipirao stručnim, predanim i mlađim osobama do kraja 2003. godine, a u
cijelosti najkasnije u prvoj polovini 2004. godine.

U
lipnju 2003., Uredu su od strane Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne
samouprave (MP) Republike Hrvatske ustupljena na korištenje i službena vozila.
Time je Ured uključujući i odsjeke u Osijeku, Rijeci i Splitu znatno povećao
operativnu mobilnost u radu. To se posebno odnosi na odsjeke Ureda koji u svom
djelokrugu rada pokrivaju područja dviju i više županija.

Problem
prostora nije riješen u odsjecima Ureda u Rijeci i Splitu. Tijekom 2004. godine
i odsjeci Ureda u Rijeci i Splitu trebali bi dobiti neophodan prostor za rad,
ekipirati se potrebnim brojem službenika te biti opremljeni odgovarajućom
uredskom i informatičkom opremom.

Prioriteti u 2004. godini

•U
cilju provedbe Nacionalnog programa za borbu protiv korupcije nužno je u
Hrvatskom saboru ustrojiti Povjerenstvo za provedbu Nacionalnog programa za
borbu protiv korupcije.

if !supportEmptyParas endif

Plan provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Nastaviti proces sveobuhvatnih političkih, gospodarskih, pravnih, institucionalnih i strukturnih reformi u RH s ciljem ispunjavanja svih kopenhagenskih i madridskih kriterija i uvjeta iz “politike uvjetovanosti” EU sukladno programu Vlade RH – mjera se provodi | Trajno | VRH, MEI,  MVP, TDU |
| Uspostava Povjerenstva Hrvatskog sabora za provedbu Nacionalnog programa za borbu protiv korupcije | 12/2004 | Hrvatski sabor |

1.3. LJUDSKA PRAVA I ZAŠTITA MANJINA

1.3.1. Građanska, politička, gospodarska i
socijalna prava

Pravni sustav RH osigurava visok stupanj zaštite
ljudskih prava i temeljnih sloboda. Temeljne odredbe Ustava RH deklariraju
ljudska prava kao »najvišu vrednotu«. Hrvatska je stranka svih temeljnih
međunarodnih ugovora na području ljudskih prava. Prema 140. članku Ustava,
međunarodni ugovori koji su sklopljeni i potvrđeni u skladu s Ustavom i
objavljeni (u »Narodnim novinama«), a koji su na snazi, čine unutarnji dio
pravnog poretka RH, a po pravnoj snazi su iznad zakona. U praksi, zaštita
ljudskih prava najčešće se ostvaruje putem provedbe i primjene nacionalnog
zakonodavstva koje se usklađuje s međunarodnim ugovorima kojih je RH stranka, a
u slučaju Europske konvencije o ljudskim pravima i putem Europskog suda za ljudska
prava.

Vlada RH je, na
zasjedanju Komisije UN za ljudska prava 2003. godine, uputila otvoreni poziv
svim tematskim procedurama Komisije. Taj će poziv produbiti postojeći dijalog
te pridonijeti unutarnjim procesima čiji je cilj jačanje nacionalnog zakonodavstva
s relevantnim standardima na području ljudskih prava.

1.3.1.1. Sloboda udruživanja

Prema podacima Ministarstva pravosuđa, uprave i
lokalne samouprave (MP) od 25. srpnja 2003., u Hrvatskoj je registrirano 23.744
udruge. Tom broju se treba pribrojiti i 120 stranih udruga, 70 zaklada i 5
fondacija koje djeluju u RH.

Vlada RH obvezala se u
svom Programu rada za razdoblje 2000. – 2004. godina da će
»predložiti Hrvatskom saboru načine financiranja i poboljšanja materijalne
osnovice institucija civilnoga društva«. U cilju operacionalizacije ove zadaće
Ured za udruge predložio je Vladi RH novi, decentralizirani model
organizacijske strukture za daljnje poticanje razvoja civilnoga društva. U tom
modelu strateške pozicije imaju Savjet za razvoj civilnoga društva i Nacionalna
zaklada za razvoj civilnoga društva.

Osnivanjem Nacionalne
zaklade za razvoj civilnoga društva (Zakon o osnivanju Nacionalne zaklade za
razvoj civilnoga društva donesen je 16. listopada 2003., NN br. 173/03),
Hrvatska će se pridružiti zapadnoeuropskim zemljama kao i tranzicijskim
zemljama u Europi koje kroz zaklade kao izraz organizirane filantropije i
građanske svijesti o odgovornosti prema zajednici potiču razvoj aktivnog
civilnog društva. Time će se i započeti s procesom izgradnje domaće infrastrukture
za razvoj civilnoga društva koja će svoje organizacijske oblike imati izvan
državne uprave čime će omogućiti dotok sredstava i iz drugih izvora, a ne samo
iz državnoga proračuna.

Savjet za razvoj
civilnoga društva, koji djeluje od 14. ožujka 2002. kao savjetodavno i stručno
tijelo Vlade RH, fokusirao je svoje aktivnosti na provedbu Programa suradnje
Vlade RH i nevladinog, neprofitnog sektora u Hrvatskoj, izradu Strategije
razvoja civilnoga društva, usklađivanje financijske potpore koja se iz državnoga
proračuna odobrava za financiranje programa/projekata udruga sukladno odredbama
Kodeksa pozitivne prakse, standarda i mjerila za ostvarivanje financijske
potpore programima i projektima udruga. Sastav članova Savjeta za razvoj
civilnoga društva (10 predstavnika ministarstava i 14 predstavnika civilnoga
društva izabranih od samih udruga) jamči primjenu participativne demokracije u
našoj zemlji.

Donošenjem Kodeksa
pozitivne prakse, standarda i mjerila za ostvarivanje financijske potpore
programima i projektima udruga (Vlada ga je usvojila 10. srpnja 2003., te
poslala u saborsku proceduru), osnivanjem Nacionalne zaklade za razvoj
civilnoga društva, strateškim pozicioniranjem Savjeta za razvoj civilnoga
društva uz logističku potporu Ureda za udruge stvoreni su preduvjeti da vizija
preraste u promjenu koju objedinjava novi model organizacijske strukture za
poticanje razvoja civilnoga društva.

*Prioriteti u
2004. godini*

• Usvajanje u Hrvatskom
saboru Kodeksa pozitivne prakse, standarda i mjerila za ostvarivanje
financijske potpore programima i projektima udruga

• Daljnja primjena
Programa suradnje Vlade Republike Hrvatske i nevladinog, neprofitnog sektora u
Hrvatskoj (Savjet, Zaklada, lokalna samouprava)

• Izrada Strategije za
razvoj civilnoga društva u Republici Hrvatskoj (Savjet i Vlada RH)

• Priprema nacrta
prijedloga Zakona o dobrovoljnom (volonterskom) radu (Savjet, Ured za udruge,
Nacionalni odbor za razvoj volonterstva, Središnji državni ured za upravu)

• Priprema nacrta
prijedloga izmjena Zakona o zakladama i fondacijama (Savjet, Ured za udruge,
Središnji državni ured za upravu)

• Izrada novih
zakonodavnih rješenja koja će omogućiti veću samoodrživost nevladinog,
neprofitnog sektora u Hrvatskoj (Zaklada)

• Priprema nacrta
prijedloga Zakona o djelatnosti od općeg dobra (PBO Law).

Sindikati

Novim Zakonom o
izmjenama i dopunama Zakona o radu (NN br. 114/03), koji je stupio na snagu 19.
srpnja 2003. godine, osnažuje se sloboda udruživanja. Naime, sindikalne
podružnice ili drugi oblici organiziranja stječu ovlaštenja u pravnom prometu
danom koji je utvrđen odlukom o osnivanju u skladu sa statutom udruge. Zakonom
o izmjenama i dopunama Zakona o radu Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva više ne donosi rje­šenje kojim bi se u registar udruga upisivale
sindikalne podružnice ili drugi oblik unutarnjeg organiziranja, kao niti
promjene u vezi s time. Također će se u skladu s navedenim izmjenama uskladiti
i Pravilnik o registraciji udruga (NN br. 14/96).

Tijekom 2003. godine
došlo je do promjene broja sindikalnih središnjica. Naime, osim već postojećih
pet središnjica (Savez samostalnih sindikata Hrvatske, Matica hrvatskih
sindikata javnih službi, Nezavisni hrvatski sindikati, Hrvatska udruga
sindikata i Udruga radničkih sindikata Hrvatske) osnovana je i šesta sindi­kalna
središnjica – UNI-CRO.

Postoje određene
inicijative za izmjenu Zakona o načinu određivanja zastupljenosti udruga
sindikata više razine u tripartitnim tijelima na nacionalnoj razini, čime bi se
omogućilo ujedinjavanje sindikata.

1.3.1.2. Pravo na informaciju

Hrvatski sabor donio je na sjednici 15.
listopada 2003. Zakon o pravu na pristup informacijama (NN br. 172/03), kojim
je, uz Zakon o medijima, Zakon o zaštiti tajnosti podataka i Zakon o zaštiti
tajnosti osobnih podataka, zaokruženo donošenje pravnih pretpostavki za
ostvarivanje općeg prava na pristup informacijama. Pravo na dostupnost
informacijama kojima raspolažu tijela javne vlasti jedno je od temeljnih
ljudskih prava koje je zaštićeno i odredbama Ustava RH, međunarodnim ugovorima,
posebno Europskom konvencijom o ljudskim pravima i temeljnim slobodama kao i
Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i
pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša iz 1998.

Pravo na pristup
informacijama o poslovima koji mogu utjecati na interese i poslove fizičkih i
pravnih osoba dobiva dodatno na važnosti ako se uzmu u obzir suvremene
tendencije stvaranja otvorene, građanima dostupne i od građana nadzirane javne
uprave, koja i sama ima sve više i više interesa da građanima približi svoj
rad. Treba napomenuti kako je pravo pristupa informacijama temeljno i opće
pravo, a posebna prava javnosti definirana su Zakonom o javnom priopćavanju i
Zakonom o medijima.

Zakonom o pravu na
pristup informacijama uređuje se pravo na pristup informacijama koje posjeduju,
raspolažu ili nadziru tijela javne vlasti, propisuju načela prava na pristup
informacijama, izuzeci od prava na pristup informacijama i postupak za
ostvarivanje i zaštitu prava na pristup informacijama. Cilj ovoga Zakona je
omogućiti i osigurati ostvarivanje prava na pristup informacijama fizičkim i
pravnim osobama putem otvorenosti i javnosti djelovanja tijela javne vlasti,
sukladno ovom i drugim zakonima. Definiran je i prizivni, odnosno žalbeni
postupak, kao i kaznene sankcije u slučaju kršenje odredbi ovog Zakona.

1.3.1.3. Sloboda medija

Tijekom 2003. godine Republika Hrvatska je
donijela medijsko zakonodavstvo kojim se osigurava pravni okvir za slobodan i
nezavisan rad medija, pluralizam medija, te su u tom dijelu ostvarene zadaće iz
Nacionalnog programa Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji –
2003. godine. Donijeti su Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji (NN br. 25/03),
Zakon o elektroničkim medijima NN br. 122/03) i Zakon o medijima (NN br.
163/03).

Zakonom o medijima uređena su opća načela
medija, prava i obveze nakladnika i novinara, način ostvarivanja javnosti i
transparentnosti vlasništva nad medijima, kao i poslovanja medija, obveze i
ograničenja u obavljanju distribucijske djelatnosti tiskanih medija, te način
osiguravanja zaštite tržišnog natjecanja u području medija. Zakonom o
elektroničkim medijima uređuju se pak prava, obveze i odgovornosti pravnih i
fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost proizvodnje i objavljivanja
programskih sadržaja i programskih usluga putem elektroničkih medija.

Navedenim je posebnim
propisima razrađeno i ostvareno ustavno jamstvo slobode i izražavanja misli
navedeno u odredbi članka 38. Ustava RH (NN br. 41/01). Na ovaj način posebnim
propisima uređeno je posebno jamstvo slobode tiska i drugih sred­stava
priopćavanja, slobode govora i javnog nastupa i slobodnog osnivanja svih
pravnih osoba javnog priopćavanja. Zabranjena je cenzura, kao i ograničenje
prava slobode govora i izražavanja misli. Novinari imaju pravo na slobodu
izvještavanja i pristup informacijama. Zajamčeno je pravo na ispravak svakome
tko smat­ra da mu je javnom viješću povrijeđeno Ustavom i zakonom utvrđeno
pravo.

Tako je člankom 3.
Zakona o elektroničkim medijima propisano da se jamči sloboda izražavanja i
puna programska sloboda elektroničkih medija. Nijedna odredba ovoga Zakona ne
može se tumačiti na način da se daje pravo na cenzuru ili ograničenje prava
slobode govora i izražavanja misli. Člankom 7. Zakona propisano je da nakladnik
samostalno oblikuje programsku osnovu medija i snosi odgovornost za
objavljivanje programskih sadržaja.

Zakonom o Hrvatskoj
radioteleviziji zajamčena je samostalnost Hrvatske radiotelevizije, kao javne
televizije, koja se ostvaruje kroz samostalno obavljanje djelatnosti i
programsku i uredničku samostalnost Hrvatskog radija i Hrvatske televizije, a
naročito u planiranju i proizvodnji programa, utvrđivanju programske sheme,
uređivanju i prezentiranju vijesti i informativnog programa (članak 15. stavak
1.).

Zakonom o medijima
također je zajamčena sloboda izraža­vanja i sloboda medija. Ovim Zakonom
posebno je predviđeno da sloboda medija obuhvaća slobodu izražavanja mišljenja,
neovisnost medija, slobodu prikupljanja, istraživanja, objavljivanja i
raspačavanja informacija u cilju informiranja javnosti; pluralizam i
raznovrsnost medija, slobodu protoka informacija i otvorenosti medija za
različita mišljenja, uvjerenja i za raznolike sadržaje, dostupnost javnim
informacija, uvažavanje zaštite ljudske osobnosti, privatnosti i dostojanstva,
slobodu osnivanja pravnih osoba za obavljanje djelatnosti javnoga informiranja,
tiskanja i ras­pačavanja tiska i drugih medija iz zemlje i inozemstva,
proizvodnju i objavljivanje radijskog i televizijskog programa, kao i drugih
elektroničkih medija, autonomnost urednika, novinara i ostalih autora
programskih sadržaja u skladu s pravilima struke.

Također je radi zaštite
raznovrsnosti i pluralizma medija predviđeno ograničenje koncentracije u
području tiskanih i elek­troničkih medija, te javnost vlasništva. Zakonom o
elektroničkim medijima uspostavljen je Fond za poticanje pluralizma i raznovrs­nosti
elektroničkih medija. Sredstvima Fonda poticat će se tijekom 2004. godine
proizvodnja i objavljivanje programskih sadržaja elektroničkih medija na
lokalnoj i regionalnoj razini koji su od javnog interesa, a osobito važni za
ostvarivanje prava građana na javno informiranje, nacionalne manjine u
Republici Hrvatskoj, poticanje posebnih programa na područjima od posebne
državne skrbi, poticanje kulturnog stvaralaštva, te razvoj obrazovanja,
znanosti i umjetnosti.

Svi zakoni iz područja
medija usklađeni su sa standardima EU-a, što znači da su usklađeni s pravnim
aktima EU, direktivama, te aktima Vijeća Europe, preporukama, kao i s Europskom
konvencijom o prekograničnoj televiziji.

Prethodno navedene
zakonske odredbe provode se u praksi, a osigurani su mehanizmi zaštite slobode
izražavanja.

Zakonom o elektroničkim
medijima utvrđena načela i obveze koje proizlaze iz europskih propisa nadzire
Vijeće za elektroničke medije kao nezavisno i samostalno regulatorno tijelo u
području elektroničkih medija. Vijeće za elektroničke medije je regulatorno
tijelo koje je nadležno za javni radio i televiziju (Hrvatsku radioteleviziju)
i privatne radijske i televizijske postaje, te ima cjelovit nadzor na području
djelatnosti radija i televizije.

Zakonom o medijima
osigurana je sudska zaštita u slučaju povrede slobode izražavanja i slobode
medija.

Rad Hrvatske
radiotelevizije kao javne televizije također prati i nadzire Programsko vijeće
Hrvatske radiotelevizije, kao tijelo HRT-a, čime se zastupa i štiti interes
javnosti, te slobode izražavanja i medija. Hrvatski sabor donio je na svojoj
sjednici 17. listopada 2003. Odluku o imenovanju članova Programskog vijeća
Hrvatske radiotelevizije (NN br. 167/03). Među 145 prijav­ljenih kandidata na
javni poziv izabrano je 11 članova, koji će, između ostalog, na temelju javnog
natječaja imenovati glavnog ravnatelja HRT-a, a na njegov prijedlog, imenovati
ravnatelje HR i HT odnosno Glazbene proizvodnje. Na prijedlog ravnatelja HR i
HT, Vijeće će također imenovati direktore programa HTV i HR i glavne urednike
Informativnog programa HR i HT.

Vijeće za radio i
televiziju donijelo je 16. rujna 2003. odluku o dodjeli koncesije za treći
program HTV-a. Pobjednik natječaja izabran je sukladno odredbama Poslovnika
Vijeća, prema kojim pobjednik mora dobiti podršku većine vijećnika, odnosno
najmanje 5 od ukupno 9 glasova. Glasovalo se u dva kruga. U drugom krugu
izabrana je tvrtka HRTL, u čijem su sastavu njemačka televizijska kuća RTL
(suvlasništvo njemačke medijske grupacije Bertelsman i WAZ-a), te hrvatske
tvrtke Agrokor, Podravka, Atlantic grupa, HVB/Splitska banka i Pinta TV3.
Televizijska koncesija na državnoj razini dodijeljena je na 10 godina (uz
godišnju naknadu od 300.000 Kn i 100.000 kn za korištenje frekvencije).
Koncesiju za emitiranje televizijskog programa na nacionalnoj razini imala je
prije toga, osim javnog HTV-a, samo Nova TV.

Prioriteti u 2004.
godini

• Posebna će se
pozornost usmjeriti na provedbu gore navedenih zakonskih propisa. Posebno će
biti važan rad regulatornog tijela Vijeća za elektroničke medije, te
Programskog vijeća HRT-a koje kao tijelo HRT-a štiti i zastupa interes javnosti
u ovoj javnoj televiziji.

• Ostvarit će se
profesionalizacija i stručna ekipiranost Vijeća za elektroničke medije, za što
su osigurana potrebna sredstva.

• Vijeće za
elektroničke medije ostvarivat će odlučujuću ulogu u obavljanju nadzora nad
provedbom Zakona o elektroničkim medijima, s obzirom da su ovom regulatornom
tijelu dane široke ovlasti, kojima se osigurava realizacija načela slobode i
nezavisnosti medija. Ovo Vijeće odlučuje i o raspodjeli sredstava Fonda za
poticanje i raznovrsnost medija, čija će sredstva, očekuje se, tijekom 2004.
godine značajno doprinijeti ostvarenju pluralizma i raznovrsnosti medija.

• Pluralizmu i raznovrsnosti televizijskog
programa doprinijet će i djelovanje HRTL-a kao novog koncesionara, koji je
dobio koncesiju za treću mrežu, dakle još jednog koncesionara televizijskog
programa na nacionalnoj razini.

1.3.1.4. Ravnopravnost spolova

U Republici Hrvatskoj donesen je niz
materijalnih propisa, kao i procesnih odredbi kojima se utječe na uklanjanje
diskriminacije protiv žena. Iako te odredbe zadiru u sva životna područja,
najveće su promjene u području nasilja u obitelji i osiguranju jednakih
mogućnosti pri zaposlenju. Donesen je novi zakonski propis u području
obiteljskog prava te je uspostavljen novi zakonski okvir za zabranu
diskriminacije u područjima zapošljavanja i rada. Uz jačanje sustava za pravosudnu
zaštitu i provedbu ovih prava, osnovana su i odgovarajuća tijela za zaštitu i
promicanje ravnopravnosti spolova. Nadalje, Republika Hrvatska je po prvi put
pristupila izradi specijalnih zakona koji su isključivo namijenjeni
sprječavanju diskriminacije na osnovi spola, i to: Zakon o ravnopravnosti
spolova (NN br. 116/03), Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji (NN br. 116/03),
te Zakon o istospolnim zajednicama (NN br. 116/03).

Zakonom o
ravnopravnosti spolova štiti se i promiče ravnopravnost spolova kao temeljna
vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske, uređuje zaštita od diskriminacije
na temelju spola i stvaranje jednakih mogućnosti za žene i muškarce u
političkom, gospodarskom, socijalnom, obrazovnom i svim drugim područjima
društvenog života. Definira se diskriminacija na osnovu spola kao naličje
ravnopravnosti u svim pojavnim oblicima – kao izravna, neizravna i kao
uznemiravanje, te spolno uznemiravanje. Utvrđuju se državni mehanizmi
postizanja jednakosti i ravnopravnosti, te obveza uvođenja načela
ravnopravnosti spolova (gender mainstreaming-a). Nadalje, utvrđuju se i
mehanizmi zaštite načela ravnopravnosti spolova.

Navedeni Zakon po prvi
put uvodi u hrvatsko zakonodavstvo i zabranu spolnog uznemiravanja – ono se
definira kao diskriminacija na osnovu spola.

Na temelju Zakona o
ravnopravnosti spolova, Hrvatski sabor donio je na sjednici 1. listopada 2003.
Odluku o imenovanju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, koja će,
djelujući neovisno i samostalno, pratiti provedbu ovog Zakona i drugih propisa
koji se tiču ravnopravnosti spolova, te o tome najmanje jednom godišnje
izvješćivati Hrvatski sabor.

Zakon o zaštiti od
nasilja u obitelji iz srpnja 2003. godine ima za cilj efikasnu i trajnu zaštitu
ugroženih osoba, s naglaskom na prevenciju, a zatim i na potpunu zaštitu žrtava
nasilja. Zakon uvodi i instituciju »zabrane pristupa«, te propisuje zaštitne
mjere zabrane približavanja žrtvi nasilja u obitelji. Zakon predviđa kaznu za
nasilje u obitelji – novčanu kaznu ili kaznu zatvora.

U srpnju 2003. godine
stupio je na snagu Zakon o istospolnim zajednicama, kojim se uređuju pitanja
strukture istospolne zajednice, pravo na uzdržavanje te imovinsko-pravna
pitanja.

1.3.1.5. Zaštita prava djeteta

Pravni okvir

Poštivanje prava djeteta, bitna je karakteristika
svake demokratske države. U Republici Hrvatskoj temeljna prava i interesi djece
zaštićeni su Ustavom (NN br. 28/01), na način da se djeci osigurava posebna
skrb i zaštita od strane države i društva. Uz navedeno, nužno je istaknuti, da
Hrvatsku u posljednje vrijeme karakteriziraju zakonodavne reforme, između
ostalih i obiteljska, a što je rezultiralo i napretkom na ovom području.
Brojnim novim zakonima kontinuirano se usklađuje zaštita prava djeteta s
međunarodnim standardima.

U cilju sustavnije zaštite prava i interesa
djeteta, tijekom 2003. usvojen je niz novih zakona: Obiteljski zakon, Zakon o
zaštiti od nasilja u obitelji, Zakon o pravobranitelju za djecu, Zakon o
nagradi za promicanje prava djeteta, Zakon o sprječavanju nasilja na sportskim
natjecanjima.

Nacionalnim programom djelovanja za djecu
predloženo je uvođenje posebne nagrade za promicanje prava djeteta, te je u
svibnju 2003. donesen Zakon. Zakonom se, na dan prihvaćanja Konvencije o
pravima djeteta, uređuje dodjela Nagrade (za životno djelo i godišnja) za
iznimna postignuća u zaštiti dobrobiti, prava i interesa djece. Nagrada za
životno djelo dodjeljuje se istaknutim pojedincima zbog trajnog doprinosa
promicanju prava djeteta, a tri godišnje nagrade pojedincima/grupi za
dostignuća tijekom protekle godine. Ove godine po prvi će se dodijeliti
Nagrade, čime će se hrvatskoj javnosti, ali i mlađem naraštaju na vrlo
popularan i neposredan način približiti sadržaj Konvencije.

Zakon o pravobranitelju za djecu

Pravobranitelj za djecu, kao samostalna neovisna
i nestranač­ka institucija štiti, prati i promiče prava i interese djece na
temelju Ustava RH, međunarodnih ugovora i domaćih zakona, tako što: prati
usklađenost nacionalne legislative s međunarodnim standardima kao i izvršavanje
obveza koje proizlaze za RH; prati primjenu svih propisa; predlaže nadležnim
tijelima poduzimanje mjera radi unaprjeđenja stanja i sprječavanja štetnih
djelovanja na ovom području; reagira na povrede pojedinačnih prava djece; te se
osobito zalaže za zaštitu djece s posebnim potrebama; kao i za upoznavanje
javnosti i Hrvatskoga sabora o stvarnom stanju.

Temeljem Zakona, u
rujnu ove godine, imenovan je dječji pravobranitelj, te se očekuje i dovršetak
ustrojstva njegova ureda. Također je podnesen zahtjev za članstvo u Europskoj
mreži ombudsmana za djecu (ENOC).

Institucionalni okvir

Zaštita prava i
interesa djeteta vrlo je široka te je obuhvaćena nizom pojedinačnih propisa, a
što za posljedicu ima provedbu i praćenje istih od brojnih tijela državne
vlasti. Sukladno postojećoj trodiobi vlasti, dajemo kraći pregled nadležnosti:

• zakonodavstvo:
nadležni su različiti saborski odbori, od kojih je Odbor za obitelj, mladež i
šport matično tijelo u postupku donošenja propisa vezanih uz brak, obitelj,
skrbništvo, materinstvo, zaštitu djece i mladeži od ovisnosti, itd.;

• sudstvo: pri redovnim
općinskim sudovima, županijskim sudovima i Vrhovnom sudu RH postoje posebni
odjeli ili suci za mladež; državni odvjetnici su specijalizirani u odjelima za
mladež pri općinskim i županijskim državnim odvjetništvima, dok je jedan od
zamjenika pri Državnom odvjetništvu Republike Hrvat­ske zadužen za mladež;

• državna uprava: veći
broj tijela, kao što su Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa,
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
pravosuđa prati ovo područje.

Navedenom je, uz Ured dječjeg pravobranitelja
(vidi u tekstu ranije), potrebno pribrojiti i dva savjetodavna tijela Vlade RH:
Vijeće za djecu i Povjerenstvo Vlade RH za prevenciju poreme­ćaja u ponašanju
djece i mladih.

Vijeće za djecu
zaduženo je za trajno praćenje ostvarivanja Nacionalnog programa djelovanja za
djecu, kao i za koordiniranje i usklađivanje aktivnosti državnih i ostalih
tijela pri ostvarivanju planiranih mjera i aktivnosti iz istog. Nacionalni
program donesen je 1998. temeljem preuzetih obveza iz Svjetske deklaracije o
opstanku, zaštiti i razvoju djece i Plana djelovanja. Njime su obuhvaćena djeca
do 18 godine, te se do 2005. traži: poboljšanje kvalitete života djece
(zdravlje, izobrazba, stanovanje, zaštita od nasilja i zanemarivanja),
osiguravanje uvjeta za rast i razvoj djece u iznimno teškim okolnostima i
poticanje darovite djece. Analiza njegove provedbe pokazala je potrebu jasnijeg
definiranja aktivnosti i dinamike izvršavanja, te je 10. srpnja 2003. Vlada RH,
u smislu nadopune, prihvatila Prioritetne aktivnosti za dobrobit djece
2003. – 2005. Posebice se nastoji pomoći najugroženijim skupinama
djece, kao što su siromašni, zanemareni ili s teškoća­ma u razvoju. Područja
Prioritetnih aktivnosti (odgoj i obrazovanje, zdravlje, prehrana, uloga
obitelji, socijalna skrb, djeca u iznimno teškim okolnostima) proizlaze iz
Plana djelovanja za primjenu Svjetske deklaracije o opstanku, zaštiti i razvoju
djece, dok su područja slobodnog vremena, kulture i medija dodana.

Povjerenstvo Vlade RH
za prevenciju poremećaja u pona­ša­nju djece i mladih proučava uzroke te prati
kretanje malo­ljetničke delikvencije, pruža stručnu pomoć vezanu uz
pravovremeno po­du­zimanje mjera u interesu zaštite djece i mladeži, posebice
onih koji žive u rizičnim uvjetima, te radi na otklanjanju i ublažavanju
negativnih čimbenika na razvoj, mentalno zdravlje i ponašanje djece i mladeži.
Isto je započelo s izradom Nacionalne strategije prevencije poremećaja u
ponašanju djece i mladih, te je prema Nacionalnom programu djelovanja za djecu
sredina 2004. određena kao rok izrade.

Prioriteti/mjere

• dosljedna provedba
Prioritetnih aktivnosti iz Nacionalnog programa djelovanja za djecu (rok:
kontinuirano, koordinatori: Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti i Vijeće za djecu);

• osnivanje Nacionalnog
dječjeg parlamenta (rok: listopad 2004., nositelji: Ministarstvo obitelji,
branitelja i među­gene­racijske solidarnosti i Ministarstvo znanosti,
obrazovanja i športa);

• donošenje Nacionalne
strategije u prevenciji poremećaja u ponašanju djece i mladih (rok: sredina
2004., nositelji: Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti
i Povjerenstvo Vlade RH za prevenciju poremećaja u ponašanju djece i mladih)

• proglašenje Dana
Konvencije o pravima djeteta u Hrvat­skoj.

1.3.2. Prava manjina i zaštita manjina

Donošenjem Ustavnog zakona o pravima nacionalnih
manjina (NN br. 155/02), te provedbenih propisa stvoreni su uvjeti za sustavno
ostvarivanje prava nacionalnih manjina. Svi spomenuti propisi doneseni su
sukladno odredbama Okvirne konvencije o zaštiti nacionalnih manjina, te drugih
međunarodnih dokumenata. Osnovna novina Ustavnog zakona o pravima nacionalnih
manjina omogućavanje je pripadnicima nacionalnih manjina sudjelovanje u procesu
odlučivanja. U provedbi Ustavnog zakona donesen je Zakon o izmjenama i dopunama
Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave (NN br. 155/02) kojim je određen način izbora vijeća
nacionalnih manjina, te omogućeno provođenje zastupljenosti nacionalnih manjina
u predstavničkim tijelima lokalne i regionalne samouprave.

Sukladno Zakonu, općine
i gradovi dužni su izmijeniti svoje statute kako bi bila osigurana
zastupljenost manjina u pred­stavnič­kim tijelima.

Vlada Republike
Hrvatske raspisala je 16. travnja 2003. godine izbore za vijeća i predstavnike
nacionalnih manjina, koji su održani 18. svibnja 2003. godine i na kojima je
izabrano 207 od 209 vijeća i 42 predstavnika nacionalnih manjina. Budući da
nije izabran predviđeni broj vijeća i predstavnika nacionalnih manjina, Vlada
RH je 5. siječnja 2004. donijela Odluku o raspisivanju ponovljenih izbora za
predstavnika nacionalne manjine u jedinici lokalne i područne (regionalne)
samouprave i Odluku o raspisivanju dopunskih odnosno ponovljenih izbora za
članove vijeća nacionalnih manjina u jedinicama lokalne i područne (regionalne)
samouprave, koji će se održati 15. veljače 2004. godine. Već započeti postupci
edukacije kako lokalnih i regionalnih vlasti, tako i izabranih članova vijeća i
predstavnika nacionalnih manjina o načinu rada i modalitetima suradnje bit će
prošireni i nastavljeni u 2004. uz potporu i suradnju s OESS-om.

Savjet za nacionalne
manjine će ubuduće, umjesto Vlade RH i Ureda za nacionalne manjine,
raspoređivati i doznačivati sredstva za programe nacionalnih manjina u
Hrvatskoj. Time se odlučivanje i o tom bitnom segmentu ostvarivanja prava
manjina u potpunosti prenijelo na predstavnike manjina. U 2003. godini u
državnom je proračunu osigurano 20 milijuna kuna za programe udruga nacionalnih
manjina, što je oko 10 % više od prethodne godine. Ta sredstva samostalno
raspoređuje Savjet za nacionalne manjine.

Sukladno Ustavnom
zakonu, članove Savjeta za nacionalne manjine imenuje Vlada RH i sastoji se
isključivo od pripadnika manjina i to: sedam članova iz reda osoba koje
predlože vijeća nacionalnih manjina, pet članova iz reda istaknutih kulturnih,
znanstvenih, stručnih, vjerskih djelatnika iz reda osoba koje pred­lože
manjinske udruge i druge organizacije manjina, pravne osobe, vjerske zajednice
i građani pripadnici nacionalnih manjina. Članovi Savjeta su i zastupnici
nacionalnih manjina u Hrvatskome saboru. Savjet za nacionalne manjine ima
predsjednika i dva potpredsjednika koji svoju dužnost obavljaju profesionalno.
Jedan od njih je obvezno član Savjeta iz redova nacionalne manjine koja u
ukupnom stanovništvu Hrvatske sudjeluje s više od 1,5%. Što se tiče datuma
imenovanja članova Savjeta za nacionalne manjine, koji se biraju na prijedlog
Vijeća nacionalnih manjina, čekaju se rezultati nacionalnih izbora kada će biti
poznati zastupnici nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru kako bi se osigurala
zastupljenost svih nacionalnih manjina u Savjetu.

Vlada RH je 27. ožujka
2003. godine donijela Rješenje o imenovanju članova Savjeta za nacionalne
manjine i imenovanju pet članova na prijedlog udruga nacionalnih manjina,
vjerskih zajednica, te pripadnika nacionalnih manjina. Za članove Savjeta za
nacionalne manjine iz reda istaknutih kulturnih, znanstvenih, stručnih,
vjerskih djelatnika imenovani su predstavnici židovske, srpske, bošnjačke,
crnogorske i albanske nacionalne manjine. Zastupnici nacionalnih manjina u
Hrvatskome saboru po funkciji su članovi Savjeta. Savjet za nacionalne manjine
ima predsjednika i dva potpredsjednika koji svoju dužnost obavljaju
profesionalno. Za predsjednika Savjeta imenovan je predstavnik židovske, a za
potpredsjednika Savjeta predstavnik srpske nacionalne manjine. Vlada RH je 29.
listopada 2003. godine donijela rješenje o imenovanju još tri člana Savjeta iz
reda osoba koje su predložila vijeća makedonske, njemačke i slovačke nacionalne
manjine. Za drugog potpredsjednika Savjeta imenovan je predstavnik, kojeg je
predložilo vijeće njemačke nacionalne manjine. Do sada su održane četiri
sjednice Savjeta. Savjet je donio Odluku o rasporedu sredstava osiguranih u
Državnom proračunu Republike Hrvat­ske za 2003. godinu za programe udruga i
ustanova nacionalnih manjina, te proveo raspravu o izvješću Ministarstva
prosvjete i športa o provedbi Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu
nacionalnih manjina.

Zakonom o izmjenama i
dopunama Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor (NN br. 53/03) povećan je
broj zastupnika nacionalnih manjina i to: za srpsku nacionalnu manjinu na tri,
a za ostale manjine na pet, tako da će zastupnici nacionalnih manjina u
Hrvatskome saboru ubuduće imati osam zajamčenih mjesta, umjesto dosadašnjih pet
mjesta. Pored toga, pripadnici nacionalnih manjina mogu biti birani i na
listama pojedinih stranaka. Nova Vlada Republike Hrvatske potaknula je
promicanje prava nacionalnih manjina, te sklopila sporazume i postigla dogovore
s predstavnicima nacionalnih manjina.

Uzimajući u obzir
specifični položaj i probleme romske populacije, Vlada RH je 16. listopada
2003. donijela Nacionalni program za Rome, koji je izrađen u suradnji s
nadležnim ministarstvima i drugim organizacijama, te u suradnji s romskim
udrugama.

Program ukazuje na
osnovne probleme s kojima se susreće romska populacija i sadrži niz
kratkoročnih i dugoročnih mjera u područjima zdravstva, odgoja i obrazovanja,
socijalne skrbi, zapošljavanja, stanovanja i rješavanja statusnih pitanja koje
trebaju doprinijeti otklanjanju dugo nerješavanih problema i uspješnoj
integraciji Roma, kao i poboljšavanju općeg stanja u romskoj zajednici. Za sve
predviđene mjere utvrđeni su nositelji i planirana sredstva, a za mjere koje će
se izvršavati u 2004. godini sredstva su predložena u državnom proračunu za
2004. godinu (20.000.000 kuna).

Nacionalni program za
Rome predviđa sljedeće mjere:

• uključivanje Roma u
društveni i politički život;

• očuvanje tradicijske
kulture Roma;

• poticanje izdavaštva
i informiranja te romske kulture i stvaralaštva putem medija;

• rješavanje statusnih
pitanja Roma (državljanstvo);

• suzbijanje
diskriminacije i pravna pomoć (besplatna pravna pomoć);

• odgoj i obrazovanje
(obavezna predškola za romsku djecu, osiguranje pohađanja dječjeg vrtića,
posebne mjere za veće uključivanje romske djece u obvezni osnovno školski
sustav, povećanje broja Roma koji pohađaju srednje škole i fakultete);

• zdravstvena zaštita
(posebne mjere za zdravstveni odgoj i prosvjećivanje Roma, cijepljenje romske
djece, poboljšanje rada patronažne skrbi, borba protiv alkoholizma, pušenja i
drugih ovisnosti, praćenje ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu);

• zapošljavanje (posebne mjere za veće
zapošljavanje i samo-zapošljavanje Roma);

• socijalna skrb
(smanjenje siromaštva Roma, poboljšanje uvjeta življenja osoba s invaliditetom,
zaštita romskih obitelji a posebice djece, pružanje humanitarne pomoći);

• prostorno uređenje
(legalizacija i uređenje romskih naselja).

Već se započelo s
provedbom pojedinih mjera posebno u području odgoja i obrazovanja. Održana su
također četiri temat­ska seminara sa širokim brojem sudionika Roma, te domaćih
i stranih eksperata.

Prioriteti u 2004.
godini

•Nastavit će se pratiti provedba Ustavnog zakona o pravima
nacionalnih manjina, Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina,
Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina, te drugih
provedbenih propisa.

•Dopunski odnosno ponovljeni izbori za predstavnike
nacionalnih manjina u predstavničkim tijelima jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave u onim jedinicama u kojima nije ostvarena njihova
zastupljenost sukladno zakonu održat će se 15. veljače 2004. Dopunski odnosno
ponovljeni izbori za vijeća nacionalnih manjina u jedinicama lokalne i područne
samouprave koja nisu izabrana također će se održati 15. veljače 2004. godine.

•Vlada RH pripremit će Izvješće o provedbi Okvirne konvencije
za zaštitu nacionalnih manjina u veljači 2004. godine. Koordinator za izradu
Izvješća je Ured za nacionalne manjine.

1.4. PUČKI PRAVOBRANITELJ

I tijekom 2003. godine, pučki pravobranitelj je
razmatrao pojedinačne slučajeve ugroženosti prava građana, koja su im prilikom
izvršavanja poslova iz svoje nadležnosti počinila tijela državne uprave, tijela
s javnim ovlastima ili djelatnici u tim tijelima. Izvješće o svojem radu za
2002. godinu, te o stupnju poštivanja ustavnih i zakonskih prava građana, pučki
pravobranitelj podnio je predsjedniku Hrvatskoga sabora aktom od 31. ožujka
2003. godine.

Izvješće pokazuje
značajno ukupno smanjenje pritužbi građana. Sam sadržaj pritužbi je različit u
odnosu na prethodne godine, pa se uglavnom radi o oblicima povreda prava u
područjima upravnog djelovanja kojima se bave i ombudsmani u drugim zemljama.

Iz Izvješća je vidljiva
bolja suradnja upravnih tijela i tijela s javnim ovlastima s pučkim
pravobraniteljem, što je doprinijelo i većoj efikasnosti rada pučkog
pravobranitelja.

Tijekom 2002. godine,
pučki pravobranitelj primio je ukupno 1558 pritužbi, što u odnosu na prethodne
dvije godine predstavlja značajnije smanjenje (za 16,8% u odnosu na 2000. i
11,2% u odnosu na 2001. godinu), ali predstavlja relativno malo (5,6%)
smanjenje u odnosu na višegodišnji prosjek od 1650 novih predmeta. Osim
novo-primljenih pritužbi, u radu je bilo i 1031 pritužbi iz ranijih godina.
Dakle, u 2002. godini radilo se na 455 predmeta, uglavnom iz 2001. godine, što
znači da se u 2002. godini, ukupno radilo na 2013 predmeta. Od 455 prenesenih
predmeta dovršeno je 260 (57,1%).

Najveći broj pritužbi u 2002. godini, od ukupno
1558 pristiglih pritužbi, odnosio se na rad tijela s javnim ovlastima i
upravnih tijela u području socijalne sigurnosti tj. na području prava iz
mirovinsko-invalidskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja i zdravstvene
zaštite, socijalne skrbi, te prava iz radnog odnosa državnih i javnih
službenika.

if !supportEmptyParas endif

Osnovna struktura primljenih prituŽbi vidljiva je iz
sljedeĆe tablice:

| Red.br. | Područje | Broj pritužbi | % (1154=100) |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Imovinska prava | 326 | 28,3 |
| II. | Mirovinsko-invalidsko, zdravstveno osiguranje i socijalna skrb | 366 | 31,7 |
| III. | Statusna prava | 81 | 7,0 |
| IV. | Ratni stradalnici | 134 | 11,6 |
| V. | Urbanizam, zaštita okoliša, graditeljstvo | 84 | 7,3 |
| VI. | Osobna nesigurnost | 18 | 1,5 |
| VII. | Razno | 145 | 12,6 |

if !supportEmptyParas endif

Tijekom 2003. godine, mjerodavne vlasti provele
su preporuke Pučkog pravobranitelja u sljedećim slučajevima povrede prava –
stjecanje/priznavanje prava na mirovinu – odugovlačenje postupka, ostvarivanje
prava iz sustava socijalne skrbi – susreti djeteta s roditeljem kojemu nije
povjereno na čuvanje i odgoj, prava iz radnog odnosa državnog službenika,
ograničenje prava vlasništva obiteljske kuće (pravo stanovanja), povrat imovine
oduzete za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine – odugovlačenje
postupka (povreda prava na obnovu), pravo na lokacijsku i građevnu dozvolu,
pravo na zdrav okoliš (buka, onečišćenje zraka), statusna prava građana.
Potrebno je istaknuti da je pučki pravobranitelj uvažavan u tijelima lokalne i
područne (regionalne) samouprave u znatno većem broju slučajeva nego kod
središnjih tijela državne uprave (ministarstva).

Prioriteti u 2004.
godini

Vlada RH će nastaviti
jačati suradnju s pučkim pravobraniteljem, te u potpunosti uzeti u obzir
činjenice iz njegovog godišnjeg izvješća i provoditi njegove preporuke.
Konkretno, slijedom zaključaka Hrvatskoga sabora od 26. lipnja 2003. Vlada je
obvezana da preispita i popravi uvjete života u odjelima za maloljetnike
ustanova u kojima se ograničava sloboda kretanja u Republici Hrvatskoj, da u
primjerenom roku osigura dodatna sred­stva kako bi se omogućilo učinkovito
funkcioniranje Pučkog pravobranitelja RH, te da se očituje o poticaju Pučkog
pravobranitelja RH za priznavanje prava na naknadu djeci bivših političkih
zatvorenika za dane koje su njihovi roditelji proveli u zatvoru ili pritvoru.

1.5. POVRATAK IZBJEGLICA

1.5.1. Pravni i institucionalni okvir

Pitanja vezana uz povratak prognanika i
izbjeglica u RH regulirana su najvećim dijelom sljedećim zakonskim i
podzakonskim propisima: Zakon o statusu prognanika i izbjeglica (NN br. 96/93,
39/95 i 128/99); Zakon o područjima posebne državne skrbi (NN br. 44/96, 57/96,
124/97, 73/00, 87/00, 94/01 i 88/02), Uredba o uvjetima i mjerilima za stambeno
zbrinjavanje na područjima posebne državne skrbi (NN br. 10/01), Pravilnik o
redu prvenstva stambenog zbrinjavanja na područjima posebne državne skrbi (NN
br. 116/02), Program povratka i zbrinjavanja prognanika, izbjeglica i
raseljenih osoba (NN br. 92/98), Zakon o prestanku važenja Zakona o privremenom
preuzimanju i uprav­ljanju određenom imovinom (NN br. 101/98); Zakon o obnovi
(NN br. 24/96, 54/96, 87/96 i 57/00); Sporazum radne skupine o operativnim
postupcima povratka (NN br. 92/98), te međunarodni propisi i konvencije o
statusu izbjeglica.

Nadležno tijelo
zaduženo za provedbu većine navedenih propisa bilo je Ministarstvo za javne
radove, obnovu i graditeljstvo (MJROG), odnosno temeljem novog Zakona o
ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija
(»Narodne novine«, br. 199/03), od 22. prosinca 2003. godine Ministarstvo obi­telji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti (nadalje: MOBMS) koje daje
prijedloge i inicijative Vladi za poduzimanje potrebnih mjera i aktivnosti za
unaprjeđenje procesa povratka te operativno provodi i koordinira Vladine
programe povratka s drugim nadležnim tijelima koje sudjeluju u procesu povratka
prognanika i izbjeglica. Za podršku programima povratka u dijelu koji se odnosi
na obnovu stambenog fonda i infrastrukture te građevin­sku podršku i operativu
koja sudjeluje u programima stambenog zbrinjavanja, zaduženo je prema novom
ustrojstvu ministarstava Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka
(nadalje: MMTPR). Kroz navedena tijela osigurana je suradnja s glavnim među­narodnim
institucijama – UNHCR, EK, OESS koja se, iz­me­đu ostalog, bave povratkom
izbjeglica u Hrvatsku, i savjetodavna uloga njihovih eksperata za pitanja
povratka.

1.5.2. Ostvareno u 2003. godini

Prioritet u svom djelovanju Vlada je usmjerila
na ubrzavanje sljedećih aktivnosti: povrat imovine i stambeno zbrinjavanje,
obnova ratom oštećenog stambenog fonda i osnovne infrastrukture, te osnovne
aktivnosti za ubrzanje dinamike povratka i stvaranje održivih uvjeta povratka.

Povrat zauzete privatne imovine

Osobito velik pomak napravljen je na području
povrata imovine koje je jedan od ključnih elemenata povratka i zaštite osnov­nih
ljudskih prava osobito prava na raspolaganje vlastitom imovinom, kao i
normalizacije života u multietničkim lokalnim zajednicama na područjima
povratka.

Na kraju 2003. godine u
Hrvatskoj je preostalo zauzetih 3.509 stambenih jedinica koje se trebaju vratiti
njihovim vlasnicima, a zauzimaju ih privremeni korisnici većinom izbjeglice iz
BiH. Ukupno je do sada vlasnicima vraćeno 15.770 stambenih jedinica. Propisani
zakonski rok za povrat privatne imovine u Hrvatskoj utvrđen je za kraj 2002.
godine. Vlasnicima kojima imovina nije vraćena u posjed u zakonskim rokovima do
kraja 2002. godine, isplaćuje se svaki mjesec naknada štete do povrata imovine
u posjed.

U tijeku je intenzivna
provedba postupaka povrata imovine prema zadnjim izmjenama Zakona o područjima
posebne državne skrbi: protiv protupravnih korisnika 523 kuća pokrenuti su
administrativni i sudski postupci iseljenja; za 873 korisnika u tijeku je
gradnja objekata alternativnog smještaja i po završetku oni će napustiti
zauzetu imovine; za 2.113 korisnika u tijeku je osiguravanje stambenog
zbrinjavanja odnosno alternativnog smještaja budući nemaju druge useljive
imovine u RH ili BiH. Zbog sporije provedbe programa stambenog zbrinjavanja od
predviđene, do čega je došlo iz tehničkih razloga, svim privremenim korisnicima
nije osigurano stambeno zbrinjavanje do kraja 2003. godine zbog čega je
hrvatska Vlada u listopadu 2003. donijela posebne mjere za ubrzanje povrata
imovine.

Za potrebe stambenog
zbrinjavanja privremenih korisnika osigurano je ukupno 782 milijuna kuna i to:
62,5% iz hrvatskog proračuna i 37,5% iz novog kredita Razvojne banke Vijeća
Europe koji je Vladi odobren u ožujku 2003. (40 milijuna eura). Za realizaciju
programa su u 2003. godini korištena isključivo proračunska sredstva, jer će
sredstva iz ovog novog kredita biti povučena 2004. godine.

Obnova stambenog fonda
i osnovne infrastrukture

Obnova kako stambenog
fonda i infrastrukture intenzivirana je, jer je osigurano dodatno financiranje
iz državnog proračuna i iz kreditnih sredstava koje je uzela hrvatska Vlada.
Većina korisnika obnove u 2003. godini bili su povratnici srpske nacionalnosti
- oko 75%. U 2003. izdano je ukupno 29.000 rješenja o pravu na obnovu –
mjesečni prosjek od oko 2.400 rješenja. Preostalo je za riješiti još oko 12.000
zahtjeva za obnovu, od čega su većina zahtjevi podneseni od izbjeglica i
povratnika srpske nacionalnosti.

Potpora povratku i obnovi u BiH

Značajno je pokretanje procesa povratka Hrvata u
područja BiH gdje je manjinski povratak ranije bio vrlo spor – bosansku Posavinu
i banjalučku regiju. Hrvatska je u 2003. godini poduzela niz mjera za
iniciranje povratka u susjednu BiH, u prvom redu kroz program direktne potpore
Vlade RH povratnicima u BiH u obnovi njihovih oštećenih ili razorenih domova u
što su uložena i značajna proračunska sredstva – isporuke građevinskog
materijala su u tijeku za 1.328 obitelji povratnika u BiH (4.874 osoba).

Suradnja sa susjednim državama u povratku
izbjeglica

Kroz financiranje različitih programa povratka u
BiH i njihovu provedbu u suradnji s nadležnim ministarstvom u BiH, u 2003.
godini intenzivirana je značajno suradnja dviju država vezano za poticanje
procesa povratka u BiH kao i iz BiH u Hrvatsku.

Suradnja je
uspostavljena i kroz razmjenu podataka o stanju obnove i povratu imovine BiH izbjeglica
koji još borave u Hrvat­skoj, a zahvaljujući inicijativi hrvatske strane i
korištenju alternativnih izvora podataka osim službenih, podaci međunarodnih
organizacija u BiH koje su uz lokalne vlasti u posjedu većine podataka o
povratku i izbjeglicama. Međutim, podaci o izbjeglicama iz Hrvatske koje borave
u BiH na području Republike Srpske još nisu dostavljeni hrvatskoj strani u
svrhu provjere o kojim se osobama radi i njihovim mogućnostima za povratak.

Daljnji napredak
suradnje RH i BiH u pogledu rješavanja svih preostalih izbjeglica u BiH i u
Hrvatskoj, a osobito u pogledu razmjene podataka, očekuje se uspostavom
zajedničke komisije dvaju nadležnih ministarstava BiH i RH, dogovorene na
ministarskoj razini u srpnju 2003. godine u Zagrebu. Ta zajednička komisija
trebala bi operativno rješavati konkretna pitanja povrat­ka u Hrvatsku i u BiH.

Hrvatska je u 2003.
godini inicirala suradnju i sa Srbijom i Crnom Gorom s ciljem konačnog
rješavanja preostalih izbjeglica iz Hrvatske kroz njihov povratak u Hrvatsku
ili lokalnu integraciju. Suradnja je započeta kroz razmjenu podataka o
izbjeglicama koje još borave u SiCG.

Stambeno zbrinjavanje bivših nositelja
stanarskog prava

Provedba programa već je započela dodjelom prava
na stambeno zbrinjavanje bivšim nositeljima stanarskog prava, koji su se
vratili na područja posebne državne skrbi i to najmom državnih stanova i
državnih APN kuća prema Zakonu o područjima posebne državne skrbi. Kako bivši
nositelji stanarskog prava nisu trenutno razdvojeni od ostalih korisnika
stambenog zbrinjavanja, točni podaci o broju korisnika bit će naknadno poznati.

Kako je većina bivših
nositelja stanarskog prava živjela izvan područja posebne državne skrbi, Vlada
je u lipnju 2003. godine prihvatila novi program stambenog zbrinjavanja bivših
nositelja stanarskog prava koji se vraćaju u mjesta izvan područja posebne
državne skrbi. Pod uvjetom da nemaju druge imovine i da žele živjeti u
Hrvatskoj njihovo stambeno zbrinjavanje definirano je kroz modele (i) najam
stana u državnom vlasništvu sa zaštićenom najamninom, ili (ii) kupovina stana
koji će osigurati država uz povoljne kreditne uvjete. Krajem 2003. godine
započela je medijska kampanja u Hrvatskoj te podnošenje zahtjeva za stambeno
zbrinjavanje bivših nositelja stanarskih prava, što će se u 2004. godini
nastaviti i u inozemstvu gdje boravi veći broj potencijalnih korisnika.

Upravljanje državnim stambenim fondom

Zadnjim izmjenama Zakona o područjima posebne
državne skrbi predviđene su mjere za učinkovitije upravljanje i kontrolu
korištenja državnog stambenog fonda. U 2003. godini, MJROG je ponovilo reviziju
državne imovine kupljene od APN-a, uglavnom obiteljskih kuća, kao osnovu za
uspostavu sustava upravljanja državnim stambenim fondom. Na osnovu te revizije
pokreću se postupci za iseljavanje i raskidanje ugovora o najmu s korisnicima
kojima je završena obnova vlastitih domova.

Također je nastavljen postupak registracije i
revizije korištenja državnih stanova. Revizija državnih stanova provodi se u
suradnji s Državnim odvjetništvom i Hrvatskim fondom za privatizaciju koje
utvrđuje koja je imovina u državnom vlasništvu, dok Vlada RH utvrđuje pravo
trenutnih korisnika na stambeno zbrinjavanje kroz najam državne imovine.
Poseban problem pred­stavlja neutvrđeno i neproknjiženo vlasništvo nad velikim
brojem stanova na područjima posebne državne skrbi te postupak tek treba
provesti.

Utvrđivanje titulara vlasništva nad stanovima na
područjima posebne državne skrbi i uknjižbu stanova u državnom vlasništvu
provodi se u suradnji s Hrvatskim fondom za privatizaciju i Državnim
odvjetništvom. Postupak uknjižbe je trenutno u završnoj fazi za 3.600 stanova
na području grada Vukovara koji provodi Fond za privatizaciju nakon što je
utvrdio da se radi o državnoj imovini. Aktivnosti pripreme stanova za uknjižbu
provode se trenutno i na području Sisačko-moslavačke županije kroz program
CARDS 2001 u čijoj provedbi surađuju VRH i nevladina organizacija ASB kao
provedbeni partner Europske komisije. Taj će projekt biti završen do ožujka
2004. godine i dat će model za nastavak aktivnosti na ostalim područjima
posebne državne skrbi.

Iz fonda te državne
imovine osigurava se dodatan stambeni fond za stambeno zbrinjavanje privremenih
korisnika zauzete imovine i bivših nositelja stanarskog prava.

Osim spomenutih mjera, Vlada je definirala i
poduzela druge mjere koje se odnose na poticanje rješavanja ostalih pitanja
vezanih za povratak izbjeglica u Hrvatsku, što uključuje obnovu i poticanje
gospodarskog oporavka, te ukupni ekonomski razvitak područja povratka,
deminiranje i sređivanje zemljišnih knjiga kao osnove za uvođenje reda u sustav
vlasničkih odnosa. U tijeku je i revizija korištenja državne imovine na
područjima posebne državne skrbi.

U 2003. godini
registrirano je ukupno 12.871 povratnika – 24% prognanika uglavnom hrvatske
nacionalnosti i 76% manjinskih povratnika većinom građana srpske nacionalnosti.

Ukupno se od 1995.
godine do kraja 2003. godine vratilo 318.249 prognanika i izbjeglica, i to:
210.396 povratnika – bivših prognanika, uglavnom Hrvata, koji su tijekom progonstva
boravili u drugim područjima Hrvatske koja nisu bila zahvaćena ratom (66% od
ukupnog broja povratnika), te 107.853 manjinskih povratnika hrvatskih građana
srpske nacionalnosti, koji su u izbjeglištvu većim dijelom boravili u SRJ i BiH
(34% ukupnog broja povratnika).

Osim kroz broj
povratnika, rezultati Vladine politike i poduzetih mjera tijekom 2003. godine
mjerljivi su kroz sljedeće konkretne indikatore:

• 8.000 obnovljenih
stambenih jedinica i prateće osnovne ko­munalne i socijalne infrastrukture u
mjestima povratka u 2003. godini, čime je omogućen povratak za 20.000
povratnika (ulože­no ukupno 1,23 milijardi kn),

• 6.082 vraćene
privatne imovine (od rujna 2002. godine ka­da su implementirane zadnje zakonske
promjene vezane za procedure povrata imovine, od čega se najveći dio odnosi na
imovinu vraćenu u 2003. godini),

• 3.741 stambeno
zbrinuta obitelj privremenih korisnika zauzete imovine uglavnom izbjeglice iz
BiH i SiCG, te drugi povratnici u potrebi, a koji su tijekom 2003. godine
dobili u najam državnu imovinu ili građevinski materijal za gradnju kuća u
kojim su trajno stambeno zbrinuti nakon napuštanja zauzete imovine,

• za 1.328 obitelji
izbjeglica (4.874 osoba) osiguran je i isporučuje se građevinski materijal za
obnovu njihovih razorenih kuća u BiH kroz Vladin program potpore povratku u
BiH.

1.5.3. Prioritetna područja djelovanja i mjere u
2004. godini

Za povratak njihovim domovima u Hrvatskoj ili
BiH ili za konačno rješenje kroz lokalnu integraciju u Hrvatskoj preostalo je
danas ukupno 49.426 prognanika i izbjeglica, i to:

• 10.851 prognanika uglavnom hrvatske
nacionalnosti i 1.715 raseljenih osoba srpske nacionalnosti u hrvatskom
Podunavlju,

• 4.196 izbjeglica iz
BiH i Kosova,

• najmanje 12.949
izbjeglica srpske nacionalnosti u SiCG i BiH, koji su podnijeli zahtjeve za
povratak u Hrvatsku,

• oko 12.989 izbjeglih
iz BiH i SiCG te drugih povratnika koji zauzimaju tuđu imovinu u Hrvatskoj i
moraju je napustiti zbog povrata vlasnicima

• 6.726 povratnika koji
su se vratili u Hrvatsku u zadnjih šest mjeseci i u potrebi su za potporom kod
lokalne reintegracije.

Uvjeti za održivi povratak ili lokalnu
integraciju preostalih prognanika i izbjeglica u Hrvatskoj, te potencijalnih
povratnika koji još borave u SiCG i BiH, osiguravaju se kroz programe Vlade RH
koji su navedeni u nastavku.

Povrat zauzete privatne imovine

Prioritet je završiti povrat preostale zauzete
imovine – ukupno 3.509, koja nije vraćena vlasnicima do kraja 2003. Iseljavanje
preostale zauzete imovine osigurat će se kroz završetak administrativnih i
sudskih postupaka za iseljenje korisnika te imovine, te kroz ubrzanu provedbu
programa stambenog zbrinjavanja privremenih korisnika koji nemaju druge
useljive imovine u Hrvatskoj ili BiH dodjelom alternativnog smještaja do
sredine 2004. godine.

Vlada RH donijela je 16. listopada 2003. godine
mjere za ubrzanje povrata imovine, kojima je predviđeno ubrzati kupovinu kuća
kroz APN i gradnju alternativnog smještaja zbog iseljavanja privremenih
korisnika iz zauzete privatne imovine, te korištenje drugih alternativnih
oblika smještaja tih korisnika. Tim mjerama osigurat će se i ubrzati povrat
imovine vlasnicima 2.281 zauzetih kuća, koji su podnijeli zahtjeve za povrat
imovine, a za 1.228 zauzetih objekata čiji vlasnici nisu zatražili povrat
imenovat će se privremeni zastupnici te potom osigurati povrat imovine u 2004.
godini.

Obnova stambenog fonda i osnovne infrastrukture

Prioritetne aktivnosti su nastavak obnove
preostalog stambenog fonda te intenziviranje obnove objekata komunalne i
socijalne infrastrukture.

U 2004. godini predviđena je obnova ukupno 11.500
u ratu oštećenih ili uništenih obiteljskih kuća i stanova, od čega 4.000
obiteljskih kuća IV. – VI. stupnja oštećenja, 1.600 stanova u oštećenim
višestambenim zgradama i oko 5.400 kuća I. – III. stupnja oštećenja čiji će
vlasnici dobiti novčane potpore za popravak ili će dobiti povrat vlastito
uloženih sredstava za obnovu. Tim programom će biti u najvećoj mjeri priveden
kraju program obnove u ratu oštećenih stambenih jedinica, a mogući preostali
broj oštećenih kuća i stanova završit će se u 2005. godini. Realizacija ovih
aktivnosti ovisit će o raspoloživim sredstvima proračuna i drugim izvorima
financiranja programa obnove.

Većina korisnika obnove
u 2004. godini su povratnici srpske nacionalnosti – oko 80%. Za utvrđivanje
prava na obnovu ili povratak preostalo je još ukupno oko 12.000 zahtjeva za
obnovu, podnesenih uglavnom od izbjeglica koje još borave u SICG i BiH. Svim
ovim podnositeljima zahtjeva su poslani pozivi i pojašnjenja za dopunu
zahtjeva, jer nisu priložili potrebne dokaze ili izjave. U posredovanje i
komunikaciju s podnositeljima zah­tjeva koji borave u SiCG uključeni su i uredi
SDF-a i UNHCR-a. S postignutim ubrzanjem rješavanja zahtjeva za obnovu, do
polovice 2004. godine očekuje se rješavanje svih preostalih zahtjeva, izuzev
onih gdje se postupak ne može završiti odmah zbog drugih imovinskih postupaka
koji su u tijeku.

Odobrenim kreditom Europske investicijske banke
(EIB-a) osigurana su dodatna sredstva za obnovu komunalne i socijalne
infrastrukture – oko 100 milijuna eura (50% kredit i 50% sredstva hrvatskog
proračuna) – koja će se do kraja 2005. godine realizirati u 90 općina i gradova
na područjima posebne državne skrbi (područjima povratka). U istom razdoblju
realizirat će se projekt obnove 142 školska objekta za koji su sredstva osigurana
u jednakom omjeru iz kredita Razvojne banke Vijeća Europe i iz hr­vat­skog
proračuna.

Program stambenog zbrinjavanja na područjima
posebne državne skrbi

Namijenjen je svim povratnicima, izbjeglicama u
potrebi za lokalnom integracijom i drugim naseljenicima na tim područjima koji
nemaju vlastite imovine, a prioritet je trenutno dan korisnicima privremeno
zauzete privatne imovine koju moraju napustiti zbog povrata vlasnicima
(uglavnom srpski povratnici i SICG i BiH). Do sredine 2004. godine namjerava se
završiti stambeno zbrinjavanje privremenih korisnika zauzete imovine, a potom
nastaviti s programom stambenog zbrinjavanja za druge povratnike i stanovnike
tih područja. Kroz ovaj program nastavit će se stambeno rješavati i bivši
korisnici društvene imovine koji se vraćaju na područja posebne državne skrbi.

Stambeno zbrinjavanje bivših nositelja
stanarskog prava koji se vraćaju na područja Hrvatske izvan područja posebne
državne skrbi

U 2004. godini započet će provedba programa
stambenog zbrinjavanja bivših nositelja stanarskog prava koji su živjeli izvan
područja posebne državne skrbi, a prema programu Vlade iz lipnja 2003. godine.
Za te potrebe u proračunu za 2004. godinu osigurat će se 60 milijuna kuna
potrebnih za gradnju oko 1.500 stanova. Do kraja 2004. godine podnosit će se
zamolbe za stambeno zbrinjavanje i nastaviti medijska kampanja u Hrvatskoj te
inozemstvu.

Upravljanje državnim stambenim fondom

U 2004. godini izdat će se ugovori o najmu za
državnu imovinu – državne kuće i stanovi na područjima posebne državne skrbi za
korisnike kojima se utvrdi pravo na stambeno zbrinjavanje, a prema Zakonu o
područjima posebne državne skrbi. Također će se nastaviti postupak utvrđivanja
titulara vlasništva nad stanovima u državnom vlasništvu budući za većinu imovine
taj postupak nije do sada proveden. Na osnovu toga uspostavit će se sustav
upravljanja državnom imovinom.

Povratak i obnova u BiH

U 2004. nastavit će se s programom direktne
potpore hrvat­ske Vlade povratku izbjeglica u Bosnu i Hercegovinu kroz potporu
u obnovi njihovih oštećenih i razorenih kuća u BiH. Predviđen je završetak
obnove kuća za 1.328 obitelji povratnika u BiH za koje su trenutno u tijeku
isporuke građevinskog materijala. Također će se u hrvatskom proračunu osigurati
dodatna sredstva za nastavak programa obnove kroz dodjelu građevinskog
materijala za nove korisnike.

Suradnja sa susjednim državama u povratku
izbjeglica

Očekuje se daljnji napredak u suradnji sa
susjednim zemljama, između ostalog kroz pripremu donatorske konferencije koja
se organizira slijedom predsjedničke inicijative triju država – RH, SiCG, BiH.

S BiH nastavit će se
intenzivna suradnja kroz financiranje započetih programa povratka i obnove u
BiH, te intenziviranje razmjene podataka s nadležnim ministarstvom u BiH, čime
će se dodatno potaknuti procesi povratka.

Predviđa se uspostava
pune suradnje sa SiCG, osobito vezano za razmjenu podataka o izbjeglicama koje
još borave u SiCG, kako bi se ubrzao povratak i što prije pronašla konačna
rješenja za sve hrvatske građane koji su preostali u SiCG.

Namjera je hrvatske
Vlade da tražeći alternativne načine i modele financiranja razriješi što prije
pitanje povrata imovine, potom da do kraja 2004. godine završi program
stambenog zbrinjavanja privremenih korisnika trenutno zauzete imovine, te u
bližoj perspektivi i ukupnu obnovu stambenog fonda i pripada­juće
infrastrukture – tijekom 2005. godine.

if !supportEmptyParas endif

*Plan provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izrada Strategije za razvoj civilnog društva u RH | 12/2004 | SRCD, NZRCD |
| Provedba Prioritetnih aktivnosti iz Nacionalnog programa djelovanja za djecu | trajno | MOBIMS  Vijeće za djecu |
| Donošenje Nacionalne strategije u prevenciji ponašanja djece i mladih | 09/2004 | MOBIMS, VRH Povjerenstvo za prevenciju ponašanja djece i mladih |
| Provedba Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina, Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina, te drugih provedbenih propisa | trajno | VRH  UNM  MZOŠ |
| Održavanje dopunskih izbora za predstavnike nacionalnih manjina u predstavničkim tijelima jedinica lokalne i područne samouprave u onim jedinicama u kojima nije ostvarena njihova zastupljenost | 02/04 | VRH |
| Održavanje dopunskih izbora za vijeća nacionalnih manjina u jedinicama lokalne i područne samouprave, koje nisu izabrane | 02/04 | VRH |
| Usvajanje izvješća VRH o provedbi Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina | 02/04 | VRH |
| Daljnje jačanje suradnje s pučkim pravobraniteljem, posebno provedbom preporuka iz njegovih godišnjih izvješća | trajno | VRH |
| Nastaviti provoditi Program povratka prognanika i izbjeglica VRH (čl. 3.) | trajno | VRH, MVP  if !supportEmptyParas endif |
| Nastaviti razmjenu podataka o stanju imovine u BiH u vlasništvu privremenih korisnika privatne imovine i drugih BiH izbjeglica u RH s Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice BiH (čl. 3.) | trajno | VRH |
| Nastaviti proces razminiranja područja RH pod minama preostalim iz Domovinskog rata (čl. 3.) | trajno | VRH  HCR |
| Revizija korištenja stanova u državnom vlasništvu na područjima posebne državne skrbi (čl. 3.) | trajno | VRH |
| Dovršiti proces vraćanja sve privatne imovine koja je bila dodijeljena na privremeno korištenje (prema Zakonu o privremenom preuzimanju i upravljanju određenom imovinom ukinutom 1998. godine) | 07/2004 | VRH |
| Nastavak obnove stambenog fonda | trajno | MMTPR |
| Nastavak i intenziviranje obnove osnovne komunalne i socijalne infrastrukture na područjima povratka (kreditni programi EIB i CEB V) | trajno | VRH MOBIMS  VRH MMTPR |
| U suradnji s državnim uredima za obnovu na županijskoj razini osigurati rješavanje većine preostalih zahtjeva za obnovu (19.000) i utvrđivanje prava na obnovu, izuzev slučajeva gdje su u tijeku drugi imovinski postupci | 07/2004 | MMTPR |
| Nastavak programa stambenog zbrinjavanja na područjima posebne državne skrbi, uključujući stambeno zbrinjavanje bivših nositelja stanarskih prava koji se trajno vraćaju na područja posebne državne skrbi | trajno | VRH  MMTPR |
| Provedba programa stambenog zbrinjavanja bivših nositelja stanarskog prava koji se vraćaju na područja Hrvatske izvan područja posebne državne skrbi | trajno | VRH |
| Utvrđivanje titulara vlasništva nad stanovima na područjima posebne državne skrbi | trajno | MOBIMS  HFP  Državno odvjetništvo |
| Uspostava sustava upravljanja državnim stambenim fondom na područjima posebne državne skrbi | trajno | MOBIMS  Državno odvjetništvo |
| Nastavak provedbe VRH programa potpore povratku izbjeglica u BIH kroz pomoć u obnovi oštećenih i uništenih obiteljskih kuća u BiH | trajno | VRH  MMTPR  MOBIMS |
| Intenzivirati suradnju i dijalog s Bosnom i Hercegovinom te nadležnim Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice BiH, uključujući razmjenu podataka, a u cilju ubrzanja prekograničnog povratka i osiguravanje konačnih rješenja za preostale izbjeglice | trajno | VRH |
| Nastaviti i intenzivirati suradnju i dijalog sa Srbijom i nadležnim Komesarijatom za izbjeglice Srbije, uključujući razmjenu podataka o izbjeglicama iz Hrvatske koji još borave u SiCG, a u cilju povratka i osiguravanja konačnih rješenja za preostale izbjeglice iz Hrvatske | trajno | VRH |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

1.6. SURADNJA S MKSJ

Republika Hrvatska je bila prva država koja je
još krajem 1991. predložila UN osnivanje suda za ratne zločine počinjene u
bivšoj Jugoslaviji. Hrvatska suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom za zločine
počinjene na području bivše Jugoslavije (MKSJ) shvaća ne samo kao svoju
međunarodnu i pravnu obvezu, već i kao moralnu obvezu kažnjavanja svih
počinitelja ratnih zločina i stvaranje preduvjeta za pomirbu naroda koji žive
na području djelovanja Suda. U brojnim prilikama, pa tako i tijekom 2003.
godine, Vlada Republike Hrvatske dokazala je podršku radu Suda, posebice
kontinuiranom suradnjom u pristupu dokumentima i dokazima, saslušanju svjedoka
i osumnjičenika, kao i pružanja pomoći u radu istražnim timovima Suda.

Vezano uz određena pitanja pristupa arhivima i
dostave dokumentacije, čestim dogovorima s predstavnikom Tužiteljstva u Zagrebu
iznađene su formule za uspješno rješavanje svih spornih momenata. Na
inicijativu hrvatske strane, Tužiteljstvo MKSJ-a obavilo je reviziju zahtjeva
Tužiteljstva kojima hrvatska strana nije u potpunosti udovoljila do tog
trenutka. Prema rezultatima revizije, od 519 do tada podnijetih zahtjeva, nije
bilo niti jednog zahtijeva na koji uopće nije odgovoreno, a djelomično je
ostalo otvoreno 14 zahtjeva. Svi ti zahtjevi riješeni su do sredine rujna 2003.
godine. Novi zahtjevi Tužiteljstva promptno se dostavljaju na postupanje
nadležnim državnim tijelima koja ih ispunjavaju u zadanim rokovima.

Tijekom suradnje s MKSJ, hrvatska strana
dostavila je više tisuća dokumenata sadržanih u više desetaka tisuća stranica,
desetaka video i audio kazeta, disketa i CD-a, omogućeno je posje­ćivanje svih
zatraženih lokacija od interesa haških istražitelja, pružena je logistička
podrška svim ekspertnim ili istražiteljskim grupama, posredovano je u svim
zatraženim slučajevima ugovaranja razgovora svjedoka s istražiteljima (preko
200 slučajeva) ili saslušanja putem videolinka, udovoljeno je i svim
specifičnim zahtjevima za realiziranje sastanaka predstavnika Tužiteljstva MKSJ
s djelatnicima hrvatskih državnih tijela te obavještajnih i sigurnosnih službi
itd.

Uhićenjem haškog optuženika i bjegunca Ivice
Rajića u travnju 2003. godine, pruženi su dodatni dokazi o političkoj volji za
punom suradnjom hrvatske strane s MKSJ na temelju preuzetih obveza. Temeljem
odluke Županijskog suda u Zagrebu, potvr­đene i od strane Vrhovnog suda RH
povodom žalbe Ivice Rajića, imenovani je predan MKSJ-u 24. lipnja 2003.

Jedini otvoreni zahtjev Suda prema Republici
Hrvatskoj je Nalog za uhićenje i predaju optuženog umirovljenog generala
Hrvatske vojske Ante Gotovine. Hrvatska vlada je, između ostalog, za odbjeglim
generalom Gotovinom raspisala međunarodnu tjeralicu i odredila novčanu nagradu
za informacije o njegovom kretanju, a tijekom 2003. godine u tri navrata
Tajniku MKSJ-a podnijela odgovarajuća izvješća, sukladno pravilu 59. Pravilnika
o postupku i dokazima MKSJ-a, o poduzimanju svih raspoloživih radnji i mjera u
cilju utvrđivanja njegovog mjesta boravka i uhićenja. Istovremeno je o tome
obavještavana i Glavna tužiteljica MKSJ-a Carla Del Ponte.

Vlada RH u više navrata je izražavala spremnost
kako će primijeniti odluke MKSJ-a, te nastaviti dosadašnju suradnju. Presuda
tzv. »Gospićkoj skupini« kao i sve uspješnija operativna suradnja Državnog
odvjetništva RH i Tužiteljstva MKSJ-a te usklađivanje nacionalnog zakonodavstva
donošenjem potrebnih propisa kao što su to npr. Zakon o zaštiti svjedoka (NN
br. 163/03) i Zakon o primjeni Statuta Međunarodnoga kaznenog suda i progona za
kaznena djela protiv međunarodnoga ratnog i humanitarnog prava (NN br. 175/03),
stvoreni su preduvjeti za ustupanje jednog broja optužnica, odnosno kaznenih
postupaka hrvatskom pravosuđu od strane haškog Tužiteljstva.

Aktivnosti Vlade kao i suđenja za ratne zločine
pred do­maćim sudovima su pozitivno utjecali na svijest javnosti da svaki
zločin, bez obzira na nacionalnost njegova počinitelja, mora biti kažnjen.
Stoga će nadležna državna tijela na području Republike Hrvatske uhititi svaku
osobu optuženu za ratni zločin.

Prioritet u 2004. godini

Republika Hrvatska će nastaviti s punom
suradnjom s MKSJ-om u svim područjima (predaja dokumenata, uvid u pojedine
dokumente i registre, dostava podataka o svjedocima i osumnjičenicima,
ekshumacije, pružanje tehničke pomoći i sl.), te poduzimati sve raspoložive
mjere u cilju uhićenja i predaje odbjeglog generala Ante Gotovine Sudu. U
slučaju eventualnog podizanja novih optužnica, Vlada RH je spremna promptno
postupiti po zahtjevima Suda.

1.7. REGIONALNA SURADNJA

1.7.1. Bilateralna suradnja

ODNOSI SA SUSJEDNIM DRŽAVAMA

Talijanska Republika

Bilateralni odnosi. Talijanska Republika je
jedina susjedna država koja je članica EU pa su stoga dobri bilateralni odnosi
za RH od velike važnosti. Ti odnosi su vrlo razvijeni, poglavito na
gospodarskom polju. RH je veoma zainteresirana za svestranu suradnju na
Jadranu, osobito u pitanjima zaštite okoliša, zatim u pitanjima sigurnosti,
borbe protiv organiziranog kriminala i ilegalnih migracija. Dvije zemlje
intenzivno surađuju i u okviru regionalnih inicijativa i foruma. Većih
otvorenih pitanja u bilateralnim odnosima nema.

Bilateralni ugovori. RH je do sada sklopila s TR
30-tak bilateralnih sporazuma uključujući memorandume i protokole, od čega je
15 ugovora stupilo na snagu. U tijeku je potpisivanje i/ili ratifikacija 6
ugovora. Tijekom 2003. godine na snagu je stupio Ugovor o znanstvenoj i
tehnološkoj suradnji i Sporazum o surad­nji na području obrane, potpisan je
Protokol o suradnji na području kulture i obrazovanja za razdoblje
2003. – 2007. i Memorandum o suradnji na području malih i srednjih
poduzeća, a razmijenjene su i ratifikacijske isprave za stupanje na snagu
Ugovora o socijalnom osiguranju.

U 2004. očekuje se ratifikacija Sporazuma o
izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i postupak sklapanja već parafiranih
sporazuma (Ugovor o cestovnom prometu roba i putnika, Sporazum o pravodobnoj
razmjeni informacija u slučaju radiološke opasnosti i razmjeni tehničkih
informacija s područja nuklearne i radiološke opasnosti i razmjeni tehničkih
informacija s područja nuklearne i radiološke sigurnosti, Sporazum o
prijateljstvu, surad­nji i partnerstvu).

Gospodarska suradnja ima veliko strateško
značenje za obje zemlje, kao i za stabilizaciju cijele regije. U 2002. godini,
kao i u protekle četiri godine, Italija je prvi vanjskotrgovinski partner RH. U
2002 godini Italija je na drugom mjestu po ukupnim ulaganjima u RH. Četvrto
zasjedanje Mješovitog odbora za gospodarsku suradnju trebalo bi se održati
tijekom 2004. godine. Operativni program Jadranske prekogranične suradnje
talijanskih jadranskih regija s istočno-jadranskim zemljama pokrenut je u
okviru inicijative EU Interreg IIIA u travnju 2003.

Otvorena pitanja. Drugi sastanak Mješovitog
hrvatsko-talijanskog povjerenstva koje bi na temelju izmijenjenog Zakona o
denacionalizaciji, koji i strancima omogućuje nadoknadu za nacionaliziranu
imovinu u RH, trebalo pokušati pronaći rješenje za uključivanje talijanskih
državljana u postupak denacionalizacije u RH, održan je u Zagrebu u travnju
2003. godine. Nastavljena je rasprava i razmjena mišljenja o kategorijama osoba
koje bi mogle ostvariti pravo na naknadu. Hrvatskoj strani su potvrđena
uvjeravanja da TR snažno podupire ulazak RH u EU, te da davanje podrške nije
uvjetovano radom Mješovitog povjerenstva za pitanje povrata oduzete imovine.

Iako je Senat talijanskog Parlamenta ratificirao
Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju RH s EZ u srpnju 2003. još se očekuje
njegovo potvrđivanje u Zastupničkom domu.

Tijekom 2004. godine rješavat će se i pitanja
nastala proglašenjem Zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa (ZERP), kroz
subregionalnu konferenciju jadranskih država, koju je inicirala RH, i kroz
pregovore s EK o sklapanju Ugovora između RH i EK o partnerstvu u ribarstvu.

Očekuje se i nastavak
rada Mješovitog povjerenstva za pitanje povrata imovine.

Tehničko pitanje. RH
kao sukcesor SFRJ duguje Italiji 35.369.233 USD na ime odštete za
nacionaliziranu i optantsku imovinu s područja Zone B Slobodnog teritorija
Trsta koji je pripao SFRJ, čime se zatvaraju obveze proistekle iz Osimskih
sporazuma iz 1975. i Rimskog ugovora iz 1983. Vlada RH je spremna otplatiti taj
dug u nekoliko rata, međutim, unatoč višekratnim obećanjima Italija još nije
dostavila broj računa na koji bi se taj dug isplaćivao.

Manjine. Talijanska
manjina u RH uživa sva prava prema europskim standardima, a ima i svog
zastupnika u Hrvatskome saboru. Talijanski jezik je službeni jezik u općinama s
većinskim talijanskim stanovništvom gdje postoje osnovne i srednje škole na
talijanskom jeziku koje mogu pohađati i hrvatska djeca. Talijanska Vlada
financijski pomaže svoju manjinu, a to isto čini i hrvat­ska Vlada. Hrvatska
manjina u Italiji nije tako dobro organizirana iako je u ožujku 2001. osnovan
Savez hrvatskih zajednica kao krovna organizacija hrvatskih udruga. RH očekuje
da talijanska Vlada znatnije pomaže kulturne aktivnosti hrvatske manjine.

Prioriteti. U sljedećem
razdoblju očekuje se intenziviranje bilateralnih kontakta na svim razinama
uključujući i intenziviranje komunikacija između različitih resora.

U postupku je
ratifikacija nekoliko potpisanih ugovora, u kolovozu 2003. izvršena je razmjena
ratifikacijskih isprava za stupanje na snagu Ugovora o socijalnom osiguranju.
Očekuje se i ubrzanje potpisivanja niza bilateralnih ugovora, među kojima je
značajno spomenuti Sporazum o praktičnim mjerama povjerenja za izbjegavanje
incidenata na moru u kojega bi trebalo ugraditi i elemente o ribarskoj
politici, poglavito aspekte koji se odnose na zaštitu okoliša sukladno reformi
zajedničke ribarske politike EU.

Na području gospodarstva očekuje se
intenziviranje suradnje u infrastrukturnoj izgradnji s naglaskom na koridoru V,
a također je dogovoreno osnivanje zajedničkog radne skupine za izgradnju
industrijskih okruga (uz tal. »know how« pripremljena su četiri područja za
stvaranje industrijskih okruga: drvna i metalo-prerađivačka industrija,
industrija kože i obuće; u srpnju 2003. u Rimu je održan sastanak o operativnom
provođenju projekta).

Republika Slovenija

Bilateralni odnosi. Bilateralni odnosi dviju
država su intenziv­ni, raznovrsni i razvijeni na svim razinama. Postizanje
izvrsnih političkih odnosa za sada priječe otvorena pitanja naslijeđena iz
bivše zajedničke države, posebice u svezi s razgraničenjem na moru i
neriješenim dugovanjima Ljubljanske banke hrvatskim štedišama. Ipak, te
činjenice nisu onemogućile razvijanje dobrih susjedskih odnosa, naročito u
području kulture, znanosti, obrazovanja i gospodarstva.

Bilateralni ugovori. Sklopljeno je 59
bilateralnih ugovora i akata u proteklih jedanaest godina, od čega je aktualno
na snazi 39 ugovora. Od novijih, značajni su Protokol o suradnji dvaju MVP-a te
usuglašena Zajednička izjava kojom se potvrđuje značaj opće strateške suradnje
dviju država. Slovenska strana je na sastanku u travnju 2003. godine, nakon
uspješno provedenih referenduma o prijemu u EU i NATO, ponudila svekoliku pomoć
i suradnju RH na njenom putu ka članstvu u euroatlantske integracije, budući da
je skori ulazak RH u EU i NATO interes i RS.

Granična pitanja. Sporazum o pograničnom prometu
i surad­nji između dviju država, potpisan 1997. godine, stupio je na snagu
2001. godine i njime se u potpunosti regulira režim na granici u pograničnom
pojasu. Dogovoreno je otvaranje 27 malogra­ničnih prijelaza do kraja 2003.
godine. Produžena je provedba privremenog ribolovnog režima u području
obuhvaćenom tim Sporazumom. Ministri obrane dviju država potpisali su 14.
ožujka 2003. godine u Ljubljani Sporazum o suradnji na području obrane, kao
poticaj širenju bilateralne vojne suradnje. Ugovor o prekograničnoj policijskoj
suradnji stupio je na snagu 16. travnja 2003. godine. Provedba tog Ugovora
trebala bi povećati sigurnost na granici. Ministri vanjskih poslova Tonino
Picula i Dimitrij Rupel potpisali su Sporazum između Vlada RH i RS o jednostav­nijem
obavljanju granične kontrole u cestovnom i željezničkom prometu na zajedničkim
graničnim prijelazima.

Otvorena pitanja.
Predsjednik RH Stjepan Mesić je, na poziv predsjednika RS dr. Janeza Drnovšeka,
boravio od 13. do 15. svibnja 2003. godine u službenom posjetu Sloveniji,
prilikom kojeg je slovenska strana pokazala određenu spremnost za rješavanje
otvorenog pitanja dugovanja Ljubljanske banke na bilateralnoj i sukcesijskoj
razini. U pitanja dugovanja Ljubljanske banke, Slovenija nastoji depozite
hrvatskih štediša uključiti u postupak sukcesije, dok Hrvatska i dalje stoji na
stajalištu da ta dugovanja nisu dio sukcesijske mase, budući da se radi o
privatnom pravnom odnosu između banke i štediša. Tražeći načine kako bi od
Ljubljanske banke povratili svoje depozite hrvatski građani - štediše
Ljubljanske banke uputili su tužbe Sudu za ljud­ska prava Vijeća Europe, a to
pitanje raspravlja se i u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe.

Ugovor između Republike
Hrvatske i Republike Slovenije o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa
vezanih uz ulaganje, iskorištavanje i razgradnju Nuklearne elektrane Krško
potpisan u prosincu 2001. godine je nakon obostrane ratifikacije stupio na
snagu 11. ožujka 2003. godine. Preostalo je još riješiti dugovanje slovenske
strane za neisporučenu električnu energiju od 1. srpnja 2002. godine do stupanja
na snagu Ugovora.

Prioriteti. Među otvorenim pitanjima, za
očekivati je da će implementacija Ugovora o NE Krško ići prema dogovoru i
redovito te da će se otvoriti mogućnosti za nalaženje zajedničkih rješenja u
pitanju dugovanja Ljubljanske banke, a moguće je i sklapanje Ugovora o
izbjegavanju dvostrukog oporezivanja.

Najznačajniji problem koji Hrvatska i Slovenija
trebaju riješiti u međusobnim odnosima jest razgraničenje teritorijalnog mora i
nakon toga sklapanje konačnog sporazuma o državnoj granici.

U predstojećem razdoblju, posebno u 2004. godini
kada u svibnju Republika Slovenija postaje članicom EU, očekuje se konkretniji
nastavak suradnje dviju država u vezi s uključivanjem RH u EU i NATO, kao i
nastavak konzultacija o uvođenju schengenskog režima na slovensko-hrvatskoj
granici.

Republika Mađarska

Bilateralni odnosi. Hrvatsko-mađarski odnosi se
mogu okarakterizirati kao strateško partnerstvo koje krasi dobra politička
suradnja, gospodarska razmjena u usponu, kao i izvrsna suradnja u području zaštite
manjina. Nema otvorenih pitanja.

Tijekom prošle godine
ubrzano se radilo na mnogobrojnim infrastrukturnim projektima kako bi se
prometno što bolje povezale dvije zemlje te je dogovorena izgradnja mosta na
Muri po uzoru na most Marije Valerija između Mađarske i Slovačke (sufinanciran
zajedno s EU), kao i izgradnja graničnog prijelaza na zajedničkoj lokaciji na
mađarskom teritoriju na trasi novog auto-puta Rijeka – Zagreb – Budimpešta.

Održana je 2. sjednica
Mješovitog odbora za suradnju između Vlade RH i Vlade Republike Mađarske.
Razmatrane su teme iz prometne infrastrukture, prosvjetno-znanstvene suradnje i
zaštite okoliša te su doneseni zaključci temeljem kojih se suradnja u navedenim
područjima daljnje konkretizira i produbljuje.

U službenom posjetu Republici
Mađarskoj boravili su premijer Račan i predsjednik HS Tomčić te predsjednik
Mesić, a u posjetu RH bili su ministar vanjskih poslova Republike Mađarske
Laszlo Kovacs, ministar obrane RM Ferenc Juhasz te ministrica unutarnjih
poslova Monica Lamperth.

Bilateralni ugovori. Do
danas je s RM potpisano 40 Ugovora i akata, a 34 je preuzeto sukcesijom.
Tijekom posjeta predsjednika Mesića RM u rujnu 2003. potpisan je Ugovor o
kontroli graničnog prometa u cestovnom, željezničkom i vodnom prometu, te
Protokol o njegovoj primjeni.

Prioriteti. U sljedećem
razdoblju očekuje se nastavak rada Mješovitog odbora za suradnju između Vlada
RH i RM, koji će razmatrati suradnju u svim resorima. Očekuje se i potpisivanje
Sporazuma o vidljivosti zajedničke granice, te Sporazuma o socijalnom
osiguranju. Jednako tako, očekuje se ubrzan nastavak radova na infrastrukturnim
projektima koji su u tijeku kao i početak radova na prometnom koridoru Vc,
nastavak rada mješovitog odbora za zaštitu manjina, te rješavanje pitanja
vezanih uz zabranu uvoza mađarskog mesa.

Bosna i Hercegovina

Bilateralni odnosi. RH i BiH imaju stabilnije
odnose gotovo na svim područjima u odnosu na poslijeratno vrijeme. Među­državni
susreti su česti, a susreti na razini predsjednika odvijaju se kroz rad Međudržavnog
vijeća za suradnju koje se sastaje dva puta godišnje. Značajan pomak učinjen je
na uređenju državne granice. Program podrške Vlade RH Hrvatima u BiH postao je
transparentan i učinkovit, posebno na području obnove kuća.

Bilateralni ugovori. RH i BiH potpisale su do
sada više od 80 sporazuma i akata, od kojih je na snazi više od 30, a
privremeno se primjenjuje dodatnih 20. U 2004. godini moguće je potvr­đivanje
Sporazuma o državnoj granici, kojem prethodi opsežan rad i izrada dokumentacije
koja omogućava provedbu sporazuma. RH i BiH dijele najdužu kopnenu granicu od
1000 km.

U 2003. godini potpisan je Sporazum o
pograničnoj suradnji i prometu, čija puna implementacija tek predstoji, a
potpisivanjem Aneksa Ugovora o određivanju zajedničkih lokacija na graničnim
prijelazima moguć je takav režim na pet graničnih prijelaza. Ugovor o ukidanju
viza, potpisan koncem 2003. omogućuje prelazak državne granice s osobnim
iskaznicama. Dvije strane nisu završile pregovore oko izmjene članka 9. Ugovora
o slobodnom tranzitu kroz teritorij RH u i iz luke Ploče i kroz BiH u Neumu što
je preduvjet za potvrđivanje s hrvatske strane, Ugovora o dvostrukom
državljanstvu, Ugovora o imovinsko-pravnim pitanjima i sl.

Gospodarstvo. RH je glavni bh. gospodarski
partner; prvi izvoznik na bh. tržište i jedan od najvećih stranih ulagača.
Ukupna razmjena u prvih 9 mjeseci 2003. prelazila je 800 mil. USD, a hrvatski
izvoz prelazio je 650 mil. USD. RH je prva zemlja koja je s BiH potpisala i
počela primjenjivati Ugovor o slobodnoj trgovini od 2001. godine. Ugovor je
asimetričan u korist BiH. Zbog unutarnjih gospodarskih problema, BiH je
najavila RH suspenziju slobodne trgovine za poljoprivredne i prehrambene
proizvode na 3 mjeseca. Konzultacije nadležnih ministarstava RH i BiH o
navedenom problemu predviđene su za 12. siječnja 2004.

Vlada RH je iskazala
interes za sudjelovanje u izgradnji dionice koridora Vc kroz BiH, a surađuje se
na brojnim infrastrukturnim projektima i inicijativama.

Multilateralna
suradnja. RH i BiH surađuju u okviru regionalnih inicijativa; Paktu o
stabilnosti, SEI, Jadransko-jonskoj inicijativi i Savskoj inicijativi. RH se
snažno zalagala za ulazak BiH u VE, a podupire i njezino približavanje EU.

Otvorena pitanja
najvećim dijelom su nastala kao posljedica raspada bivše zajedničke države i
rata – uređenje imovinsko-pravnih odnosa, povratak izbjeglica, ostvarivanje
punoga nacionalnog suvereniteta Hrvata u BiH.

Prioriteti. Pomoć
Hrvatima u BiH u povratku i zalaganje za njihovu punu afirmaciju kao jednog od
tri ravnopravna naroda u BiH, nastavak razvijanja dobrosusjedske suradnje,
rješavanje imovinsko-pravnih pitanja, suradnja u infrastrukturnim projektima,
suradnja u regionalnim projektima, potvrđivanje u parlamentima Ugovora o
državnoj granici, rješenje pitanja dvostrukog državljanstva.

Srbija i Crna Gora

Bilateralni odnosi. Nakon dugogodišnje faze
normalizacije odnosa, u kojoj su se prvenstveno rješavala otvorena pitanja
naslijeđena raspadom bivše zajedničke države, ušlo se u fazu us­postave svih
vidova suradnje s najvećim naglaskom na surad­nju u gospodarstvu. Prvi službeni
posjet predsjednika RH Stjepana Mesića SiCG u rujnu 2003. godine, na
simboličkoj je razini zaključio proces normalizacije i obje zemlje naglašavaju
važnost uspostave novih međudržavnih odnosa za budućnost.

Bilateralni ugovori. RH i SCG potpisale su u
prosincu 2002. godine Ugovor o slobodnoj trgovini, čime su se stekli daljnji
uvjeti za obimniju i sadržajniju gospodarsku suradnju. Robna razmjena u 2002.
godini iznosila je 225 milijuna dolara, s tim da je i dalje prisutna značajna
razlika u korist izvoza RH u SCG (172 milijuna dolara). Sve su veća i ulaganja
tvrtki iz RH u SCG.

RH i SCG potpisale su 10. prosinca 2002. godine
Protokol o privremenom režimu uzduž južne granice između dviju država
(»Protokol o Prevlaci«), čime su stvoreni preduvjeti okončanju dugogodišnjeg
mandata UN vojne promatračke misije na Prevlaci (mandat je okončan 15. prosinca
2002. godine). Protokol je većim dijelom proveden, uspostavljen je pogranični
promet, otvoreni su granični prijelazi na južnoj granici, izvršena je
demilitarizacija, a jedan dio akvatorija uz Prevlaku nadzire zajednička
hrvatsko-srpsko-crnogorska policijska posada. Obje strane su se izjasnile za
suradnju i glavna perspektiva susjednih općina uz granicu je razvoj turističke
ponude.

Nakon izvršene
liberalizacije viznog režima proteklih godina, kada je pojednostavljena i
ubrzana procedura izdavanja viza za državljane SiCG (posebno u gospodarske
svrhe) RH je odlučila privremeno suspendirati vizni režim za državljane SiCG. Vizni
režim suspendiran je do 31. siječnja 2004. godine, a eventualno stalno ukidanje
viznog režima zavisiti će od sveukupnog rješavanja još uvijek otvorenih
pitanja. Ovim potezom, kao i potpisivanjem Ugovora o slobodnoj trgovini
omogućena je nesmetana komunikacija roba, ljudi i ideja preko zajedničke
granice.

Prioriteti. U sljedećem
razdoblju RH očekuje nastavak pregovora o identifikaciji i obilježavanju
granice na kopnu i razgraničenju na moru, što znači nastavak rada Mješovite
diplomatske komisije za granice koja je do sada održala četiri sastanka.
Očekuje se također i nastavak rada mješovitih povjerenstava za provedbu
Sporazuma o određivanju graničnih prijelaza i Sporazuma o pograničnom prometu,
čime bi se riješila još uvijek otvorena granična pitanja.

Od preostalih otvorenih
pitanja, prije svih pitanja izbjeglih i nestalih, za povratak izbjeglih
državljana RH koji se nalaze u SiCG ne postoje nikakve prepreke povratku, a
predsjednik Vlade RH Račan upito je javni poziv svim izbjeglim državljanima RH
da se vrate u RH. Pitanje nestalih osoba rješava se izuzetno polako i unatoč
čestim sastancima Komisije za nestale osobe RH i dalje potražuje 1.233 osoba
nestalih u oružanim sukobima.

Očekuje se i nastavak
pregovora o Sporazumu o zaštiti srpske i crnogorske manjine u RH i hrvatske u
SiCG. Održano je pet kruga pregovora, veći dio teksta je usuglašen, te bi tekst
mogao biti uskoro spreman za potpisivanje.

Razlog trenutnog
zastoja u pregovorima o rješavanju preostalih otvorenih pitanja između RH i
SiCG, kao i poboljšanja daljnje suradnje je prije svega u očekivanju formiranja
nove vlade u Srbiji i sukladno tome redefiniranja odnosa u državnoj zajednici
SiCG. RH smatra vitalnim daljnji razvitak procesa normalizacije odnosa sa SiCG
kao i jačanje sveobuhvatnih bilateralnih odnosa na političkom i gospodarskom
planu.

ODNOSI S OSTALIM ZEMLJAMA PROCESA STABILIZACIJE
I PRIDRUŽIVANJA

Republika Makedonija

Bilateralni odnosi. Politički odnosi između RH i
Makedonije razvijaju se vrlo dobro na svim razinama. U protekle tri godine
ostvaren je niz bilateralnih posjeta najviših dužnosnika dviju zemalja. RH i
Makedonija teže ostvarivanju što bolje suradnje sa susjedima, a posebno su
zainteresirane za kvalitetnu suradnju u okviru euroatlantskih integracija. Obje
države podupiru napore EU za stabilizaciju jugoistoka Europe.

Bilateralni ugovori. RH i Makedonija su
potpisale 24 bilateralna ugovora. U skladu s obvezom iz Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju, odlukom Vlade RH 2001. godine započeo je
postupak pregovora za sklapanje Sporazuma o regionalnoj bilateralnoj suradnji
RH i Republike Makedonije u okviru približavanja i pristupanja EU. Ovim
Sporazumom bi se stvorile dodatne pretpos­tav­ke za unaprjeđivanje suradnje u
okviru individualnog približavanja i pristupanja EU. Od važnijih ugovora
ističemo da su RH i Makedonija potpisale 1997. godine Ugovor o slobodnoj
trgovini te 2001. godine i Ugovor o readmisiji.

Gospodarska suradnja. Suradnja u gospodarstvu je
dobra, a robna razmjena zadnjih nekoliko godina iznosi oko 115 milijuna USD. U
2002. godini robna razmjena ima trend rasta i iznosila je 125 milijuna USD. RH
i Makedonija potpisale su Ugovor o slobodnoj trgovini još 1997. godine i on se
uz manje teškoće provodi. Kao i ostale zemlje zainteresirane za sudjelovanje na
makedonskom tržištu, RH se zalaže za ukidanje monopola makedonske naftne
kompanije OKTA-e i za slobodan ulazak, odnosno povratak naše naftne kompanije
INA na makedonsko tržište (sukladno bilateralnom dogovoru, to bi se trebalo
ostvariti od 1. siječnja 2004. godine).

Multilateralna suradnja. RH podupire napore RM
da se što prije pridruži europskim integracijama, a također je spremna
surađivati s Albanijom i Makedonijom u pristupu NATO. U tom smislu je 2.
svibnja 2003. godine potpisan »US-Adriatic charter«.

Prioriteti. Sklopiti Ugovor o regionalnoj
bilateralnoj suradnji RH i Republike Makedonije u okviru približavanja i
pristupanja EU.

Republika Albanija

Bilateralni odnosi. RH i Albanija imaju dobre
političke odnose, koji se razvijaju na svim razinama, što potvrđuje i posjet predsjednika
RH S. Mesića Albaniji 27. – 28. listopada 2003. Dobra suradnja
ostvarena je i na području europskih integracijskih procesa i regionalne
suradnje.

Bilateralni ugovori. RH i Albanija potpisale su
23 bilateralna ugovora. U siječnju 2003. godine potpisale su Ugovor o
readmisiji.

Gospodarska suradnja.
RH i Albanija žele, u svjetlu potpisanog Ugovora o slobodnoj trgovini (rujan
2002. godine), unaprijediti gospodarsku suradnju. U studenom 2002. godine dvije
su zemlje liberalizirale vizni režim (uglavnom u svrhu olakšanja poslovnih
kontakata), a 1. lipnja 2003. godine Vlada Republike Albanije ukinula je vize
za putovanje državljana RH u Albaniju. To će doprinijeti lakšem protoku roba i
usluga između dviju zemalja. Zajednički je interes obiju država izgradnja
Jadransko – Jonske autoceste.

Multilateralna
suradnja. Dvije zemlje imaju intenzivne bilateralne kontakte na svim razinama.
Također postoji želja za zajedničkim usklađivanja napora Albanije, Makedonije i
Hrvat­ske oko pristupa NATO-u (»US-Adriatic charter« potpisan 2. svibnja 2003.
godine).

1.7.2. Multilateralna suradnja

Kroz bilateralnu suradnju u regiji, kao i kroz
sudjelovanje u multilateralnim regionalnim forumima, Republika Hrvatska
pridonosi jačanju dobrosusjedstva i stvaranju općeg pozitivnog ozračja u
regiji, te konkretnoj programskoj suradnji kroz koju se ostvaruju hrvatski
politički, gospodarski, sigurnosni i drugi interesi. Suradnja u okviru
regionalnih inicijativa i u predstojećem razdoblju bit će u funkciji jačanja
međusobnih odnosa, te izgrad­nje sposobnosti država članica za sudjelovanje u
europskim pro­ce­sima i članstvu u EU.

Republika Hrvatska aktivna je sudionica Pakta o
stabilnosti JIE (PS), Srednjoeuropske inicijative (SEI), Jadransko-jonske
inicijative (JJI), Inicijative za suradnju u Jugoistočnoj Europi (SECI),
Kvadrilaterale RH – Mađarska – Italija – Slovenija, Riga inicijative, Radne
zajednice Alpe – Jadran (RZAJ), Radne zajednice Podunavskih regija (RZPR),
Procesa suradnje u Podunavlju (DCP), Dunavske komisije (DC), Međunarodne komisije
za zaštitu rijeke Dunav (ICPDR), NATO inicijative za Jugoistočnu Europu (SEEI)
i Obrambenog ministarskog procesa jugoistočne Europe (SEDM) i Koordinacijske
skupine za sigurnosnu suradnju u jugoistočnoj Europi (South East Europe
Security Co-operation Steering Group - SEEGROUP). RH je aktivna i u okviru
Procesa suradnje u Jugoistočnoj Europi (SEECP) u kojoj ima status promatrača.

Hrvatska aktivno
sudjeluje u aktivnostima *Pakta o stabilnosti za Jugoistočnu Europu* (PS)
i time se potvrđuje kao važan čimbenik stabilnosti Jugoistočne Europe. Od 1.
listopada 2002. do srpnja 2003. predsjedavala je II. Radnim stolom, o
gospodarskoj obnovi i razvitku. Ujedno, predstavnik RH je predsjedavao III
Radnim stolom o sigurnosti Pakta o stabilnosti. U Cavtatu je, 26. – 27.
svibnja 2003. godine održan peti sastanak Regionalnog stola, te svih triju
Radnih stolova Pakta o stabilnosti.

Republika Hrvatska je
također na redovitom godišnjem sastanku ministara gospodarstva zemalja
potpisnica Memoranduma o razumijevanju o liberalizaciji i olakšavanju trgovine
Pakta o stabilnosti, pod pokroviteljstvom talijanskog predsjedništva EU,
održanom u Rimu, 13. studenog 2003. godine, potpisala Ministarsku izjavu o
liberalizaciji trgovine u Jugoistočnoj Europi. U Ministarskoj izjavi utvrđuje
se redoslijed daljnjih koraka u kratkom i srednjem roku na dovršetku i
harmonizaciji postojeće mreže bilateralnih ugovora o slobodnoj trgovini u
regiji, te se zalaže za to da se na sljedećem ministarskom sastanku razmotre
modaliteti postupnog prerastanja bilateralne mreže ugovora u području slobodne
trgovine.

Kao dio suradnje u
okviru Pakta o stabilnosti Hrvatska je sklopila ugovore o slobodnoj trgovini sa
svim zemljama u regiji (osim s Moldovom), te time ispunila sve obveze iz*Memoranduma o razumijevanju o liberalizaciji i olakšanju trgovine u JIE*.Nadalje, sklapanje Okvirnog sporazuma o slivu rijeke Save (Hrvatska, Bosna
i Hercegovina, Slovenija i Srbija i Crna Gora 3. prosinca 2002). doprinos je
integralnom upravljanju Savom, te uspostavi međunarodnog režima plovidbe
rijekom Savom i njenim plovnim pritokama. U predstojećem razdoblju RH očekuje
intenziviranje suradnje i kroz djelovanje Sjedišta Savske komisije u Zagrebu.

Aktivnosti *South East Europe Co-operation
Initiative* (SECI) usmjerene su borbi protiv terorizma i organiziranog
kriminala (SECI Centar u Bukureštu), olakšavanju trgovine i otklanjanju
prepreka na graničnim prijelazima (TTFSE projekt), suradnji burzi i arbitražnih
tijela na području JIE. U okviru TTFSE projekta RH je tijekom 2003. godine sudjelovala
u projektu učenja na daljinu s ciljem osposobljavanja cestovnih prijevoznika,
oblikovanju hrvatskih stranica u Regionalnom projektu WEB stranica i c) izradi
ankete o ocijeni stanja rada službi na graničnim prijelazima i provedbi
zakonske regulative. Carinska uprava MF RH sudjelovala je i u aktivnostima SECI
Centra za borbu protiv prekograničnog kriminala u zemljama regije, te
otkrivanju i prosljeđivanju podataka o krijumčarenju. U predstojećem razdob­lju
očekuje se nastavak aktivnosti na započetim programima surad­nje.

Kroz članstvo u *Srednjoeuropskoj inicijativi*
(SEI) Republika Hrvatska ostvaruje politički dijalog s državama članicama, te
surađuje u aktivnostima pokrivenim specijaliziranim radnim skupinama. U
predstojećem razdoblju očekuje se intenziviranje suradnje o političkim temama u
svezi s proširenjem EU. Pritom će aktivnosti SEI biti usmjerene provedbi
programa kroz koje će države u paralelnom članstvu EU i SEI, pružati stručnu
potporu u pripremama i prilagodbi država Procesa stabilizacije i pridru­živanja
za buduće članstvo u EU. Nadalje, suradnja se predviđa i u provedbi koncepta
»Wider Europe – New Neighbourhood Policy«. Programske suradnje u područjima kao
što su borba protiv organiziranog kriminala, civilna zaštita, gospodarstvo,
malo i srednje poduzetništvo, turizam, poljoprivreda, zaštita okoliša, promet,
kultura i prekogranična suradnja i u predsto­jećem razdoblju provodit će se
kroz aktivnosti 17 radnih skupina i sufinancirati iz financijskih izvora SEI.

Kroz *Jadransko-jonsku
inicijativu* (JJI) Hrvatska potvrđuje svoju Sredozemnu dimenziju. Pritom su
područja od prioritetnog interesa RH pokrivena specijaliziranim Okruglim
stolovima JJI; ostvarivanje Jadransko-jonskog koridora, uključujući i Jadransku
auto-cestu; borba protiv organiziranog kriminala i ilegalnih migracija;
regionalna stabilnost i sigurnost; gospodarska suradnja, naročito na području
turizma i SME; programi zaštite okoliša; suradnja u kulturi, znanosti i
obrazovanju. U Zadru je od 4. – 8. lipnja 2003. godine održan
Sastanak ministara zaštite okoliša država članica JJI na kojem je usvojen i
dokument pod nazivom »Zadar Initiative – Adriatic Action Plan«. U predstojećem
razdoblju predviđa se nastavak programske suradnje o temama pojedinih Okruglih
stolova, pri čemu se kao teme od posebnog interesa ističu zaštita okoliša i
zaštita Jadrana, prometna infrastruktura, borba protiv ilegalnih migracija,
gospodarstvo, kultura, turizam i prekogranična suradnja.

Kroz *Proces suradnje
u Podunavlju* (Danube Co-operation Process – DCP) kao politički proces pod
pokroviteljstvom EK i Pakta o stabilnosti Hrvatska nastoji dati doprinos
regionalnoj suradnji u dunavskom bazenu. Hrvatska sudjeluje u projektu *DCPBASE
- DCP Electronic Database* (lead-partner: Austrija). U studenom 2003.
sudjelovala je na pripremnom sastanku, a u 2004. sudjelovat će na 2.
ministarskoj konferenciji DCP-a u Bukureštu.

Kroz članstvo u *Međunarodnoj
komisiji za zaštitu rijeke Dunav* (ICPDR) i *Dunavskoj* *komisiji*
(DC), kojom RH predsjeda od 2002. do 2005. godine, Hrvatska sudjeluje u
aktivnostima u svezi s ekološkom zaštitom i prometnim aspektima rijeke Dunav. U
prioritete svog trogodišnjeg predsjedanja DK, RH je uvrstila raščišćavanje
plovnog puta Dunavom i harmonizaciju normi i standarda na Dunavu sa standardima
EU. U slijedećem razdoblju nastaviti će se i sa započetim pripremama za
Diplomatsku konferenciju o reviziji Konvencije o režimu plovidbe Dunavom.

Hrvatska od 2000.
sudjeluje u *Procesu suradnje ministara obrane jugoistočne Europe* (SEDM -
South Eastern Defence Ministerial), konzultacijskom procesu uspostavljenom
1996. između Ministarstava obrane zemalja Jugoistočne Europe sa ciljem
intenziviranja regionalne suradnje u pitanjima sigurnosti i stabilnosti regije.

RH ima aktivnu ulogu u NATO-ovoj *Inicijativi
za Jugo­istočnu Europu* (South East Europe Initiative - SEEI) kojoj je svrha
pomoći u provođenju ciljeva Pakta o stabilnosti i promicati suradnju u
Jugoistočnoj Europi. RH aktivna je i u okviru Koordinacijske skupine za
sigurnosnu suradnju u Jugoistočnoj Europi (South East Europe Security
Co-operation Steering Group - SEEGROUP), te u Koordinacijskom odboru za
suradnju Srednjoeuropskih naroda (Central Euriopean Nationsž Co-operation in
Peace Support – CENCOOP). U predstojećem razdoblju očekuje se nastavak suradnje
u programima usmjerenim pripremama za sudjelovanje u budućim mirovnim
operacijama NATO/PfP.

Republika Hrvatska članica je *Srednjoeuropskog
ugovora o slobodnoj trgovini* (CEFTA) od 1. ožujka 2003. godine.
Sudjelovanjem u Srednjoeuropskoj zoni slobodne trgovine obuhvaća sudjelovanje
na sastancima operativnih stručnih skupina i odbora, te sastancima na vrhu
predsjednika vlada država članica, kao i praktičnu implementaciju ugovora o
slobodnoj trgovini sklopljenih temeljem CEFTA ugovora. Od članstva u CEFTA-i
očekuju se direktne gospodarske u smislu povećanja izvoza radi poboljšanog
pristupa i veće konkurentnosti hrvatskih roba i proizvoda na tržištu država
članica CEFTA-e, te posredno utjecaj i na gospodarski rast.

Kroz *Radnu zajednicu Alpe-Jadran* (RZAJ)
Hrvatska surađuje sa Slovenijom i nizom srednjoeuropskih regija, među kojima su
i susjedne talijanske i mađarske. Stoga je, i s obzirom na ulazak susjedne
Slovenije i Mađarske u EU 2004. g., poseban interes Hrvatske u 2004. pojačana
suradnja u projektima RZAJ koji su u skladu s politikom jačanja gospodarske i
socijalne kohezije na vanjskim granicama EU-a i onima koji su u vezi s
programom Interreg III B Cadses.

*Radna zajednica Podunavskih regija (RZPR)* predstavlja
okvir za međuregionalnu suradnju podunavskog prostora na području kulture,
znanosti, gospodarstva, turizma, ekologije, prometa. U predstojećem razdoblju
razmotrit će se spuštanje razine sudjelovanja u ovoj radnoj zajednici s državne
na županijsku.

RH je u statusu promatrača u 2003. aktivno
sudjelovala u svim aktivnostima *Procesa suradnje u Jugoistočnoj Europi* (SEECP)
te će i u 2004. jačati regionalnu suradnju sa članicama SEECP-a kroz
prioritetne aktivnosti predsjedavajućeg, kao što su borba protiv organiziranog
kriminala, liberalizacija trgovine i viznih režima te pitanja obrazovanja. Od
RH se očekuje pristupanje Procesu na razini punopravnog članstva.

U okviru *Kvadrilaterale*
Hrvatska – Mađarska – Italija – Slo­ve­nija suradnja je usmjerena jačanju
dobrosusjedskih odnosa i međusobnoj potpori u pitanjima u svezi s EU i NATO. U
okviru Kvadrilaterale inicirane su zajedničke aktivnosti u područjima kao što
su infrastruktura i prometni koridori, gospodarska suradnja, malo i srednje
poduzetništvo, vojna suradnja, borba protiv terorizma i organiziranog
kriminala, migracije, okoliš, informacijska tehnologija, sport i obrazovanje. U
2004. godini Hrvatska očekuje podizanje statusa promatrača u Multinacionalnoj
vojnoj postrojbi Kvadrilaterale u status punopravnog sudionika.

Hrvatska sudjeluje u
raznim programima i projektima u okviru inicijative *Interreg III* (linije
A, B i C), gdje su vodeći partneri članice EU, uglavnom Italija, Austrija i
Njemačka, a od 2004. i Slovenija te Mađarska. Hrvatska sudjeluje u 12 projekata
odobrenih 2003. godine u okviru Interreg III Cadses. Hrvatska se uključila i u
Program Jadranske prekogranične suradnje, u okviru Interreg III A programa
prekogranične suradnje Italija – Jadran, odobrenog od Europske komisije u
prosincu 2002. godine. Program uključuje i BiH, SiCG i Albaniju. U 2003. g.,
Mađarska i Hrvatska strana usuglasile su manje Pilot projekte suradnje Mađarska
– Hrvatska u okviru Phare CBC (od 1. siječnja 2004. – Interreg IIIA), koji su
odobreni i od Izaslanstva EK u Budimpešti. Tijekom ljeta 2003. godine odobren
je Operativni program prekogranične suradnje Slovenije, Mađarske i Hrvatske.
Izaslanstvo EK preliminarno je odobrilo program. Hrvatska također sudjeluje u
EU regiji budućnosti, inicijativi Štajerske, o kojoj je u travnju 2002. godine
potpisana zajednička deklaracija austrijskih, talijanskih i mađarskih regija
sudionica, te dviju država Hrvatske i Slovenije, čije će regije također
sudjelovati u toj suradnji.

if !supportEmptyParas endif

Plan provedbe Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Nastavak pune suradnje s MKSJ i poduzimanje inicijativa u cilju rješavanja svih neriješenih pitanja | trajno | VRH  MP |
| Poduzeti sve raspoložive mjere kako bi nadležna tijela RH na vrijeme osigurala dokumentaciju zatraženu od MKSJ-a čl. 3) | trajno | VRH  MP |
| Jačati dobrosusjedske odnose kao i višestranu i dvostranu regionalnu suradnju, osobito putem sklapanja dvostranih i višestranih ugovora, aktivnog sudjelovanja u regionalnim inicijativama – mjera se provodi | trajno | MVP  Tijela državne uprave |
| Osigurati odgovarajuću razinu uzajamnih ustupaka s drugim državama regije u pogledu kretanja osoba, robe, kapitala i usluga (razina uzajamnosti utvrđuje se u dvostranim sporazumima, uzimajući u obzir i relevantne odredbe SSP-a – čl.12.) (čl. 4.) | trajno | MVP  Tijela državne uprave  if !supportEmptyParas endif |
| Provoditi projekte svih inicijativa s regionalnom dimenzijom koje se odnose na područje pravosuđa I unutarnjih poslova (čl. 4.) | trajno | MUP  MP |
| Rješavati otvorena pitanja sa susjednim državama (čl. 4, čl. 11.) | trajno | VRH  MVP |
| Raspravljati o jačanju regionalne suradnje i općenito o stanju u regiji u sklopu političkog dijaloga s EU, te obavješćivati i savjetovati se s EU o pregovorima o regionalnoj suradnja u tijeku (čl. 11.) | trajno | MVP |
| Započeti pregovore s ostalim državama potpisnicama SSP-a radi zaključivanja dvostranih ugovora o regionalnoj suradnji | Kada se stvore uvjeti | MVP  Tijela državne uprave |
| Predložiti sklapanje dvostranih ugovora s drugim državama kandidatkinjama za punopravno članstvo u EU (čl. 14.) | trajno | MVP  Tijela državne uprave |
| Sudjelovati u provedbi regionalne komponente CARDS programa (čl. 81. st. 3.) | trajno | MEI  Tijela državne uprave |
| Osmisliti programe prekogranične suradnje (čl. 81. st. 3.) | trajno | MEI  Tijela državne uprave |
| Izraditi prijedlog teksta izjave VRH kojom bi zatražila status punopravne sudionice Procesa suradnje u Jugoistočnoj Europi (SEECP) | 03/2004 | MVP |
| izraditi prijedlog platforme VRH za razgovore s Republikom Italijom o sklapanju Sporazuma o mjerama povjerenja za izbjegavanje incidenta na moru | 01/2004 | MVP  Tijela državne uprave |
| Završiti pregovore s Republikom Makedonijom o sklapanju bilateralne konvencije o regionalnoj suradnji na temelju članka 12. SSP-a | 03/2004 | MVP |
| Izraditi prijedlog platforme VRH za razgovore vezane za bilateralne i multilateralne aktivnosti slijedom proglašenja Zaštićene ekološko-ribolovne zone | 01/2004 | MVP  Tijela državne uprave |
| Sklapanje Ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između RH i R Slovenije | 12/2004 | VRH |
| Nastavak pregovora s Bosnom i Hercegovinom o sklapanju Ugovora o imovinsko-pravnim odnosima | 12/2004 | VRH |
| Nastavak pregovora s Bosnom i Hercegovinom o sklapanju Ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja poreza na dohodak i imovinu | 12/2004 | VRH |
| Nastavak pregovora s Bosnom i Hercegovinom o sklapanju Ugovora o dvojnom državljanstvu | 12/2004 | VRH |
| Nastavak pregovora s Bosnom i Hercegovinom o sklapanju Ugovora o izmjeni Ugovora o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima | 12/2004 | VRH |
| Nastavak pregovora s Bosnom i Hercegovinom o izmjeni Ugovora o slobodnom tranzitu kroz teritorij RH u iz luke Ploče i kroz teritorij BiH u Neum | 12/2004 | VRH |
| Nastavak rada Mješovite diplomatske komisije za granice između RH i SiCG | 12/2004 | VRH |
| Nastavak rada mješovitih povjerenstava RH i SiCG za provedbu Sporazuma o određivanju graničnih prijelaza i Sporazuma o pograničnom prometu | 12/2004 | VRH |

if !supportEmptyParas endif

II. GOSPODARSKI KRITERIJI

if !supportEmptyParas endif

2.1. UVOD

Ovaj dio Nacionalnog programa Republike Hrvatske
za pridruživanje Europskoj uniji 2004. sadrži (i) procjenu napretka RH u
provođenju gospodarskih reformi koje predstavljaju osnovu za ispunjavanje
kriterija iz Kopenhagena te (ii) prioritete koje je u narednom razdoblju
potrebno ostvariti na planu uspostavljanja tržišnog gospodarstva odnosno
jačanja konkurentnosti. Iskustva srednjoeuropskih država pokazuju da samo one
države koje su poduzele potrebne gospodarske, političke i institucionalne
reforme mogu uživati koristi od EU integracija kao što su povećani trgovinski
tokovi i izravna strana ulaganja.

S obzirom da
priključivanje Europskoj uniji kao strateški cilj RH podrazumijeva efikasnu
pripremu i prilagodbu hrvatskog gospodarstva, nužno je prilikom operativne
razrade i provedbe gospodarske, socijalne i ostalih relevantnih segmenata
razvojne strategije imati u vidu ciljeve zacrtane u jednom od izuzetno važnih
strateških dokumenata Europske unije, a to je Agenda iz Lisabona. RH je
prepoznala da je ulaganje u ljudske potencijale nužan preduvjet za stvaranje
suvremenog gospodarstva utemeljenog na znanju. Osposobljene, inovativne i
kreativne osobe primaran su razvojni resurs današnjice. Provedba reformi
obrazovnog i znanstvenog sustava, njihovo povezivanje s gospodarstvom i
usklađivanje s međunarodnim kriterijima uspješnosti, poticanje poduzetništva i
inovativnosti trebali bi ubrzati gospodarski rast i razvoj, pri čemu oslanjanje
na vrijednosti i principe EU zacrtane Lisabonskom strategijom mogu doprinijeti
izgradnji nove kvalitete.

2.2. SREDNJOROČNI CILJEVI GOSPODARSKE POLITIKE
RH

Kako bi se proces tranzicije RH prema modernom
tržišnom gospodarstvu uspješno privodio kraju jedan od najvažnijih zadataka je
održavanje stabilnog makroekonomskog i institucionalnog okruženja koje će
omogućiti jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Hrvatska konkurentnost
u mnogome ovisi o daljnjoj liberalizaciji trgovine, stranim i domaćim
ulaganjima, završetku procesa privatizacije, podizanju standarda i kvalitete
roba i usluga uključujući i turizam, uvođenju novih tehnologija, povećanju
produktivnosti, stvaranju povoljne klime za ulaganja, reformi pravosuđa,
reformi državne uprave, rastu udjela visokoobrazovane i kvalificirane radne
snage, stvaranju i produbljivanju učinkovitih financijskih tržišta te o
visokokvalitetnoj i rentabilnoj infrastrukturi. Bez obzira na činjenicu da je
RH učinila dosta napora te postigla značajan napredak na ovim područjima,
potreban je daljnji napredak u provođenju reformi kako bi se težnja RH, da se
uspješno integrira u unutarnje europsko tržište, i ostvarila.

Visokokonkurentno europsko tržište zahtijeva
dobro usredo­to­čene programe izobrazbe i visokog obrazovanja koje tvrtkama
nude kvalificirano osoblje s odgovarajućim vještinama za ekonomiju zasnovanu na
znanju u kojoj je rast potaknut inovacijama. Ako pođemo od činjenice da je u
suvremenom tržišnom gospodarstvu najvredniji ljudski kapital, pred RH se između
ostalih postavlja nužnost reforme visokog obrazovanja.

Osnovni strateški izazovi i odgovori ekonomske
politike u slijedećih desetak godina utvrđeni su u Strategiji razvitka
»Hrvatska u 21. stoljeću«, koju je usvojio Hrvatski sabor (»Narodne novine«,
145/2002). VRH je u skladu sa Strategijom razvitka utvrdila zadatke, smjernice
i mjere ekonomske politike koje su sadržane u Memorandumu o ekonomskoj i
fiskalnoj politici između Vlade Republike Hrvatske i Međunarodnog monetarnog
fonda iz prosinca 2002. godine, te Fiskalnim projekcijama za razdoblje 2003. –
2005. godine prihvaćenim od Hrvatskoga sabora povodom donošenja proračuna
Republike Hrvatske za 2003. godinu. Na području makroekonomske politike
poduzimat će se mjere u skla­du s dugoročnim ciljevima utvrđenim u dugoročnoj
strategiji gospodarskog razvitka »Hrvatska u 21. stoljeću« i zadacima razvojne
etape u 2004. godini.

Strateški gospodarski
ciljevi Vlade RH u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju su:

1. porast zapošljavanja

2. porast životnog
standarda

3. održivi gospodarski
rast i razvoj

4. jačanje konkurentnosti
gospodarstva

U cilju ubrzavanja
razvoja, smanjenja nezaposlenosti te približavanja standardima razvijenih
zemalja osim uloge države u stvaranju tržišnog gospodarstva gospodarski rast i
razvoj zemlje uvelike ovisi i o aktivnosti velikih i malih poduzetnika te o
povjerenju potrošača. Zadatak i uloga države svodi se na stvaranje povoljnih
uvjeta za poslovanje poduzetnika kao i na uklanjanje svih prepreka za normalni
i nesmetani razvoj gospodarstva. S time da bi sve mjere gospodarske politike
trebali uzimati u obzir doprinos jačanju opće konkurentnosti gospodarstva i
rastu produktivnosti.

2.3. GOSPODARSKI KRITERIJI IZ KOPENHAGENA

Proces integriranja Hrvatske u Europsku uniju
trebao bi se u srednjoročnom razdoblju pozitivno odraziti na jačanje
konkurentnosti Hrvatske. To bi trebala biti posljedica prilagodbi u odnosu na
gospodarske i pravne kriterije iz Kopenhagena a proizlazi iz uspješnog
provođenja reformi. Gospodarski kriteriji za integriranje u EU uključuju dva
aspekta: (i) djelotvorno tržišno gospodarstvo i (ii) sposobnost suočavanja s
konkurentskim pritiskom i tržišnim snagama unutar Unije. Spomenuti kriteriji za
Hrvatsku znače nužnost podizanje razine konkurentnosti kako bi se gospodarstvo
moglo suočiti i nositi s tržišnim snagama EU.

Mjere gospodarske politike koje su poduzimane u
Republici Hrvatskoj na početku procesa tranzicije s ciljem razvoja otvorenog
tržišnog gospodarstva, primarno su se odnosile na liberalizaciju cijena i
vanjskotrgovinskog sustava, uspostavu valutne konvertibilnosti, financijsku stabilnost,
ubrzanje procesa privatizacije, prvenstveno malih i srednjih poduzeća,
bankarskog sustava i telekomunikacija, dogradnju tržišta rada s ciljem
snižavanja jedi­nič­nih troškova rada i smanjivanja nezaposlenosti, efikasnu
politiku zaštite tržišnog natjecanja, razvitak ukupnog makroekonomskog i
institucionalnog okruženja za tržišno orijentirano gospodarstvo. U sadašnjem
trenutku izazovi jačanja konkurentnosti postavljaju pred ekonomsku i ukupnu
razvojnu politiku zahtjev za kvalitetnom razradom instrumentarija i mjera, koje
će se mijenjati i prilagođavati prema uvjetima i promjenama na domaćem i
inozemnom tržištu. Nadalje, pred hrvatsku se Vladu, pored provo­đenja mjera
ekonomske politike u cilju podizanja konkurentnosti, postavlja i nužnost
reforme javne uprave i pravosuđa.

2.3.1. Postojanje djelotvornoga tržišnog
gospodarstva i strukturne reforme

Djelotvorno tržišno gospodarstvo predstavlja
prvi gospodarski kriterij iz Kopenhagena, a on obuhvaća sljedeće:

• postignuta makroekonomska stabilnost uključujući
ade­kvat­nu stabilnost cijena, održive javne financije i bilancu plaćanja s
inozemstvom

• postojanje ravnoteže ponude i potražnje
utemeljene na slobodnom djelovanju tržišnih snaga te liberalizacija cijena i
trgovine,

• uklanjanje značajnih zapreka za ulazak i
izlazak s tržišta (u smislu otvaranja novih poduzeća ili stečaja postojećih),

• postojanje zakonodavnog sustava, uključujući
regulaciju prava vlasništva, primjenjivi zakoni i ugovori,

• konsenzus o ključnim pitanjima gospodarske
politike, i

• dovoljno razvijeni financijski sektor za
usmjeravanje šted­nje u produktivna ulaganja.

Makroekonomsko stanje karakteriziraju visoke
stope rasta BDP-a uz istovremeni porast zaposlenosti i makroekonomsku
stabilnost. Neočekivano snažan rast domaće potražnje dao je značajan poticaj
rastu realnog BDP-a u 2002. godini koji je dosegnuo 5,2%. Takav rast domaće
potražnje bio je potaknut većom potrošnjom stanovništva pod utjecajem kreditne
ekspanzije i rastućom investicijskom potrošnjom zbog ulaganja u izgradnju prometne
infrastrukture, što je istovremeno uzrokovalo porast uvoza i širenje deficita
tekućeg računa platne bilance. Tijekom 2003. ekonomska aktivnost hrvatskog
gospodarstva unatoč slabostima zabilježenim u svjetskim gospodarstvima ostala
je snažna tako da se predviđa rast realnog BDP-a od 5%.

BDP po glavi stanovnika2
u 2002. godini iznosi 5099 USD (5411 EUR), a u 2003. se predviđa da će porasti
na 6228 USD (5709 EUR), što je više nego u nekim državama pristupnicama EU.

Stabilnost cijena, koja predstavlja glavni cilj
djelovanja Hrvatske narodne banke (HNB), nastavljena je u 2002. i prva tri
tromjesečja 2003. godine. Prosječna godišnja stopa rasta cijena na malo je u
2002. godini iznosila 2,2%, da bi u prvih osam mjeseci 2003. godine u odnosu na
isto razdoblje prethodne godine bila smanjena na 1,4%. Na kretanje cijena
utječe stabilan tečaj kune prema euru, koji je tijekom 2002. godine, kao i u
prva tri tro­mjesečja 2003. godine zabilježio tek manje oscilacije, te još
uvijek prisutni učinci jačanja konkurencije u domaćoj maloprodaji zbog
otvaranja trgovinskih centara i liberalizacije vanjske trgovine.

Unatoč ostvarenoj stabilnosti cijena, u 2002.
godini stvorila se vanjska neravnoteža koja se očitovala u visokom deficitu
tekućeg računa platne bilance na razini od 7,1% BDP-a. Pove­ćanju ukupnog uvoza
najviše je doprinio rast uvoza cestovnih vozila, ali je značajan bio i doprinos
uvoza različitih industrijskih strojeva, što odražava utjecaj porasta
investicija. Uzrok neravnoteže predstavljalo je ubrzanje kreditne aktivnosti
banaka u toj godini. Plasmani banaka su u 2002. godini porasli 30,0%, pri čemu
su krediti stanovništvu povećani 42,8% a krediti podu­zećima 22,7%. Kreditna
aktivnost poslovnih banaka u početku je bila potaknuta priljevom strane
efektive u poslovne banke potkraj 2001. godine zbog uvođenja eura, ali su u
drugoj polovici 2002. godine domaći izvori bili nedostatni za financiranje tako
snažne kreditne ekspanzije pa banke sve više pribjegavaju zaduživanju u
inozemstvu radi domaćeg financiranja. To se zaduživanje odrazilo i u porastu
ukupnog inozemnog duga koji je na kraju 2002. godine premašio iznos od 15
milijardi USD, što je predstavljalo 68% bruto domaćeg proizvoda i odgovara
porastu od 10 postotnih bodova u odnosu prema udjelu zabilježenom krajem 2001. godine.

Snažnom kapitalnom priljevu doprinijelo je i
restrukturiranje bankarskog sustava i ulazak stranih banaka. Strano vlasništvo
poslovnim bankama omogućuje lakše pribavljanje jeftinijeg inozemnog kapitala
pogodnog za plasiranje na hrvatskom tržištu. Strano je vlasništvo donijelo
porast konkurentnosti i efikasnosti banaka, kao i poboljšanje kvalitete
bankovnih proizvoda i usluga. Također, strane banke koje su osnovane de novo
imaju bolju kvalitetu aktive, ali je njihova aktiva rasla brže od aktive ostalih
banaka što je doprinijelo kreditnoj ekspanziji. Budući da je slična kreditna
ekspanzija već bila zabilježena sredinom devedesetih, i također je bila
uzrokovana povećanjem ponude, to ukazuje da su na kretanje kredita utjecali
prvenstveno faktori na strani ponude. Pritom je, nakon desetljeća ograničenog
pristupa kreditima, kod sektora stanovništva prisutna relativna cjenovna
neelastičnost potražnje za kreditima.

Privatizacija bankovnog
sektora u Hrvatskoj uglavnom je završena još 2000. godine. Početkom 2002. privatizirana
je još jedna od tri državne banke, a planovi za privatizaciju Hrvatske
poštanske banke i Croatia banke su u izradi.

Produbljivanje deficita
platne bilance i rast inozemne zaduženosti mogli bi u srednjem roku negativno
utjecati na makroekonomsku stabilnost, pa je središnja banka na početku 2003.
godine donijela odluke koje bi trebale doprinijeti usporenju kreditne
ekspanzije i manjem inozemnom zaduženju poslovnih banaka. S druge strane,
kreditna je ekspanzija nesumnjivo doprinijela i produbljivanju financijskog
sektora.

S ciljem dugoročnog
smanjenja inozemne zaduženosti drža­ve, zaustavlja se rast udjela inozemnog
javnog duga u BDP-u, koji je u prosincu 2003. godine iznosio oko 31% BDP-a.
Stvorit će se uvjeti za smanjivanje tog udjela u idućim godinama, tako da će
2007. godine iznositi 25% BDP-a.

Mjere monetarne
politike s početka 2003. godine, koje su spomenute, odnose se na penaliziranje
prekomjernog rasta kreditne aktivnosti i na propisivanje minimalne potrebne
devizne likvidnosti. Te su administrativne mjere dale određene rezultate.
Poslovne banke, na koje su mjere HNB-a bile izravno usmjerene, prilagodile su
svoju poslovnu politiku, restrukturirale aktivu, te usporile rast plasmana.
Tako su plasmani banaka nebankovnom sektoru u prvih 8 mjeseci 2003. godine
povećani za 9,5%, čime je godišnja stopa rasta plasmana smanjena s 30,0%,
koliko je iznosila na kraju 2002. godine, na 19,8% krajem kolovoza 2003.
godine. Usporenje kreditne aktivnosti banaka nadomjestile su djelomično leasing
kompanije, koje su u 2003. godini, uz vanjsko zaduživanje, ubrzale odobravanje
zajmova u Hrvatskoj (prvenstveno za automobile). Tako je nastavljeno
produbljivanje vanjskotrgovinskog deficita koji je u prvih 7 mjeseci 2003.
godine povećan 18,7%, po stalnom tečaju, u odnosu na isto razdoblje prethodne
godine. Snažan priljev inozemnog kapitala, koji potiče domaću potrošnju i uvoz,
posljedica je snažnijeg ekonomskog rasta i viših kamatnih stopa u Hrvatskoj
nego u inozemstvu (prvenstveno državama Europske unije odakle dolazi većina
kapitala). Kapitalni priljevi direktno utječu na rast inozemnog dugakojije u prvih sedam mjeseci povećan za gotovo četvrtinu.

HNB je u rujnu dodatno
zaoštrila monetarnu politiku povećanjem kunskog udjela izdvajanja obvezne
pričuve na devizne izvore, čime je nastavljena politika povlačenja viškova
likvidnosti koja traje kroz cijelu 2003. godinu. Smanjivanje strukturnog viška
likvidnosti doveo je do povećanja kamatnih stopa na tržištu novca u kolovozu i
rujnu. HNB će imati složene zadaće zbog još uvijek relativno visokog deficita
proračuna opće države i visokog deficita tekućeg računa bilance plaćanja
praćenog istovremenim snažnim kapitalnim priljevima.

Udio javnog duga u BDP
porast će od 52%, koliko će iznositi u prosincu 2003. g. na 53 – 54%
u prosincu 2004. g3. U na­rednim godinama
radi smanjivanja proračunskog deficita, smanjivat će se taj udjel, tako da će u
2007. g. iznositi 47% BDP-a.

U cilju rješavanja
gospodarskih pitanja u sklopu priprema RH za pridruživanje EU Ministarstvo
financija izradilo je Fiskalne projekcije za razdoblje 2004. – 2007. Osim toga
izrađene su Smjernice za proračun 2004. godine, u skladu s višegodišnjim
fiskalnim projekcijama, a predlažu rješenja aktualnih zadaća u 2004. godini.

Smjernice su u potpunom
suglasju s novim Zakonom o proračunu usvojenim u travnju 2003. godine. Slijedom
odredbi Zakona po prvi put će državni proračun konsolidirati agencije kao što
su Hrvatske auto-ceste, Hrvatske ceste, Hrvatski fond za privatizaciju i DAB.

Prema planu proračuna
za 2004. godinu, prosječne plaće državne uprave trebaju rasti kao i u privredi,
tj. oko 4 – 4.5%. Međutim, zahvaljujući prvenstveno daljnjem
smanjivanju brojnog stanja u MORH-u, masa plaća za državnu upravu i javne
službe ostat će neizmijenjena u usporedbi s 2003. g. U državnoj upravi, bez
MORH-a, za porast prosječnih plaća 4 – 4.5%, osnovna je pretpostavka
smanjiti broj zaposlenih za 1%, što implicira temeljitu reformu državne uprave.
U sladu s obvezama preuzetim u SAL programu (Svjetska banka) ukupni iznos subvencija
neće se povećavati. Transferi građanima, mirovine i drugi socijalni rashodi
trebaju rasti 4,5%. Kapitalni rashodi rastu 1,4%, s time da će rashodi za
razvojne projekte imati prioritet, a rashodi za neproduktivne investicije biti
reducirani.

Vlada je osobito posvećena
financijskoj konsolidaciji javnog sektora. U državnim se financijama nastavlja
smanjivanje udjela rashoda opće države u BDP-u i to s 56,2% u 1999. na 49,7% u
2003. godini. U 2004. godini udio opće države u BDP-u trebao bi se smanjiti na
48,7%. To je još uvijek previsok udio. Za jače smanjivanje rashoda opće države
otežavajuća je okolnost visina otplate javnog duga, kako inozemnog, tako i
domaćeg. Radi toga, udio konsolidirane središnje države (zajedno s
izvanproračunskim fondovima) smanjit će se neznatno s 41,0% u 2003. na 40,4% u
2004. godini.

Osim na racionalizaciji državne potrošnje,
naglasak je stav­ljen i na učinkovitost ubiranja prihoda države i borbu protiv
sive ekonomije. Uključivanje aktivnosti na sivom tržištu u porezni sustav
planira se novim zakonima o poreznom obuhvaćanju svih vrsta rada (npr. ugovora
o djelu), reduciranjem gotovinskih transakcija, uvođenjem imovinskih kartica,
efikasnijom organizacijom, jačanjem odgovornosti i pojačanim djelovanjem
inspekcijskih službi.

Privatizacija velikih industrijskih poduzeća
provodi se na način da se neka od njih restrukturiraju prije privatizacije
(INA, HEP, Končar-elektroindustrija, TLM, Đuro Đaković), a neka se
privatiziraju u cjelini s tim da se očekuje njihovo restrukturiranje kroz
proces privatizacije (Željezara Split).

Dvije najveće energetske tvrtke su dionička
društva u državnom vlasništvu (INA – Industrija nafte i HEP d.d.). Distribucija
prirodnog plina, čiji su vlasnici lokalne zadruge i maloprodaja naftnih
prerađevina, kao i distribucija tekućeg plina dijelom su u privatnom
vlasništvu. VRH i mađarski MOL su u srpnju 2003. potpisali ugovor o kupoprodaji
25% plus jedne dionice INA u skladu sa Zakonom o privatizaciji INE u iznosu od
505 milijuna USD. U tijeku je i restrukturiranje HEP d.d. u cilju djelomične
privatizacije. Vlada namjerava započeti njegovu privatizaciju u 2004. sukladno
Zakonu o privatizaciji Hrvatske elektroprivrede d.d. (NN 32/2002) iako će mreža
za prijenos električne energije (kao i JANAF) ostati u vlasništvu države.

Najveću prepreku privatizaciji velikih
industrijskih poduzeća i dalje predstavlja njihova visoka zaduženost,
kumulirani gubici i vrlo često višak zaposlenika. Privatizacijom se pokušavaju
naći rješenja ovih problema, no budući da je država najveći vlasnik u ovim društvima,
a najčešće i najveći vjerovnik, otvoren je prostor za dogovore s investitorima
koji mogu ubrzati i poboljšati privatizaciju.

VRH je protekle tri godine donijela programe
restrukturiranja u dva sektora i to u brodogradnji i agroindustrijskom kompleksu,
ocjenjujući da su ova dva sektora od posebnog interesa za nacionalnu ekonomiju,
zbog broja zaposlenih u tim sektorima, multiplikativnih efekata na ukupno
gospodarstvo kao i na izvoz. Također, VRH je dijelom konsolidirala i metalski
kompleks ocjenjujući njihovo značenje na ukupno gospodarstvo i njihove izvozne
potencijale uz uvjet modernizacije.

Trenutno se u portfelju Hrvatskog fonda za
privatizaciju (HFP) vodi ukupno 1.133 društava, pri čemu se u njegovom
većinskom vlasništvu nalazi svega 162 društva dok je 971 društvo praktično
privatizirano obzirom da HFP raspolaže s manje od 50% udjela u tim društvima.

U tijeku je i proces privatizacije
poljoprivrednog zemljišta.4
U RH je raspoloživo 3,3 milijuna hektara poljoprivrednog zemljišta od čega je
34% u vlasništvu države. Proces privatizacije poljoprivrednog zemljišta u
vlasništvu države odvija se usporeno zbog nesređenog i neažuriranog
zemljišnoknjižnog stanja i neusklađenosti gruntovnice i katastra sa stvarnim
stanjem. Proces sređivanja zemljišnoknjižnog stanja zahtjeva dulje vremensko
razdoblje i znatna financijska sredstva.

Denacionalizacija
državnog zemljišta je kompleksan proces te se odvija vrlo sporo. Veliki problem
u procesu privatizacije, ali i u korištenju državnog poljoprivrednog zemljišta,
jesu velike površine najplodnijeg poljoprivrednog zemljišta koje se još uvijek
nalaze pod minama, naročito u Hrvatskom podunavlju.

Jedan od najvažnijih
ciljeva gospodarske politike ostaje rast zapošljavanja. Trend opadanja broja
nezaposlenih osoba s kraja 2002. nastavljen je i tijekom 2003. godine. Između
ostaloga, na pad nezaposlenosti svakako je utjecala primjena novog Zakona o
posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti donesenog u
srpnju 2003. godine te pravilnika koji iz tog zakona proizlaze.

Hrvatski zavod za
zapošljavanje od siječnja 2003. godine izrađuje prvi Nacionalni akcijski plan
zapošljavanja (NAPZ), koristeći smjernice Europske strategije zapošljavanja kao
podlogu, kojim će se pokušati odgovoriti na svaki od identificiranih problema.
Izrada NAPZ-a je u završnoj fazi. Osim toga, tijekom 2003. godine nastavljeno
je i s provodbom Programa5
poticanja zapošljavanja usvojenog 2002. godine. Do 31. kolovoza 2003. godine u
okviru Programa zaposleno je 33.748 osoba.6

Cilj je da se krajem
2004. godine broj nezaposlenih smanji ispod 300.000.

Cijene roba i usluga u
Republici Hrvatskoj formiraju se slobodno prema uvjetima tržišta. Međutim,
postoje izuzeća za pojedine gospodarske djelatnosti u kojima formiranje cijena
još uvijek, u cilju sprječavanja pojave monopola i zaštite potrošača, posebno onih
s niskim dohotkom, kontroliraju državna tijela, na nacionalnoj ili lokalnoj
razini. Jednako tako, na cijene proizvoda i usluga koje se, u svrhu zaštite
potrošača još uvijek kontroliraju, više će nego do sada moći utjecati potrošači
primjenom novog Zakona o zaštiti potrošača od 8. rujna 2003., koji sadrži
pravila i odredbe koje se odnose na zaštitu gospodarskih interesa potrošača
kada se radi o javnim uslugama koje se pružaju potrošačima (električna
energija, plin, javne telekomunikacijske usluge, poštanske usluge, itd.).

Vanjskotgovinska politika RH temelji se na
načelima slobod­ne trgovine. To se odražava članstvom u Svjetskoj trgovinskoj
organizaciji, SSP-om, odnosno Privremenim sporazumom o trgovinskim i s njima
povezanim pitanjima i nizom ugovora o slobod­noj trgovini. Najveći dio vanjske
trgovine RH odvija se sukladno načelima slobodne trgovine. Republika Hrvatska
primjenjuje preferencijalne ugovore u trgovini s ukupno 31 europskom zemljom
(bilateralno, EFTA, CEFTA, EU). Ugovor o slobodnoj trgovini sa Srbijom i Crnom
Gorom potpisan je u prosincu 2002. godine i ratificiran 7. svibnja 2003. godine
u Hrvatskome saboru, no međutim još se ne primjenjuje budući da ga nije
ratificirala Srbija i Crna Gora. Pregovori o ugovoru o slobodnoj trgovini s
Republikom Moldovom su u tijeku. Liberalizacija trgovine s Češkom, Slovačkom,
Mađarskom i Bugarskom slijedi model CEFTA lista, sa Slovenijom se primjenjuje
modificirani CEFTA model, dok je s Poljskom i Rumunjskom dogovoren razmjerno
mali stupanj liberalizacije trgovine kroz bilateralne liste koncesija. Udio
vanjskotrgovinske robne razmjene RH iznosi oko 75% njenog BDP-a.

Tržište kapitala u RH
nedovoljno je razvijeno iz više razloga. Naime, model privatizacije nije dao
dovoljan poticaj razvoju tržišta, a tendencija povećanja kapitala na dug i
bankovni zajmovi još uvijek su dio mentaliteta. Nedostatak domaće štednje i
ograničena količina slobodnih sredstava nije išla u prilog živosti i
likvidnosti tržišta kapitala. Također, izdavanje vlastitih dionica se u praksi
nije prepoznalo kao alternativan izvor financiranja poduzeća. Zbog nedostatka
postojanja kvalitetnih dionica (I kotacija), institucionalni ulagači su
uglavnom bili ograničeni na ulaganje u državne obveznice te bi uvrštavanje
velikih poduzeća kao što su INA i Hrvatske telekomunikacije bilo od velike
koristi.

Zakon o tržištu
vrijednosnih papira (NN 84/02.) obvezao je sva dionička društva koja imaju više
od 100 dioničara te temeljni kapital veći od 30.000.000,00 kuna na uvrštenje
svih svojih dionica u kotaciju javnih dioničkih društava i to najkasnije do 25.
srpnja 2003. godine. 16. siječnja 2002. Komisija za vrijednosne papire donijela
je odluku kojom potvrđuje Pravila uvrštenja u Kotaciju javna dionička društva
Zagrebačke burze. U Kotaciji javnih dioničkih društava na Varaždinskoj burzi na
dan 3. 11. 2003. g uvršteno je ukupno 121 društvo.

Na dan 30. lipnja 2003.
u Hrvatskoj je poslovalo sedam obveznih mirovinskih fondova čija vrijednost
ukupne imovine iznosila 3,3 milijarde kuna i jedan dobrovoljni fond čija vrijednost
imovine iznosi 7,6 milijuna kuna. Od dana 19. rujna 2003. obvezna mirovinska
društva Erste i Helios pripojena su Adriatic Investu te su osobni računi i
imovina osiguranika ovih mirovinskih fondova preneseni u Plavi fond. Slijedom
navedenih izmjena u RH trenutno posluje pet obveznih mirovinskih fondova.

Unatoč zakonskim ograničenjima glavni razlog
ulaganja 79% imovine obveznih mirovinskih fondova u obveznice Republike
Hrvatske je nedovoljno razvijen korporativni segment tržišta kapitala, što
se posebice odnosi na tržište dionicama.7
Domaće tržište korporativnim obveznica također je nerazvijeno, no nadziru se
određeni pozitivni trendovi.8

Tržište osiguranja u RH dobro je strukturirano,
kako po broju tako i po ponudi usluga. Na tržištu osiguranja danas djeluju 23
društva9. Udio pet najvećih
odnosno deset najvećih u fakturiranoj premiji u stalnom je opadanju, a
disperzija ukupno fakturirane premije na veći broj društava pozitivno se
održava na tržišno natjecanje. Ulazak novih društava za osiguranje na tržište,
i s gle­dišta pogodnosti za korisnike usluga, stvara uvjete za poboljšanje
izbora i kvalitete usluga te snižavanje cijena usluga na razinu koja postaje
prihvatljiva većem broju potencijalnih korisnika usluga.

Politika osobnih
dohodaka trebala bi osigurati da njihov rast bude manji od rasta BDP-a i
proizvodnosti rada. Time će se poboljšati konkurentnost gospodarstva i ujedno
ojačati investicijski potencijal. Dosadašnji trendovi upućuju na rast nominalne
prosječne bruto plaće u ekonomiji 4,5%, a realne 3,0%, što je ispod nominalnog
rasta BDP-a (6,5%).

Stvaranje povoljnog
okruženja za strana ulaganja jedan je od prioriteta VRH što se između ostaloga
odražava i u aktivnostima usmjerenim na uklanjanje administrativnih prepreka10.
Također, ovome će uvelike doprinijeti unaprjeđenje sudstva usmjereno na
efikasniju zaštitu vlasničkih i vjerovničkih prava te na omogu­ćivanje brže
uknjižbe u zemljišne knjige. Osnovana je Agencija za poticanje ulaganja i
izvoza koja će potencijalnim ulagačima na jednom mjestu moći dati sve potrebne
informacije i tehničku podršku za ulaganja u RH.

Do sada je većina
stranih izravnih ulaganja bila usmjerena u nekoliko velikih privatizacijskih
projekata posebice u sektorima telekomunikacija, farmaceutske industrije i
bankarstva.

U prva dva tromjesečja
2003. godine izravna strana ulaganja od 990,65 mil USD su prešla ukupna izravna
strana ulaganja u 2002. od 980,51 mil USD te se očekuje njihov oporavak i
dostizanje razine iz 2001. godine, odnosno daljnji značajan rast. Premda je na
ovom području RH bolja od nekih država srednjoistočne Europe, izravna strana
ulaganja još uvijek nisu zadovoljavajuća te je potrebno i nastaviti s ubrzanim
donošenjem mjera za njihov poticaj.

2.3.2. Prioriteti na području dostizanja
djelotvornog tržišnog gospodarstva

Radi što učinkovitijeg ostvarivanja
srednjoročnih i dugo­roč­nih gospodarskih ciljeva, te uspostave djelotvornog
tržišnog gospodarstva, potrebno je da mjere koje će se u narednom razdoblju
donositi budu usmjerene na:

• zadržavanje stabilnog makroekonomskog okvira
uz osiguravanje preduvjeta za nastavak održivog rasta i razvoja privrede kako
bi se u sljedećih desetak godina BDP po glavi stanovnika udvostručio u odnosu
na 2003. godinu, a nezaposlenost prepolovila u odnosu na 2003. godinu,

• unaprjeđenje održivosti javnih financija,

• daljnju liberalizaciju cijena,

• daljnju liberalizaciju trgovine uz jačanje
poticanja ulaganja i izvoza,

• uklanjanje
administrativnih prepreka za poduzetništvo i ulaganja,

• nastavljanje i
pojačavanje restrukturiranja, privatizacije i reforme privrede i neprivrede s
naglaskom na izvoznu orijentaciju,

• jačanje efikasnosti
pravne države,

• snažnije poticanje
razvoja financijskog sektora.

To zahtijeva
osiguravanje dosljednog ostvarivanja sljedećih prioriteta:

• Očuvanje stabilnosti
cijena i tečaja. Niski rast cijena (oko 2%) i dalje će biti pod utjecajem
stabilnog tečaja kune prema euru i niskog rasta cijena u glavnim industrijskim
državama koje su ujedno i najvažniji trgovački i financijski partneri Hrvatske.

• Obuzdavanje rasta
vanjskog duga ograničavanjem preko­mjernog zaduživanja bankarskog sektora u
inozemstvu, uvaža­vajući pritom maksimalno potrebe realnog sektora za
kreditiranje razvoja i posebice izvoznih poslova.

• Rasterećivanje
gospodarstva smanjivanjem udjela opće države u BDP-u (na 48,7% u 2004.). Do
2010. godine udio države u BDP-u trebao spustiti na oko 40%.

• Zaustavljanje trenda
rasta i smanjivanje javnog duga, kako inozemnog, tako i domaćeg, što se
najučinkovitije postiže nastav­kom politike smanjivanja udjela državnih rashoda
u BDP-u i rezultirajućim smanjenjem proračunskog deficita.

• Preusmjeravanje na
veće zaduživanje države na domaćem tržištu radi razvijanja domaćeg financijskog
tržišta i smanjivanja vanjske izloženosti usprkos većem trošku zaduživanja.

• Zaustavljanje rasta
deficita tekućeg računa bilance plaćanja, odnosno uspostavljanje vanjske
ravnoteže te posljedično smanjenje potrebe za daljnjim zaduživanjem.

• Uravnoteženje
proračuna opće države s ciljem spuštanje deficita ispod 3% BDP-a do kraja 2006.
(cilj je u 2004. godini deficit opće države smanjiti na 2.9% BDP-a, a deficit
središnje države na 0,7%). Radi neophodnosti zatvaranja konstrukcije
financiranja proračunskog deficita, predviđena je privatizacija nekih
značajnijih javnih poduzeća, s time da bi bilo prijeko potrebno po toj osnovi
ostvariti i veće prihode od planiranih 3 milijarde kuna. Alternativno, trebalo
bi razmotriti mogućnost ostvarivanja većih prihoda temeljem koncesija za
značajnije cestovne projekte.

Daljnja racionalizacija
i smanjivanje državne potrošnje

• Ograničavanje
volumena ukupnih izdataka za plaće iz državnog proračuna koji ne bi smio
premašiti razinu iz 2003. godine. Mogućnost porasta nominalne prosječne
mjesečne plaće treba potražiti u smanjenu broja zaposlenih i uštedama rashoda
na materijale, usluge i neproduktivne investicije.

• Podizanje učinkovitosti ubiranja prihoda
države i borbu protiv sive ekonomije

• Intenziviranje restrukturiranja privrede i
ubrzan nastavak pripreme, odnosno realizacije, privatizacije državnog portfelja.
Privatizacijske prihode usmjeriti isključivo u infrastrukturne investicije,
investicije u znanje i tehnologiju i podršku poduzetništvu. Privatizirati:
preostala neprivatizirana 24 društva iz portfelja Hrvatskog fonda za
privatizaciju; restrukturirana poduzeća u brodogradnji te sektorima
agroindustrije i metalske industrije; Hrvatsku poštansku banku i Croatia banku.

• Ubrzano nastavljanje
sređivanja i ažuriranja zemljišno-knjižnog stanja i usklađivanja gruntovnice i
katastra sa stvarnim stanjem; pospješiti proces privlačenja stranih i domaćih
investicija te privatizacije poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države.

• Nastavak provedbe
reforme pravosuđa radi ostvarivanja efikasnije zaštite vlasničkih i
vjerovničkih prava, ubrzavanje rje­ša­vanja privrednih sporova, jačanje
zakonskog okvira za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala te
omogućavanje brže uknjižbe u zemljišne knjige.

• Jačanje poslovnog
upravljanja i zaštita prava manjinskih dioničara

• Pojednostavljivanje
administrativnih postupaka vezanih za ulazak na i izlazak s tržišta, s posebnim
naglaskom na ubrzavanje stečajnih postupaka i jačanje položaja vjerovnika, bržu
registraciju poduzeća, pomoć pri nabavljanju poslovnih prostorija i zemljišta
te brže dobivanje građevinskih dozvola.

• Donošenje fiskalnih
mjera za poticanje stranih i domaćih ulaganja radi čim većeg rasterećivanja
gospodarstva i oslobađanja dodatnog kapitala za ulaganja.

• Ubrzano nastavljanje
s razminiravanjem plodnog poljoprivrednog zemljišta radi njegovog čim skorijeg
korištenja u gospodarske svrhe.

• Postupno napuštanje
postojećeg sustava kontrole cijena u skladu sa zakonima koji reguliraju posebna
područja (pošta, željeznice, i sl.).

• Daljnja
liberalizacija vanjskotrgovinskih odnosa sukladno međunarodnim obvezama (WTO,
SSP, CEFTA, EFTA, bilateralni ugovori).

Poticanje veće
akumulacije domaće štednje

• Nastavak reforme
financijskog sustava s posebnim naglaskom na utvrđivanje mjera za daljnje
jačanje tržišta kapitala radi što većeg i učinkovitijeg usmjeravanja štednje u
produktivna ulaganja.

• Nastavak suradnje s
međunarodnim financijskim institucijama i kreditnim agencijama radi održavanja
povoljnog kreditnog rejtinga na tržištu.

2.3.3. Sposobnost suočavanja s konkurentskim
pritiscima i tržišnim snagama unutar EU

Sposobnost suočavanja s konkurentskim pritiscima
i tržišnim snagama unutar EU predstavlja drugi gospodarski kriterij iz
Kopenhagena, koji podrazumijeva sljedeće:

• postojanje
djelotvornog tržišnog gospodarstva, s dovoljnim stupnjem makroekonomske
stabilnosti koji omogućava donošenje odluka u stabilnim uvjetima, s mogućnošću
realnog predviđanja

• dovoljni raspoloživi
resursi, uz prihvatljive troškove ljud­skog i fizičkog kapitala, uključujući
infrastrukturu (energija, telekomunikacije, transport) te obrazovanje i istraživanje

• stupanj do kojega
vladina politika i zakonodavstvo utječu na konkurentnost putem trgovinske
politike, politike konkurencije, državnih potpora, podrške malim i srednjim
poduzećima

• stupanj trgovinske integriranosti zemlje s EU
prije proši­renja (obujam i struktura trgovinske uspostavljene razmjene)

• povećanja udjela malih i srednjih poduzeća u
razmjeni s EU

Jačanje sveukupne konkurentnosti gospodarstva RH11
je od presudne važnosti za uspješno pristupanje RH Europskoj uniji te u
konačnosti njeno vlastito pozicioniranje na proširenom unutarnjem tržištu EU.
Stoga, RH mora intenzivirati napore u poduzimanju mjera i aktivnosti kojima će
se unaprijediti stupanj gospodarske integracije sa svojim ciljnim tržištima;
razvijati bankarski sustav i financijsko tržište s ciljem njegovoga postupnog
integriranja u šira, regionalna tržišta; poticati ulaganja u infrastrukturu;
razvijati ljudske resurse kroz poboljšanje njihovih kvalifikacija, promjene
mentaliteta, povećanja mobilnosti radne snage, nastaviti reformu poljoprivredne
politike i njeno postupno usklađivanje sa Zajedničkom poljoprivrednom politikom
itd.

Nacionalno vijeće za konkurentnost je u rujnu
2003. godine izradilo prvo Godišnje izvješće o konkurentnosti Hrvatske - 2002.
Ono upozorava da je dosadašnji gospodarski rast koji se temelji na domaćoj
potrošnji i oporavku turizma neodrživ, te je stoga potreban snažan zaokret
temeljen na investicijama u izvozno konkurentne djelatnosti te, u širem smislu,
poboljšanju svih činitelja nacionalne konkurentnosti.

Trenutno su glavne
konkurentske prednosti RH makroekonomska stabilnost, jednostavan i
transparentan porezni sustav, konsolidiran bankarski sustav, povećan kapacitet
prometne infrastrukture, jednostavno osnivanje poduzeća te relativna nezaga­đenost
okoliša. S druge strane, među glavnim konkurentskim slabostima su
neučinkovitost pravne regulative, javne uprave i pravosuđa; tehnološko
zaostajanje, posebno u novim tehnologijama i standardima kvalitete; nedovoljno
ulaganje u istraživanje i razvoj, posebno u poslovnom sektoru; neusklađenost
obrazovnog sustava s potrebama gospodarstva; nedovoljno prisutno cjelo­život­no
učenje; nedovoljna osposobljenost menadžmenta za globalnu utakmicu; spori rast
malih i srednjih poduzeća; nedovoljno razvijen socijalni dijalog te slabo
razvijeno tržište kapitala.

EU je najvažniji
vanjskotrgovinski partner RH, pri čemu je udio EU u ukupnom izvozu RH iznosi od
50 – 54%, a pri uvozu od 55 – 57% (od stjecanja neovisnosti do danas). Iako je
udio EU u ukupnoj vanjskotrgovinskoj razmjeni RH stabilan, nije i
zadovoljavajući12.
Među državama članicama EU najznačajniji trgovinski partneri RH tradicionalno
su: Italija, Njemačka, Aus­trija, Francuska, Velika Britanija, Grčka,
Nizozemska i Belgija.

if !supportEmptyParas endif

*Tablica* 1: Izvoz roba

| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1999 u '000 USD | 1999 % | 2002. u '000 USD | 2002 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno | Ukupno | 4.302.498 | 100,00 | 4.903.584 | 100,00 |
| EU | 2.110.199 | 100,00 | 2.584.404 | 100,00 |
| % EU | if !supportEmptyParas endif | 49,05 | if !supportEmptyParas endif | 52,70 |
| Industrijski proizvodi | Ukupno | 3.885.351 | 90,30 | 4.343.746 | 88,58 |
| EU | 2.043.015 | 96,82 | 2.445.809 | 94,63 |
| % EU | if !supportEmptyParas endif | 52,58 | if !supportEmptyParas endif | 56,31 |
| Poljoprivredni proizvodi | Ukupno | 417.147 | 9,70 | 559.838 | 11,42 |
| EU | 67.184 | 3,18 | 138.595 | 5,36 |
| % EU | if !supportEmptyParas endif | 16,11 | if !supportEmptyParas endif | 24,76 |

Izvor: Državni zavod za statistiku

if !supportEmptyParas endif

*Tablica* 2: Uvoz roba

| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1999 u '000 USD | 1999 % | 2002. u '000 USD | 2002 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno | Ukupno | 7.798.641 | 100,00 | 10.722.045 | 100,00 |
| EU | 4.414.546 | 100,00 | 5.983.253 | 100,00 |
| % EU | if !supportEmptyParas endif | 56,61 | if !supportEmptyParas endif | 55,80 |
| Industrijski proizvodi | Ukupno | 7.103.061 | 91,08 | 9.722.624 | 90,68 |
| EU | 4.101.221 | 92,90 | 5.535.769 | 92,52 |
| % EU | if !supportEmptyParas endif | 57,74 | if !supportEmptyParas endif | 56,94 |
| Poljoprivredni proizvodi | Ukupno | 695.580 | 8,92 | 999.421 | 9,32 |
| EU | 313.325 | 7,10 | 447.484 | 7,48 |
| % EU | if !supportEmptyParas endif | 45,05 | if !supportEmptyParas endif | 44,77 |

Izvor: Državni zavod za statistiku

if !supportEmptyParas endif

Iz navedenih podataka proizlazi da unatoč
liberalizaciji trgovine, RH još uvijek nije dostigla zadovoljavajući stupanj
integriranosti s tržištem EU. Nizak rast izvoza u proteklom razdoblju rezultat
je prije svega sporih promjena strukture hrvatske prerađivačke industrije u
kojoj dominiraju proizvodi radno intenzivne industrije odnosno proizvodi s
velikim udjelom uvozne komponente i proizvodi s vrlo malim udjelom novododane
vrijednosti. Glavni razlog tome je kašnjenje s učinkovitim mjerama gospodarske
politike usmjerenim na restrukturiranje gospodarstva te se njihova primjena još
uvijek nije značajnije odrazila na rezultate izvoza.

Značajnija promjena
strukture hrvatskog izvoza u EU može se očekivati tek nakon što se u strukturi
hrvatske prerađivačke industrije dogode promjene koje će rezultirati većim
udjelom proizvoda kapitalno i tehnološki intenzivne industrije odnosno
proizvoda s većim udjelom novododane vrijednosti.

Ohrabrujući je oporavak
hrvatskog turizma kao jednog od glavnih izvoznih sektora gospodarstva13.
RH se opredijelila za razvoj kvalitetnog turizma na principima održivog
razvoja, što podrazumijeva iznad svega očuvanje i zaštitu prirodnih i drugih
resursa od značenja za razvoj turizma te daljnjeg razvoja i modernizacije
infrastrukture i razvoja ljudskog kapitala u skladu s potrebama i ciljevima
turizma. S tim je ciljem izrađena i Strategija razvoja hrvatskog turizma kojom
su zacrtani prioriteti njegovog budućeg razvoja i u čijoj će realizaciji biti
uključeni svi relevantni nacionalni i lokalni subjekti. Do 2004. očekuje se
daljnje povećanje turističkog prometa za 3 - 5%.

Primjenom novog Zakona
o zaštiti tržišnog natjecanja (ZZTN) od 1. listopada 2003. kroz djelovanje
Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja želi se unaprijediti zaštita slobodnog
tržišnog natjecanja te ostvariti sudjelovanje u razmjeni i natjecanju svih
poduzetnika neovisno o njihovoj veličini i gospodarskoj snazi; osigurati
odgovarajuća ponuda roba i usluga po konkurentnim cijenama; pospješiti
racionalnost ulaganja, smanjiti troškove proizvodnje i prodaje uz poticanje
inovacija razvoja proizvoda i usluga; te uspostaviti tržišni red koji doprinosi
gospodarskom napretku i socijalnom blagostanju.

ZZTN štiti i potiče
konkurenciju jer se primjenjuje na sve oblike sprječavanja, ograničavanja ili
narušavanja tržišnog natjecanja na području RH - ili izvan nje ako imaju učinak
u RH. ZZTN također regulira postupak za ocjenu pojedinog sporazuma, utvrđivanje
zlouporabe vladajućeg položaja poduzetnika na mje­ro­­davnom tržištu, te
nastanak i upis koncentracije poduzetnika.

Također, donošenjem
Zakona o državnim potporama u ožuj­ku 2003. započelo je postupno usklađivanje
sustava državnih potpora sukladno obvezama iz SSP-a odnosno propisima EU. Na
taj će se način postići potpuna transparentnost sustava, unaprijediti slobodno
tržišno natjecanje te potaknuti rast konkurentnosti dijelova gospodarstva u
kojima su trenutno prisutne državne potpore. RH već duže vrijeme vodi politiku
ograničavanja državnih potpora, no država i dalje u neprimjerenoj mjeri
sudjeluje u transakcijama u gospodarstvu putem subvencija i poreza, pogodovanih
ugovora i pružanja brojnih državnih jamstava. Najznačaj­nije državne potpore
nalaze su u sektoru poljoprivrede, ribarstva i šumarstva te u brodogradnji. Od
1. siječnja 2003. godine primje­njuje se Zakon o državnoj potpori u
poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu14.
Ustrojavanje Upisnika poljoprivrednih gospodarstava u uskoj je vezi s provedbom
reforme sustava potpore u poljopriv­redi, ribarstvu i šumarstvu.

Nadalje, državne
potpore na području srednjih i malih poduzeća potrebno je uskladiti s onima iz
EU. Hrvatska je za sada kao regionalnu komponentu poticanja razvoja srednjih i
malih poduzeća u nerazvijenim krajevima, uključila samo područja od posebne
državne skrbi15. Osim
usklađivanja sustava propisima EU, ukidanje ili prenamjena, dugoročni cilj RH u
ovom segmentu je njihovo smanjivanje.

Tranzicijom hrvatskog
gospodarstva u tržišno gospodarstvo, poduzetništvo, odnosno razvoj malog i
srednjeg gospodarstva, postalo je jedan od ključnih temelja i pokretača
cjelokupnog razvoja društva te je prilagodbom tržištu održalo razvoj i dokazalo
sposobnost za transformaciju svjetskim tržišnim kretanjima. Stoga se razvoju
malog i srednjeg gospodarstva16
pridaje velika pažnja u razvojnim planovima i programima VRH. Tako se pojed­nostavljenjem
i ubrzanjem registracije malih i srednjih podu­zeća, njihovim povoljnijim
financiranjem17, te poreznim
olakšicama za samozapošljavanje i ulazak u poduzetništvo potiče se jačanje
malog i srednjeg poduzetništva18.
Kao posljedica uvođenja poticajnih mjera, u malom i srednjem poduzetništvu i
obrtu je otvoreno oko 40.000 novih radnih mjesta.

Malo i srednje gospodarstvo trenutno čini 99,6%
svih gospodarskih subjekata i zapošljava 66% svih zaposlenih u gospodarstvu te
sudjeluje sa 45 - 50% u BDP i oko 60% u izvozu RH.

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 3*: Udio malih i srednjih poduzeća

| MSP | broj | udio u broju | zaposleni | udio u zapošljavanju              (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| obrt | 100.532 | 61,8 | 241.714 | 23,7 |
| zadruge | 795 | 0,5 | 4.293 | 0,4 |
| mikro | 49.534 | 30,4 | 116.431 | 11,4 |
| mala trg. društva | 9.561 | 5,8 | 140.602 | 13,8 |
| srednja trg. društva | 1.845 | 1.1 | 167.336 | 16,4 |
| ukupno SME | 162.267 | 99,6 | 670.376 | 65,7 |
| velika trg. društva | 720 | 0,4 | 350. 617 | 34,3 |
| ukupno gospodarstvo | 162.987 | 100,0 | 1.020.993 | 100,0 |

Izvori:  DZS, FINA, HGK, HZZO, Obrtni registar i MOMSP. Podaci se
odnose na stanje utvrđeno 30. lipnja 2003.

if !supportEmptyParas endif

Kako će otvaranje i liberalizacija hrvatskog
tržišta upravo najviše utjecati na malo gospodarstvo potrebno je stvoriti
uvjete za što bezbolniju transformaciju subjekata malog gospodarstva novim
uvjetima na tržištu, odnosno njegov čim veći izlazak na unutarnje tržište EU i
regionalna tržišta. Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo
provodilo je programe usmjerene na ostvarivanje tog cilja te je u svibnju 2003.
VRH usvojila Program razvoja malog gospodarstva 2003. - 2006. kojim je utvrđen
čitav niz poticajnih mjera. Program je najvećim dijelom usklađen s područjima
razvoja malog gospodarstva definiranim u Europskoj povelji za malo
gospodarstvo. Među identificiranim prioritetima su potpisivanje Povelje o malom
gospodarstvu sa Europskom unijom i usklađenost strateških dokumenata o malom
gospodarstvu s Europskom poveljom o malom gospodarstvu19.

Također, potrebno je
poboljšanje on-line pristupa podu­zetničkim informacijama i komunikacije sa
sektorom malog gospodarstva, s ciljem postizanja brzog i efikasnog načina
distribucije informacija vezanih za poduzetništvo20.

Pored veće gospodarske
aktivnosti, daljnje smanjivanje nezaposlenosti i prilagodbe na području tržišta
rada prvenstveno će ovisiti o povećanju prilagodljivosti tržišta rada i
mobilnosti radne snage, efikasnijem posredovanju pri zapošljavanju, lakšem
pristupu informacijama te suzbijanju sive ekonomije. Ostvarene promjene u
radnom zakonodavstvu usmjerene su na fleksibilizaciju tržišta rada, što je i
jedno od područja djelovanja Nacionalnog akcijskog plana zapošljavanja, dok se
od reforme obrazovanja i znanosti očekuje da dugoročno poveća vrijednosti ljud­skog
kapitala.

S gledišta malog i
srednjeg gospodarstva, područja u koja je potrebno uložiti puno veće napore su
uvođenje nastavnih programa s tematikom poduzetništva u osnovno i
srednjoškolsko obrazovanje kako bi se poduzetnička kultura isticala od
najranije dobi te razvijanje specijalizirane školske programe za srednjoškolsko
i visokoškolsko obrazovanje iz područja poduzetništva.

RH je započela s
ubrzanom izgradnjom i modernizacijom infrastrukture koja u prethodnom razdoblju
nije bila dostatna za ostvarivanje željenog stupnja razvitka, odnosno
gospodarskog rasta, pogotovo imajući u vidu ujednačen regionalni razvitak. Na
području liberalizacije cijena, otpočela je njihova liberalizacija osnivanjem
posebnoga regulatornog tijela, Vijeća za regulaciju energetskih djelatnosti
koje je zaduženo za regulaciju cijena. Deregulacija, privatizacija te daljnji
razvoj energetike, prijevoza i komunikacija na tržišnim principima presudni su
za jačanje kon­kurentnosti gospodarstva i poticanje njegove integracije s
unutarnjim tržištem EU, ali i regionalnih tržišta, stvarajući preduvjete za
brži razvoj privatnog sektora i privlačenje stranih izravnih ulaganja. Međutim,
restrukturiranje ovih sektora vjerojatno će dovesti i do negativnih učinaka na
zaposlenost te je potrebno utvrditi kompenzacijske mjere.

U sklopu liberalizacije
energetskih tržišta i pripreme Hrvat­ske za sudjelovanje u EU energetskom
tržištu, u veljači 2003. potpisan je Memorandum o razumijevanju o uspostavi
regionalnog tržišta električne energije u jugoistočnoj Europi (REM). Time su
prihvaćene obveze liberalizacije energetskog tržišta te se procjenjuje da će
potpuno otvaranje tržišta biti moguće do 2007. godine.

Pojedinačni ciljevi
identificirani su u Strategiji energetskog razvitka RH21
i usklađeni su s ciljevima EU na području energetike. Iskustvo u uspostavi
jedinstvenog energetskog tržišta u EU pokazuje da uspostava tržišnih odnosa u
sektoru povećava njegovu učinkovitost. U 2003. godini je osnovan Fond za
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost22.

Strategija prometnog
razvitka RH predstavlja dugoročni raz­vojni dokument prometnog sustava za razdoblje
od 1998. do 2010. g. s ciljem uključivanja u prometne tokove Europe. Za
ostvarenje ciljeva prometnog razvitka u cestovnom prometu, VRH, na temelju
ovlaštenja iz Zakona o javnim cestama, donijela je Program građenja i
održavanja javnih cesta za razdoblje od 2001. do 2004. godine koji se realizira
godišnjim planovima građenja i održavanja Hrvatskih autocesta d.o.o. za ceste
visoke razine usluga, Hrvatskih cesta d.o.o. za ostale državne ceste i
županijskih uprava za ceste kad se radi o županijskim i lokalnim cestama.
Strategijom i navedenim Programom predviđena su godišnja izdvajanja od 5% BDP-a
za razvitak svih vidova prometa, od čega na izdatke cestovne infrastrukture
otpada 40% ili 2% BDP-a.

Tijekom
2003. nastavilo se, ali i na određenim dionicama i zavr­šilo, s izgradnjom
ključnih cestovnih prometnih pravaca na dio­ni­cama Zagreb – Goričan, Rupa –
Rijeka – Žuta Lokva i Zagreb – Split.

    Pomorsko brodarstvo potpuno je privatno,
izuzev putničkog brodara »Jadrolinija« čiji je primarni zadatak povezivanje
otoka s obalom, te je izloženo konkurenciji na svjetskom tržištu.

Osnivanjem četiri Lučke
uprave razdvojena je funkcija uprav­ljanja od funkcije bavljenja komercijalnim
djelatnostima u lukama unutarnjih voda čime su stvoreni preduvjeti za
obavljanje lučkih djelatnosti na principu tržišnog gospodarstva i jednak
tretman svih korisnika lučkih usluga. Osnovana je Agencija za gospodarenje
plovnim putovima.

Ministarstvo pomorstva,
prometa i veza je ulagalo u obnovu flote radi poboljšanja tehnoloških uvjeta u cilju
prilagodbe društva i poboljšane konkurentnosti unutar EU. Izvršena je
privatizacija brodarstva.

Croatia Airlines,
zračne luke i Hrvatska kontrola zračne plovidbe (HKZP) u djelomičnom su odnosno
potpunom vlasništvu države. Uz prethodno ispunjavanje zakonskih pretpostavki
omo­gu­ćeno je svim budućim pravnim subjektima ravnopravno sudjelovanje u
tržišnom natjecanju.

Na prometne učinke i
poslovni rezultat hrvatskog nacionalnog prijevoznika Croatia Airlines uvelike
su utjecali i izrazito nepovoljni efekti svjetske zrakoplovne krize. Unatoč
tomu, 2002. godina završena s četverostruko manjim gubitkom u odnosu na 2001.
godinu, zabilježena je i veća operativna dobit, a financijski troškovi i dalje
su se najvećim dijelom odnosili na planirane rashode oko projekta obnove flote23.
Kako je i predviđeno planom poslovanja, nastavljeno je ulaganje u flotu i
razvoj kompanije, gradnja cjelovitoga informatičkoga i telekomunikacijskoga
povezivanja, poboljšana je iskoristivost zrakoplova i proizvodnost rada, a uz
dodatnu racionalizaciju poslovanja ostvareni su visoki tržišni zahtjevi
zadržavanjem svih postojećih odredišta redovitog prometa.

Za 2003. godinu Croatia
Airlines je ponovno postavila visoki cilj na području rasta prometa s
planiranim povećanjem broja putnika za 11 posto i tereta za 3 posto uz
angažiranje na više područja razvoja unutarnjih sustava i paralelno
promišljanje bliže budućnosti te zahtjevnih razvojnih programa. Planske
smjernice poslovanja teže ostvarenju visokih tržišnih ciljeva, zadržavanjem
svih postojećih odredišta redovitog prometa uz povećanje udjela na tržištu te
zadovoljavanjem pojačane turističke potražnje.

Hrvatsko gospodarstvo
na području informacijske i komunikacijske tehnologije u potpunosti je
privatizirano i posluje uspješno, a nekoliko većih, te više srednjih i manjih
tvrtki njeguje inovativnost, što je bitna pretpostavka za razvoj novih
proizvoda i usluga. Tom gospodarstvu nisu potrebni posebni uvjeti niti
sredstva, već snažne opće mjere za poticanje poduzetništva, te omogućavanje
povoljnih i stabilnih uvjeta poslovanja u što kraćem roku.

Nositelj koncesije za telekomunikacijske usluge
u nepokretnoj mreži su Hrvatske telekomunikacije d.d. koje su obvezne
najkasnije do 1. siječnja 2005. godine omogućiti drugim operatorima i
davateljima usluga pristup svojoj izdvojenoj lokalnoj petlji, te pružiti usluge
prenosivosti broja i predodabira operatora. U pokretnoj telekomunikacijskoj
mreži na hrvatskom su tržištu trenutačno prisutna dva operatora HT mobilne
komunikacije d.o.o. i VIPnet d.o.o. Nacionalno regulatorno tijelo za
telekomunikacije je Hrvatska agencija za telekomunikacije, koja je samostalna24,
neprofitna i neovisna pravna osoba s javnim ovlastima.

Hrvatsko telekomunikacijsko tržište sposobno je
za liberalizaciju i dinamičan razvoj bez opterećenja državnog proračuna. To
dokazuju tehnološka razina telekomunikacijske mreže i razina stručnog znanja u
trenutku privatizacije, dinamičan razvoj pokretne mreže u konkurenciji dva
operatora s više od 600 novozaposlenih te brzina difuzije Interneta u akademskoj
zajednici.

Iako korištenje Interneta raste dnevno, ono još
uvijek nije zadovoljavajuće. Razlozi su prvenstveno u cijeni računalne i
telekomunikacijske opreme i usluga, ali i u još uvijek neriješenom sustavnom
povezivanju osnovnih i srednjih škola te nedostatku nacionalnih sadržaja koji
bi potaknuli uporabu Interneta.

U mnogim državnim institucijama i javnim
službama izvedeni su informacijski sustavi sa bazama podataka čije bi
povezivanje, umrežavanje i odgovarajućom legislativom poduprta uporaba značajno
unaprijedilo poslove uprave i rad javnih službi, te omogućilo postupnu
izgradnju elektroničke uprave.

Konkurentnost
gospodarstva je u neposrednoj vezi s znanstvenom i inovacijskom politikom.
Nacionalna znanstvena politika se zasniva na ciljevima i mjerama iz Strategije
razvitka RH »Hrvatska u 21. stoljeću« - Znanost koja je usvojena u srpnju 2003.
i u kojoj su naznačene mogućnosti za integriranje znanosti i tehnologije RH u
Europski istraživački prostor.

Tehnologijska politika je utvrđena Programom
hrvatskoga inovacijskoga tehnologijskog razvitka (HITRA) kojega je VRH usvojila
još u travnju 2001. Svrha Programa HITRA je stvaranje učinkovitoga nacionalnoga
inovacijskog sustava stalnim promicanjem utvrđenih strateških ciljeva.

Uključivanje sustava znanosti i tehnologije RH u
Europski istraživački prostor odvija se u sklopu tehničke pomoći CARDS,
programa TEMPUS, EUREKA, COST i dr. te u okviru bilateralnih i multilateralnih
suradnji s državama EU i srednjoistočne Europe.

Kako bi se do 2006. dostigla razina ulaganja u
razvijenim europskim zemljama, ciljevi znanstvene politike RH, u srednjo­ročnom
razdoblju, usmjerit će se na postupno povećavanje godišnjih proračunskih i
izvanproračunskih ulaganja u znanost, informacijsko-komunikacijsku
infrastrukturu te za potporu organiziranju/osnivanju institucija koje promiču
istraživanje i tehno­loški razvoj u industriji. Također, potrebno je ukloniti
nedovoljnu povezanost realnog gospodarstva i znanosti stvaranjem strateškog
partnerstva između sveučilišta, javnih instituta i gospodarstva, te poticati
stvaranje istraživačkih i razvojnih jedinica u gospodarstvu.

Visoko obrazovanje nije dostatno učinkovito i
usklađeno s potrebama budućeg tržišta informatičke dobi čiji se razvoj zasniva
na znanju. Isto se odnosi i na područje strukovnog obrazovanja i
osposobljavanja.

2.3.4. Prioriteti na području podizanja razine
sposobnosti suočavanja s konkurentskim pritiscima i tržišnim snagama unutar EU

Jačanje konkurentnosti gospodarstva jedan je od
glavnih strateških ciljeva gospodarske politike čiji je značaj porastao
napretkom RH u procesu pridruživanja Europskoj uniji, odnosno postupnom
integracijom s njenim unutarnjim tržištem. Strateško pozicioniranje hrvatskog
gospodarstva kao konkurentnog gospodarstva, u okvirima unutarnjeg tržišta EU,
ali i u regionalnim i globalnim okvirima, presudno je ne samo za budući
prosperitet kroz gospodarski rast i razvoj već i za općenito uspješno članstvo
u Europskoj uniji.

Stoga, je izuzetno važno da se gospodarske mjere
koje će se u narednom razdoblju donositi radi podizanja razine sposobnosti
suočavanja s konkurentskim pritiscima i tržišnim snagama unutar EU, odnosno
općenitog podizanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, proizlaze iz
provedbe sljedećih prioriteta:

• Diversifikacija izvozne ponude i daljnje
poticanje izvoza kao izvora rasta BDP-a te postupno smanjenje osobne potrošnje
posebice u dijelu u kojem se zadovoljava iz uvoza.

• Ubrzanje strukturnih promjena prerađivačke
industrije koje bi trebale rezultirati većim udjelom proizvoda kapitalno i
tehnološki intenzivne industrije odnosno proizvoda s većim udjelom novododane
vrijednosti te time pozitivno utjecati na rast izvoza.

• Promicanje aktivne politike i prava zaštite
tržišnog natjecanja kako bi se spriječila, odnosno otklonila, zlouporaba
monopolističkog položaja te potaknula konkurencija na tržištu te jačanje
institucionalne sposobnosti i operativne djelotvornosti Agencije za zaštitu
tržišnog natjecanja.

• Temeljenje državnih potpora na jasno utvrđenoj
politici razvoja usvojenoj u obliku višegodišnjeg programa koja se provodi
putem godišnjih državnih proračuna. Stoga, bitno je daljnje smanjenje i
preoblikovanje25
državnih potpora uz daljnje insistiranje na njihovoj transparentnosti što je
potrebno zbog nenaru­šavanja slobodnog tržišnog natjecanja i obuzdavanja rasta
državne potrošnje, a time i fiskalnog opterećenja hrvatskog gospodarstva.

• Smanjivanje državnih potpora u poljoprivredi
sukladno preuzetim WTO obvezama prema kojima se u razdoblju od 2000. do 2004.
godine moraju smanjiti za 20% u odnosu na ishodišno razdoblje tako da 2004.
godine one ne prelaze 134 milijuna EUR.

• Promicanje i stvaranje povoljnog okruženja za
otvaranje novih poduzeća, posebno mikro, malih i srednjih poduzeća kako bi se
povećao udio malog gospodarstva u ukupnom BDP-u.

• Potpisivanje Povelje o malom gospodarstvu s
Europskom unijom radi preuzimanja načela Europske unije za stvaranje povoljnog
okruženja za razvoj malog poduzetništva edukaciju postojećih poduzetnika i
poticanje poduzetničke kulture među mladima.

• Dosljedna provedba Programa razvoja malog
gospodarstva 2003. - 2006. sukladno sa u njemu utvrđenim srednjoročnim stra­teškim
ciljevima i s ciljem povećanja sposobnosti segmenta malog gospodarstva da
izdrži konkurentni pritisak i iskoristi prednosti i mogućnosti koje će nastati
daljnjom liberalizacijom trgovine i integracije u unutarnje tržište EU.
Iskustva u EU su pokazala da je u cilju što bolje prilagodbe razvoja malog
gospodarstva te uspješnosti provedbe navedenog Programa potrebno kontinuirano
analizirati i prilagođavati poticajne mjere.

• Daljnja izgradnja zakonskih okvira za efikasnu
deregulaciju i privatizaciju infrastrukture. U skladu s potrebama gospodarskog
razvitka, a imajući u vidu ujednačen regionalni razvitak, treba nastaviti
izgradnju i modernizaciju infrastrukture.

• Operacionalizacija Strategije razvoja
hrvatskog turizma uz uključivanje svih relevantnih sudionika.

• Operacionaliziranje Strategije energetskog
razvitka RH s posebnim naglaskom na utvrđivanje energetske politike na podru­čjima
kao što su: utvrđivanje jasnih rokova za restrukturiranje sektora te uklanjanja
negativnih posljedica, priprema za sudjelovanje u jedinstvenom energetskom
tržištu (usvajajući novi acquis EU), unaprjeđenje energetskih mreža radi
stvaranja energetskog tržišta, povećanje učinkovitosti te poticanje uporabe
obnovljivih izvora.

• Dovršenje provedbe
prve faze liberalizacije energetskog tržišta u 2004. usvajanjem provedbenih
propisa, izdvajanjem Hrvatskog neovisnog operatora sustava i tržišta iz grupe
Hrvatska elektroprivreda d.d. te utvrđivanjem i osiguravanjem transparentnog
načina financiranja. U 2005. i 2006. godini prioriteti su utvrđivanje dinamike
otvaranja tržišta, prelazak na normirani napon 230/400 V +6%,-10% te analiza
učinaka provedbe paketa energetskih zakona i provedbenih akata uz prijedlog
njihove revizije.

• Operacionaliziranje
Strategije prometnog razvitka pri čemu je važno da ulaganje proračunskih
sredstava u prometni sektor bude usmjereno na infrastrukturne sadržaje koji će
potaknuti gospodarski rast i osigurati povrat uloženih sredstava te dugoročnu
pro­fitabilnost izgrađenog sadržaja. U prometnoj strategiji predvi­đena su
ulaganja u promet od 5% BDP-a.

• Operacionalizacija
nacionalnoga strateškog plana razvitka do 2010. godine Hrvatske kontrole zračne
plovidbe koji predviđa daljnji razvoj raspoloživih kapaciteta sukladno
potrebama zra­č­nog prometa i obvezujućim propisima o sigurnosti.

• Utvrđivanje snažnih
mjera za poticaj razvoja na području informacijske i komunikacijske tehnologije
omogućavanjem povoljnih i stabilnih uvjeta poslovanja. Potrebno je povezivati i
umrežavati informacijske sustave državnih institucija i javnih službi čime bi
se značajno unaprijedili poslovi uprave i rad javnih službi te omogućila
postupna izgradnja elektroničke uprave. U obrazovnom sustavu, nužno je povećati
dostupnost Interneta sustavnim povezivanjem osnovnih i srednjih škola.

• Uspostavljanje
liberaliziranog telekomunikacijskog tržišta sukladno europskom modelu, za koje
će se dio proizvoda i usluga istraživati, razvijati i proizvoditi u zemlji.
Treba izgrađivati jeftinu, brzu i sigurnu infrastrukturu stvaranjem
informacijskog i telekomunikacijskog tržišta na načelima konkurencije,
poticanja istraživanja, razvoja i proizvodnje informacijske i komunikacijske
opreme i usluga, te privlačenja novih poduzeća s područja visokih tehnologija.

• Nastavak provedbe
Programa hrvatskoga inovacijskog teh­no­lo­gijskog razvitka HITRA sa svrhom
stvaranja učinkovitoga na­cio­nalnoga inovacijskog sustava stalnim promicanjem
utvrđe­nih strateških i dugoročnih ciljeva.

• Usmjeravanje i postupno povećavanje godišnjih
prora­čun­skih i izvanproračunskih ulaganja u znanost,
informacijsko-komunikacijsku infrastrukturu kako bi se do 2006. dostigla razina
ulaganja u razvijenim europskim zemljama. S obzirom na nedovoljnu povezanost
realnog gospodarstva i znanosti u okviru ovog cilja prvenstveno će se dati
prednost znanstvenoistraživačkim projektima čiji se rezultati primjenjuju u
gospodarstvu.

• Poticanje stvaranje strateškog partnerstva
između sveu­či­lišta, javnih instituta i gospodarstva te stvaranje
istraživačkih i razvojnih jedinica u gospodarstvu.

• Jačanje učinkovitosti visokog obrazovanja te
usmjeriti obrazovanja prema informatičkom društvu kroz povećanje ulaganja u
razvijanje informatičke i digitalne pismenosti.

• Inoviranje nastavnih planova i programa na
području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja.

• Usklađenost politike plaća s rastom BDP-a i
proizvodnosti rada s ciljem poboljšanja konkurentnost gospodarstva i jačanja
ulagačkog potencijala.

• Provedba Nacionalnog akcijskog plana
zapošljavanja s posebnim naglaskom na promoviranje prilagodljivosti i
mobilnosti na tržištu rada, promoviranje razvoja ljudskog kapitala i cjelo­život­nog
učenja, pretvorba rada u sivoj ekonomiji u legalno zaposlenje te suočavanje s
nejednakostima u zapošljavanju na regionalnom nivou.

• Smanjenje poreznog opterećenja gospodarstva, a
posebice novih poduzeća.

• Smanjivanje troškova prilagođavanja zaposlenih
zahtjevima proizvodnje.

2.4. KRITERIJI IZ MAASTRICHTA

Unatoč činjenici da ispunjavanje kriterija iz
Maastrichta ne predstavlja uvjet ulasku RH u EU ne treba zaboraviti da sve nove
članice imaju obvezu ispuniti navedene kriterije u roku od dvije godine nakon
ulaska. Cilj ispunjavanja ovih kriterija je stvoriti stabilne makroekonomske
uvijete za prihvaćanje zajedničke valute te ostvarivanje realne konvergencije
tj. postupnog približavanja razine dohotka po stanovniku države. Budući da
kriterije iz Maastrichta nije moguće postići u kratkom vremenu te kako uvijek
postoji opasnost neočekivanih i naglih šokova i preokreta posebnu pozornost
treba pridodati i ovim kriterijima te ih, sukladno njihovoj važnosti za
gospodarstvo i pratiti.

Prema fiskalnim
projekcijama za razdoblje 2003 - 2007. g., ciljani proračunski deficit opće
države od 3% BDP-a projiciran je za 2004. godinu.

U tablici 4 prikazana
je projekcija deficita državnog prora­čuna u skladu s metodologijom koju
propisuje MMF (GFS 1986).

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 4*: Deficit
državnog proračuna prema metodologiji GFS 1986

| GFS 1986 | 2002. | 2003.\* | 2004.\*\* | 2005.\*\* | 2006.\*\* | 2007.\*\* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Udio u BDP-u, % | -4,8 | -4,6 | -2,9 | -2,4 | -2,2 | -1,9 |

\* plan; \*\* projekcija; izvor: Ministarstvo financija

if !supportEmptyParas endif

Iz tablice je evidentna tendencija smanjenja
proračunskog deficita u srednjoročnom razdoblju, što je u skladu s nastavkom
procesa fiskalne discipline i smanjenja udjela države u BDP-u.

Važno je naglasiti da je Stand-by aranžman s
MMF-om iznimno doprinio jačanju fiskalne odlučnosti i vjerodostojnosti u
provedbi razborite fiskalne politike. U okviru spomenutog aranžmana s MMF-om,
procjenjuje se nastavak smanjenja fiskalnog deficita na 4,6% BDP-a u 2003. g.,
odnosno 2,9% BDP-a u 2004. g. Zadovoljavanje Maastricht-kriterija u pogledu
budžetskog deficita od 3% BDP-a, prema projekcijama Ministarstva financija,
očekuje se već 2004. g.

Sukladno kriterijima iz Maastrichta, maksimalno
dopušteni udio javnog duga u BDP-u jest 60%. U tablici 10 dajemo pregled stanja
duga države, uključujući izdane državne garancije te dug HBOR-a.

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 5*: Ukupni
javni dug u milijunima kuna

if !supportEmptyParas endif

| if !supportEmptyParas endif | XII / 2002. | VI / 2003. | IX/ 2003. |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.Vanjski dug države | 41.563,7 | 44.896,7 | 46.180,8 |
| 2.Unutarnji dug države | 29.891,8 | 33.476,3 | 32.866,0 |
| 3.Garancije | 15.105,4 | 14.349,3 | 14.442,7 |
| 4.HBOR | 3.769,1 | 3.677,5 | 3.870,7 |
| 5.Ukupni dug države (1+2+3+4) | 90.330,0 | 96.399,8 | 97.360,2 |
| BDP | 189.908,0 | if !supportEmptyParas endif | 176.429,0 |
| 6.Udio duga u BDP-u, % | 51,2 | 50,8 | 51,3 |

izvor: Ministarstvo financija

if !supportEmptyParas endif

Udio hrvatskoga javnog duga u BDP-u pokazuje
relativno velik otklon od graničnih 60%, i to usprkos Vladinim ambicioznim
kapitalnim programima ulaganja u stanogradnju i cestovnu infrastrukturu koja se
na takav način financirala tijekom protekle dvije godine.

Može se zaključiti da će nastavak fiskalne
konsolidacije i politika smanjenja državnog deficita direktno utjecati i na
smanjenje udjela duga u BDP-u, u smislu pokrivanja fiskalnog manjka.

Temeljni cilj Hrvatske narodne banke je
postizanje i održa­v­anje stabilnosti cijena, te podupiranje gospodarske
politike Republike Hrvatske ne dovodeći u pitanje ostvarivanje osnovnog cilja.
Stopa inflacije, koja predstavlja temeljni cilj monetarne politike, bila je
kontinuirano niska od listopada 1993. godine. U 2002. godini prosječna godišnja
stopa rasta cijena na malo u Hrvatskoj je iznosila 2,2%, što je jednako
prosječnoj inflaciji na području euro-zone. Zemlje članice EU s najnižom
inflacijom u 2002. godini su bile Njemačka (1,3%), Belgija (1,6%) te Austrija
(1,7%), Finska (2%), Švedska (2%) i Ujedinjeno Kraljevstvo (1,3%), što znači da
je stopa inflacije u Hrvatskoj bila unutar granice dopuštene kriterijima
konvergencije, koja iznosi 1,5 postotnih bodova iznad prosjeka tri zemlje
članice EU s najnižom inflacijom (što u ovom slučaju iznosi 1,4%+1,5%=2,9%).
Godišnja kumulativna stopa rasta cijena na malo u Hrvatskoj je u prvih osam
mjeseci 2003. godine u odnosu na prvih osam mjeseci 2002. godine iznosila 1,4%,
što je niže od inflacije na području euro-zone koja je iznosila 1,8%. Zemlje
članice EU koje su imale najnižu inflaciju u tom razdoblju bile su Njemačka
(0,9%), Austrija (1,0%) i Ujedinjeno Kraljevstvo (1,1%), što znači da je stopa
inflacije u Hrvatskoj ponovo bila unutar dopuštene granice (što u ovom slučaju
iznosi 1,0%+1,5%=2,5%). Valja također napomenuti kako je razina cijena u
Hrvatskoj u 2002. godini iznosila 56% prosjeka EU-1526,
što je više nego u bilo kojoj drugoj tranzicijskoj zemlji (osim Slovenije u
kojoj je razina cijena iznosila 65% prosjeka EU-15). Stoga se u budućnosti mogu
očekivati relativno slabi cjenovni pritisci uzrokovani realnom konvergencijom.

Hrvatska narodna banka vodi tečajnu politiku
upravljano plutajućeg tečaja, ograničavajući prekomjerne fluktuacije tečaja
kune prema euru, ali bez ikakvih unaprijed određenih eksplicitnih granica.
Međutim, promotri li se ex post kretanje tečaja kune prema euru od njegova
uvođenja (početka 1999. godine), vidljivo je kako se on kreće u uskome rasponu
u odnosu na prosječan tečaj tijekom tog razdoblja od –5,5% do +2,8%, što je
unutar normalnih granica fluktuacije zadanih u ERM2. Uzevši u obzir dosa­da­šnju
tečajnu politiku, okvir za vođenje monetarne politike u Hrvatskoj kao i ukupno
ekonomsko okruženje i perspektive, participiranje u tečajnom mehanizmu ERM2 za
Hrvatsku ne bi trebalo u budućnosti predstavljati problem.

Hrvatsko tržište kapitala je još u ranoj fazi
razvitka i teško je pronaći dugoročnu kamatnu stopu koja bi služila kao
referentna veličina za praćenje konvergencije dugoročnih kamatnih stopa.
Državne obveznice izdaju se na domaćem tržištu od 2001. godine, a postoji tek
nekoliko izdanja korporativnih obveznica. Ipak, od 28. svibnja 2003. godine
kunske državne obveznice s rokom dospijeća od 5 godina uvrštene su u prvu
kotaciju Zagrebačke burze. Njihov je prinos u početku iznosio 6,1%, da bi do
kraja srpnja pao na 5,8%, što je za otprilike 1,5% više od prosječne razine
dugoročnih kamatnih stopa u Njemačkoj (4,1%), Austriji (4,2%) i Ujedinjenom
Kraljevstvu (4,5%), zemljama članicama EU s najnižom stopom inflacije u 2003.
godini. Takva razina dugoročnih kamatnih stopa u Hrvatskoj nalazi se na granici
zadovoljenja kriterija konvergencije.

if !supportEmptyParas endif

Prilog 1

| BDP | Osnovni makroekonomski pokazatelji | 2000. | 2001. | 2002. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominalni BDP | u mil. kuna (tekuće cijene) | 152.519 | 162.909 | 176.429 |
|  | u mil. kuna (stalne cijene, 1997.=100) | 129.438 | 134.318 | 141.339 |
|  | u mil. US$ (tekuće cijene) | 18.427 | 19.536 | 22.436 |
|  | u mil. eura (tekuće cijene) | 19.976 | 21.811 | 23.820 |
| Realni rast BDP-a | u postotku | 2,9 | 3,8 | 5,2 |
| Inflacija | | | | |
| Cijene na malo | godišnji prosjek | 6,2 | 4,9 | 2,2 |
|  | u prosincu u odnosu na prosinac prethodne g. | 7,4 | 2,6 | 2,3 |
| Cijene proizvođača | godišnji prosjek | 9,7 | 3,6 | -0,4 |
|  | u prosincu u odnosu na prosinac prethodne g. | 11,2 | -3,1 | 2,3 |
| Temeljna inflacija /1 | godišnji prosjek | 4,0 | 3,6 | 1,1 |
|  | u prosincu u odnosu na prosinac prethodne g. | 4,6 | 1,7 | 1,2 |
| Nezaposlenost | | | | |
| Registrirana nezaposlenost | godišnji prosjek | 21,1 | 22,0 | 22,3 |
|  | u prosincu | 22,3 | 22,8 | 21,3 |
| Anketa o radnoj snazi (definicija Međuna. organizacije rada-ILO) | godišnji prosjek | 16,1 | 15,8 | 14,8 |
| druga polovica godine | 17,0 | 16,3 | 14,4 |
| Odnosi s inozemstvom | | | | |
| Saldo robne razmjene | u mil. eura | -3.473 | -4.579 | -5.605 |
|  | u % BDP-a \* | -17,4 | -21,0 | -23,5 |
| Saldo tekućeg računa | u mil. eura | -498 | -810 | -1.685 |
| bilance plaćanja | u % BDP-a \* | -2,5 | -3,7 | -7,1 |
| Ukupan inozemni dug | u mil. eura | 11.865 | 12.831 | 14.743 |
|  | u % BDP-a \* | 60,0 | 57,9 | 68,4 |
|  | u % izvoza roba i usluga\* | 127,6 | 117,5 | 145,6 |
| Inozemna izravna ulaganja | u mil. US$ | 1.089 | 1.559 | 981 |
|  | u mil. eura | 1.180 | 1.741 | 1.041 |
|  | u % BDP-a \* | 5,9 | 8,0 | 4,4 |

1) Mjera temeljne inflacije se
dobiva tako da se iz košarice za izračunavanje indeksa cijena na malo isključe
cijene poljoprivrednih proizvoda i administrativno regulirane cijene (koje među
ostalim uključuju naftne derivate i električnu struju), metodom nultog pondera.

\* Izračunato na temelju
vrijednosti u američkim dolarima; Izvor: Hrvatska narodna banka

if !supportEmptyParas endif

III. SPOSOBNOST PREUZIMANJA OBVEZA

if !supportEmptyParas endif

3.1. SLOBODA KRETANJA ROBA

3.1.1. Pravni okvir

Pravni okvir koji uređuje slobodu kretanja roba
u Republici Hrvatskoj tijekom 2003. g. u znatnoj je mjeri usklađen s propisima
Europske unije. To se odnosi na područje tehničkog zakonodavstva, razmjenu
podataka, javne nabave i slobodu kretanja kulturnih dobara. U nastavku je dan
prikaz svih zakonodavnih aktivnosti iz 2003. g. kao i daljnjih aktivnosti
planiranih za 2004. godinu.

3.1.2. Institucionalni okvir

Područje slobode kretanje roba ulazi u
nadležnost više insti­tu­cija. Područje tehničkog zakonodavstvo, s obzirom na
dono­šenje tehnički propisa, prije svega u nadležnosti je Ministarstva
gospodarstva, rada i poduzetništva. U tom smislu za 2004. g. predviđa se i
osnivanje posebne Uprave za unutarnje tržište u sklopu Ministarstva
gospodarstva, rada i poduzetništva. Nadalje, za donošenje tehničkih propisa iz
svog područja zaduženo je svako pojedino ministarstvo.

Usklađivanjem tehničkog zakonodavstva predviđa
se i uskla­đivanje institucionalne strukture, što će utjecati i na dosa­dašnju
organizaciju Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo, normizaciju i
mjeriteljstvo.

Novi zakonodavni okvir predviđa osnivanje
nezavisnih tijela za normizaciju i akreditaciju, koji moraju postati operativni
do početka 2005.g.

Za provođenje nadzora nad tržištem nadležan je
Državni inspektorat.

Područje javnih nabava u nadležnosti je
Ministarstva financija, dok je u postupku osnivanje Ureda za javne nabave, te
je oformljena Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave.

Sloboda kretanja
kulturnih dobara u nadležnosti je Ministarstva kulture.

3.1.3. Horizontalna
pitanja

Aktivnosti vezane za usklađivanje tehničkog
zakonodavstva određene su zakonima koje je Sabor Republike Hrvatske donio 25.
rujna odnosno 1. listopada 2003. godine.

Zakoni koji su doneseni
u skladu s Nacionalnim programom Republike Hrvatske u 2003. godini su:

• Zakon o tehničkim
zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti

   o Zakon o općoj
sigurnosti proizvoda

   o  Zakon o normizaciji

   o  Zakon o akreditaciji i

   o  Zakon o mjeriteljstvu.

• Zakonom tehničkim zahtjevima za proizvode i
ocjeni sukladnosti uređuju se sljedeća pitanja:

   o  način utvrđivanja tehničkih zahtjeva za proizvode radi zaštite
života, zdravlja i sigurnosti ljudi, domaćih životinja, imovine i okoliša

   o  donošenje tehničkih propisa i primjena norma u vezi s tehničkim
propisima

   o  prava i obveze pravnih i fizičkih osoba koja proizvode, uvoze ili
ih stavljaju na tržište,

   o  postupci ocjenjivanja sukladnosti i znakovi sukladnosti

   o  prava i obveze pravnih i fizičkih osoba za provođenje aktivnosti
povezanih s ocjenjivanjem sukladnosti

   o  valjanost dokumenata i znakova sukladnosti izdanih u inozemstvu

   o  nadzor nad provođenjem propisa

   o  kaznene, prijelazne i završne odredbe

• Ovaj je zakon temelj
za implementaciju direktiva Novoga pristupa koje se odnose na skupine srodnih
proizvoda i vrste rizika, i to:

   o  niskonaponska oprema (73/23/EEC)

   o  jednostavne tlačne posude (87/404/EEC)

   o  sigurnost igračaka (88/378/EEC)

   o  elektromagnetska kompatibilnost (89/336/EEC)

   o  građevni proizvodi (89/106/EEC)

   o  strojevi (98/37/EC)

   o  dizala (95/16/EC)

   o  osobna zaštitna oprema (89/686/EEC)

   o  neautomatske vage (90/384/EEC)

   o  medicinski uređaji, općenito (93/42/EEC)

   o  medicinski uređaji, aktivni inplantati (90/385/EEC)

   o  medicinski uređaji, in vitro dijagnostika (98/79/EC)

   o  plinski uređaji, na plinovita goriva (90/396/EEC)

   o  novi toplovodni kotlovi na tekuća i plinovita goriva, zahtjevi za
učinkovitost (92/42/EEC)

   o  eksplozivi za civilnu uporabu (93/15/EEC)

   o  oprema i zaštitni sustavi za potencijalno eksplozivne atmosfere
(94/9/EC)

   o  rekreacijska plovila (94/25/EC)

   o  pakiranje i ambalažni otpad (94/62/EC)

   o  radijski i telekomunikacijski krajnji uređaji (99/5/EC)

   o  tlačna oprema (97/23/EC)

   o  žičare za prijevoz ljudi (2000/9/EC).

Zakon je osnova i za uvođenje u nacionalno
zakonodavstvo općeg pristupa, odnosno odluke Vijeća 93/465/EEC koja se odnosi
na različite faze ocjene sukladnosti i pravila za stavljanje i uporabu oznake
CE.

Čelnici tijela državne uprave implementirat će
europske direktive Novoga pristupa posebnim propisima, a u skladu s odlukom
Vlade Republike Hrvatske.

Prema tome podzakonske akte kojim se
implementiraju direktive Novog i Općeg pristupa tijela državne uprave trebaju
donijeti do kraja 2004. godine.

Zakonom o općoj sigurnosti proizvoda uređuju se
sljedeća pitanja:

• opća sigurnost proizvoda koji se stavljaju na
tržište

• zakon se primjenjuje na sve proizvode kad
poseban propis ne uređuje područje sigurnosti određenoga proizvoda

•
pojmovi koji se upotrebljavaju u zakonu, kao što su proiz­vod, sigurni
proizvod, opasni proizvod, proizvođač, raspačavač, povlačenje i sprječavanje
raspačavanja

• obveze proizvođača i
raspačavača proizvoda prilikom stav­ljanja sigurnih proizvoda na tržište

• opći sigurnosni zahtjevi i kriteriji ocjene
sukladnosti

• nadzor

• određivanje sadržaja i postupka obavješćivanja
tijela državne uprave, međunarodnih subjekata i javnosti

• kaznene odredbe i

• prijelazne i završne odredbe.

Ovim se zakonom implementira Direktiva
2001/95/EC Europskog Parlamenta i Vijeća koja se odnosi na opću sigurnost
proizvoda, a kojom se postiže usklađivanje mjera zemalja članica u cilju
nametanja općih obveza kako bi se na tržište stavljali samo sigurni proizvodi,
kako bi se osigurala dosljedna i visoka razina zaštite zdravlja i sigurnosti
potrošača u EZ-u i prikladno funkcioniranje unutarnjega tržišta.

3.1.3.1. Normizacija

Zakonom o normizaciji uređuju se sljedeća
pitanja: načela i ciljevi hrvatske normizacije, osnivanje, organizacija i
djelovanje tijela koje obavlja poslove nacionalnoga normirnog tijela,
pripremanje i izdavanje hrvatskih norma i njihova uporaba.

Zakonom se osniva
neovisno tijelo koje obavlja poslove nacionalne normizacije te se u radu toga
tijela uvodi institut dobrovoljnog članstva, čime će se postići da budu jače
zastupljeni interesi svih zainteresiranih strana u aktivnostima normirnoga
tijela i upravljanju tim tijelom (industrije, potrošača, ispitnih i potvrdbenih
laboratorija, udruga itd.), a ne samo državne uprave.

U skladu sa člankom 15.
tog Zakona Vlada Republike Hrvat­ske donijet će akt o osnivanju hrvatskog
normirnog tijela i imenovati privremenog ravnatelja najkasnije do 30. rujna
2004. godine, a hrvatsko normirno tijelo počinje s radom 1. siječnja 2005.
godine.

Da bi se to ostvarilo
potrebno je poduzeti pripremne radnje kao što su:

osiguranje sredstava za
rad hrvatskog normirnog tijela, radni prostor, provesti postupak upisa u sudski
registar te osigurati ljude koji će obavljati taj posao.

3.1.3.2. Akreditacija

Zakonom o akreditaciji uređuju se sljedeća
pitanja:

• osnivanje, organizacija i djelovanje tijela
koje obavlja poslove nacionalne

• službe za akreditaciju

• određivanje područja u kojemu se provodi
akreditacija

• akreditacija u vezi s
propisima o ocjenjivanju sukladnosti

• pojmovi koji su
upotrijebljeni u zakonu

• način financiranja
hrvatske akreditacije.

Vlada Republike
Hrvatske donijet će akt o osnivanju akreditacijskog tijela i imenovati
privremenog ravnatelja najkasnije do 30. rujna 2004., a akreditacijsko tijelo
počinje s radom 1. siječnja 2005. godine.

Da bi se to ostvarilo
potrebno je poduzeti pripremne radnje kao što su:

osiguranje sredstava za rad akreditacijskog
tijela, radni prostor, provesti postupak upisa u sudski registar te osigurati
ljude koji će obavljati taj posao.

3.1.3.3. Mjeriteljstvo

Zakonom o mjeriteljstvu uređuju se sljedeća
pitanja:

• uporaba zakonitih mjernih jedinica

• osnivanje, organizacija i djelovanje tijela
koja obavljaju poslove zakonskog mjeriteljstva

• način razvoja, održavanja i uporabe državnih
etalona, prava i obveze nacionalnih umjernih laboratorija, umjeravanje etalona
i potvrđivanje referencijskih tvari

• vrste i uporabu zakonitih mjerila

• ispitivanje sukladnosti mjerila s mjeriteljskim
propisima i ovjeravanje mjerila

• stavljanje mjerila u promet i uporabu

• ispitivanje sukladnosti zapakiranih proizvoda

• prava i obveze ovlaštenih servisa za pripremu
mjerila za ovjeravanje

• priznavanje potvrda i oznaka sukladnosti
izdanih u inozemstvu

• provođenje službenih mjerenja

• prijenos ovlasti u području zakonskog
mjeriteljstva

• djelovanje mjeriteljske inspekcije

• način financiranja djelatnosti i naknade.

Podzakonskim aktima za provedbu ovih zakona
implementirati će se direktive iz starog pristupa.

3.1.3.4. Nadzor tržišta

Nadzor nad tržištem posebno je uređen Zakonom o
Državnom inspektoratu (»Narodne novine 76/99«). Nadležnost za obav­ljanje
inspekcijskih poslova koji se odnose na tržište dana je inspektorima Državnog
inspektorata.

Državni inspektorat
između ostalog nadzire obavljanje dje­lat­nosti trgovine na domaćem tržištu, s
inozemstvom, zaštitne mjere pri izvozu i uvozu, mjere ograničavanja obavljanja
trgovine, nepošteno tržišno natjecanje, trgovačko posredovanje, zaštitu
potrošača, temeljne zahtjeve, odnosno kakvoću, norme čija je primjena obvezna
sustav i ocjenjivanja sukladnosti proizvoda s temeljnom zahtjevima i normama,
isprave koje moraju imati proiz­vodi, deklariranje, označavanje, obilježavanje
i pakiranje proizvoda, usluge u trgovini i ostale usluge, valjanost žigova i
isprava o ispravnosti mjerila, te ispunjenje mjeriteljskih zahtjeva za
pakovine, zatim zaštitu industrijskog obličja, žigova i korištenje oznaka
zemljopisnog podrijetla proizvoda te promet predmeta od plemenitih kovina i
drugo.

Inspektorima Državnog
inspektorata osigurana je mogućnost provjere sukladnosti proizvoda u ovlaštenim
ustanovama za ispitivanje. Metodologija rada (uzimanje uzoraka, postupanje s
uzorcima, obavješćivanje vlasnika robe i drugih zainteresiranih stranaka,
troškovi ispitivanja i drugo) propisano je odredbama Zakona o državnom
inspektoratu.

Za pojedine grupe
proizvoda, posebnim su provedenim propisima donesenim temeljem starog Zakona o
normizaciji, točno propisane metode uzimanja prosječnog uzorka i metode
ispitivanja i parametri u svezi provjere sukladnosti proizvoda s propisima i
deklariranom kakvoćom.

Državni inspektorat
nadležan je i prema novom horizontalnom zakonodavnom okviru za provedbu nadzora
tržišta, no u tom kontekstu biti će potrebno dodatno jačanje administrativnih
sposobnosti Državnog inspektorata, posebno u pogledu edukacije inspektora o
operacionalizaciji novog sustava tehničkog zakonodavstva.

3.1.3.5. Razmjena podataka

Pravni okvir

Pravni okvir iz ovog područja tijekom 2003.
uspostavljen je donošenjem Zakona o zaštiti osobnih podataka (»Narodne novine«
br.103/03).

Zakon je uspostavio regulativu u odnosu na:
način i uvjete obrade osobnih podataka, obrade posebnih kategorija osobnih
podataka, obvezu informiranja ispitanika, povjeravanje poslova obrade osobnih
podataka, iznošenje osobnih podataka iz Republike Hrvatske, zaštite rada
ispitanika, obrade podataka u novinarske svrhe, te nadzor nad djelovanjem
sustava obrade osobnih podataka.

Zakonom je također izvršeno usklađivanje s
relevantnim propisom EU (Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka i
slobodnog kretanja tih podataka).

S obzirom da je Zakon stupio na snagu po prvi
puta u RH, njegovu uspješnu primjenu nužno je osigurati i donošenjem odgo­va­rajućih
podzakonskih akata.

Od planiranih zakonodavnih aktivnosti u 2004. iz
ovog područja predviđa se donošenje Uredbe VRH kojom se propisuje način
pohranjivanja i posebne mjere tehničke zaštite posebnih kategorija osobnih
podataka (uz prethodno mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka), te
Uredbe VRH kojom se propisuje način vođenja evidencije o zbirkama osobnih
podataka i obrazac evidencije (uz prethodno mišljenje Agencije za zaštitu
osobnih podataka).

Institucionalni okvir

Zakonom o zaštiti osobnih podataka (»Narodne
novine« br. 103/03), predviđeno je osnivanje Agencije za zaštitu osobnih
podataka, kao novog tijela koje će temeljem javnih ovlasti nadzirati provođenje
zaštite osobnih podataka, te ukazivati na uočene zlouporabe u prikupljanju
osobnih podataka.

Stupanjem Zakona na snagu, Agencija je formalno
osnovana, ali do sada još nije započela s efektivnim radom.

S radom će Agencija započeti imenovanjem
Ravnatelja i Zamjenika ravnatelja koje je upravo u tijeku.

3.1.4. Direktive novog pristupa

Zaključkom Vlade Republike Hrvatske od 16.
siječnja 2003. godine prihvaćena je Nacionalna strategija za usklađivanje hrvat­skoga
tehničkog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU. Taj strateški dokument određuje
odgovornosti za prijenos i primjenu pojedinih direktiva Novog pristupa. Vlada
Republike Hrvatske osnovala je Stalnu radnu skupinu za koordinaciju aktivnosti
čiji je cilj provedba navedene Nacionalne strategije.

Kao osnovni preduvjet
za tehničko usklađivanje sa EU i prenošenje direktiva Novog pristupa u hrvatsko
zakonodavstvo donesen je horizontalni zakon, Zakon o tehničkim zahtjevima za
proizvode i ocjeni sukladnosti. Uz njega doneseni su Zakon o normizaciji, Zakon
o akreditaciji i Zakon o općoj sigurnosti proiz­­voda, provedbom koji će se
uspostaviti cjelokupna infrastruktura i sustav kompatibilni europskim.

Prema Zakonu o
tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti Vlada Republike Hrvatske
na prijedlog ministra nadležnog za gospodarstvo mora u roku od 6 mjeseci od dan
stupanja na snagu zakona utvrditi provedbeni program u kojem će utvrditi
nadležnosti za prenošenje Direktiva Novog pristupa. Nadležnost pojedinih
ministarstava za usklađivanje zakonodavstva odnosno implementaciju europskih
direktiva Novog pristupa u hrvatsko zakonodavstvo već je preliminarno utvrđena
Nacionalnom strategijom usklađivanja tehničkog zakonodavstva Republike Hrvatske
s tehničkim zakonodavstvom Europske unije. U prvoj fazi tog procesa ocjenjuje
se pripremljenost i osposobljenost zaduženih ministarstava za provođenje
procesa implementacije i njegove koordinacije, što će biti osnova za pripremu
detaljnijeg plana implementacije.

U tom smislu u svakom ministarstvu zaduženom za
preuzimanje određene direktive Novog pristupa određene su odgovorne osobe, te
osnovane radne skupine za prenošenje pojedinih direktiva odnosno pripremu
tehničkih propisa za pojedina područja.

Nadalje u okviru Stalne radne skupine donesen je
Operativni plan provedbe Nacionalne strategije kojim se predviđa institucionalno
jačanje Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva kao tijela nadležnog za
tehničko zakonodavstvo, a napose osnivanje posebne Uprave za unutarnje tržište.

Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva
za sada ne­ma dovoljan broj osposobljenih zaposlenika za provedbu uskla­đivanja
tehničkog zakonodavstva. Stoga je prioritetno potrebno provesti organizacijske
promjene i uključivanjem u CARDS program provesti specijalističko
osposobljavanje postojećih kao i zapošljavanje novih stručnjaka za tehničko
zakonodavstvo.

Trenutno su, temeljem starog Zakona o
normizaciji (»Narod­ne novine« 55/96) za gotovo sva područja koja su u EU
uređena direktivama Novog pristupa, na snazi tehnički propisi koji određuju
tehničke uvjete proizvoda koji nisu u skladu s europskim zahtjevima.

Tijekom 2004. g. predviđa se donošenje novih
tehničkih propisa usklađenih s direktivama Novog pristupa.

3.1.4.1. Niskonaponska oprema

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za preuzimanje Direktive 73/23/EEZ o niskonaponskoj
opremi u hrvatsko zakonodavstvo zaduženo je Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva.

Za ovo područje u
Republici Hrvatskoj trenutno su na snazi tehnički propisi doneseni na temelju
starog Zakona o normizaciji, koji nisu u skladu s europskim zahtjevima. To su:
Naredba o obvezatnom atestiranju elektroničkih kućanskih aparata i elektro­ničkih
aparata za sličnu upotrebu (»Narodne novine« br. 55/96; 131/00), Naredba o
obvezatnom atestiranju električnih aparata za domaćinstvo (»Narodne novine« br.
55/96; 131/00), Naredba o obvezatnom atestiranju ručnih alata s elektromotorima
(»Narodne novine« br. 55/96; 131/00), Naredba o obvezatnom atestiranju
transformatora za razdvajanje i sigurnosnih transformatora za razdvajanje
(»Narodne novine« br. 55/96; 131/00), Naredba o obveznom atestiranju
elektroenergetskih izoliranih vodiča i kabela (»Narodne novine« br. 55/96;
131/00), Naredba o obvezatnom atestiranju sklopki za naprave (»Narodne novine«
br. 55/96; 131/00), Naredba o obveznom atestiranju grla za žarulje sa navojem
(»Narodne novine« br. 55/96; 131/00).

U tom smislu tijekom 2004. godine predviđa se
izrada Nacrta Pravilnika o niskonaponskoj opremi, čije se donošenje pred­viđa
za prosinac 2004. godine.

3.1.4.2. Jednostavne tlačne posude

Temeljem starog Zakona o normizaciji (NN 55/96)
najveći dio tehničke regulative preuzet je iz zakonodavstva bivše države SFRJ,
koja se koncepcijski temelji na starom pristupu i normama koje su danas
tehnički zastarjele. Postojeća tehnička regulativa za područje tlačnih posuda
(Pravilnik o tehničkim normativima za stabilne tlačne posude iz 1983. i
Pravilnik za pokretne tlačne posude iz 1980.) ne odgovara današnjim zahtjevima
i moguć­nostima proizvodnje, a niti gospodarskim potrebama primjene.

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za preuzimanje Direktive 87/404/EEZ za jednostavne
tlačne posude u hrvatsko zakonodavstvo zaduženo je Ministarstvo gospodarstva,
rada i poduzetništva. U tom smislu tijekom 2004. godine predviđa se izrada
Nacrta Pravilnika za jednostavne tlačne posude, čije se donošenje predviđa za
prosinac 2004. godine.

3.1.4.3. Igračke

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva do konca 2004. god. potrebno je izvršiti usklađivanje
ovog područja sa direktivom 88/378/EEZ za sigurnost igračaka, za što je
zaduženo Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzet­ništva.

Važeći propis kojim je regulirano područje
sigurnosti igračaka je Pravilnik o uvjetima u pogledu zdravstvene ispravnosti
predmeta opće uporabe koji se mogu stavljati u promet (NN 197/03).

3.1.4.4. Građevni proizvodi

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva zaduženo je do konca 2004. god. izvršiti usklađivanje ovog područja
sa direktivoo 89/106/EEZ koja se odnosi na građevne proizvode.

Tijekom 2003. g.
pripremljene su izmjene i dopune odredbi Zakona o gradnji (1999.) u vezi s
građevnim proizvodima, a vezano na Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i
ocjeni sukladnosti. Izmjene se odnose na tehničke propise, propise o temeljnim
zahtjevima za pojedine građevne proizvode, detaljnije propisivanje tehničkog
dopuštenja za građevne proizvode, detaljnije propisivanje vezano na
potvrđivanje sukladnosti građevnih proiz­voda (modeli i CE označavanje), osim u
odnosu na do sad propisanu uporabljivost propisivanje stavljanja u promet
građevnih proizvoda, razvoj infrastrukture potrebne za provedbu potvrđi­vanja
sukladnosti i nadzora tržišta građevnih proizvoda.

Tijekom 2003. g. izrađen
je Nacrt Pravilnika o uporabljivosti građevnih proizvoda s popisom proizvoda za
koje dobavljač mora imati dokaz uporabljivosti i popisom građevnih proizvoda
čiju kakvoću nadzire građevni inspektor – sastavljeni popisi. Izrađen tekst
pravilnika prošao je prvi krug usaglašavanja s DZNM. Isto tako izrađen je Nacrt
Pravilnika o uvjetima i mjerilima za davanje ovlaštenja pravnoj osobi za
davanje tehničkog dopuštenja za građevne proizvode.

Nadalje, izrađen je
Nacrt temeljnih zahtjeva za građevinski cement (zajedno s prvom europskom
harmoniziranom normom umjesto dosadašnje Naredbe o obveznom atestiranju – model
za sve ostale građevne proizvode), utvrđen je popis građevnih proizvoda za koje
će biti potrebno izraditi temeljne zahtjeve, odnosno ukoliko je moguće prije
toga, preuzimanje harmonizirane europske norme za takve proizvode.

Kao daljnji korak, pokrenuta je inicijativa
prema Vladi RH da se Uprava za graditeljstvo Ministarstva zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva nominira kao predstavnika tijela vlasti za
područje graditeljstva u RH u svojstvu promatrača (»observer«) pri EOTA-i
(Europskoj organizaciji za tehnička dopu­šte­nja),

Uspostavljena je suradnja s Institutom za
prozorsku tehniku (IFT) iz Rosenheima (Njemačka) preko Euroinspekt-drvokontrole
iz Zagreba u području potvrđivanja sukladnosti građevnih proiz­voda. Taj
njemački institut je inače »Notified Body« za to područje za Njemačku i
Austriju.

U sklopu Međuvladinog hrvatsko-slovačkog odbora
za trgovinsko-gospodarsku suradnju u području potvrđivanja sukladnosti
građevnih proizvoda obavljeni su pregovori te izvršene sve pripremne radnje za
mogućnost sklapanja MRA (»ugovora o među­sobnom prepoznavanju«) u području
potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda, nužnog za slobodnu trgovinu
istim.

3.1.4.5. Elektromagnetska kompatibilnost

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje elektromagnetske kompatibilnosti nadležno
je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka (MMTPR).

Za ovo područje u Republici Hrvatskoj trenutno
su na snazi tehnički propisi doneseni na temelju starog Zakona o normizaciji,
koji nisu u skladu s europskim zahtjevima. To je Pravilnik o obvezatnom
atestiranju proizvoda koji prouzrokuju radio-frekvencijske smetnje te o
uvjetima kojima moraju udovoljavati poduzeća i druge pravne osobe ovlaštene za
atestiranje tih proizvoda »(Narodne novine« br. 55/96; 131/00).

Na temelju Zakona o
telekomunikacijama planira se uz primjenu tehničke pomoći CARDS programa
tijekom 2004. g. donijeti Pravilnik o elektromagnetskoj kompatibilnosti kojim
bi se trebali zadovoljiti svi temeljni zahtjevi Direktive 89/336/EEZ koja se
odnosi na elektromagnetsku kompatibilnost. Uz to planira se izraditi
sveobuhvatna studija o postojećem stanju i istražiti mo­guć­nost osnivanja
europski priznatog laboratorija za odgovara­juća EMC ispitivanja.

3.1.4.6. Strojevi

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za preuzimanje Direktive 98/37/EEZ o strojevima u hrvat­sko
zakonodavstvo zaduženo je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva. U
tom smislu tijekom 2004. godine predviđa se izrada Nacrta Pravilnika o
sigurnosti strojeva, čije se donošenje predviđa za prosinac 2004. godine.

3.1.4.7. Osobna zaštitna oprema

Trenutno je u Hrvatskoj područje proizvodnje, ispitivanja
i stavljanja u promet osobnih zaštitnih sredstava i osobne zaštitne opreme
djelomično uređeno s više zakonskih i podzakonskih akata. To su prije svega
Zakon o zaštiti na radu (»Narodne novine«, br. 59/96, 94/96 i 114/03) i
Pravilnik o evidenciji, ispravama, izvještajima i knjizi nadzora iz područja
zaštite na radu (»Narodne novine«, br. 52/84).

U području osobne zaštitne opreme trenutno su na
snazi sljedeći tehnički propisi: Naredba o obveznom atestiranju šljemova za
zaštitu u industriji (»Narodne novine« br. 55/96; 131/00), Naredba o obvezatnom
atestiranju ručnih i prijevoznih aparata za gašenje požara (»Narodne novine«
br. 55/96; 1/01), Naredba o obveznom atestiranju vatrogasnih šljemova (»Narodne
novine« br. 55/96; 1/01), Pravilnik o obveznom atestiranju zaštitnih opasača te
o uvjetima kojima moraju udovoljavati pravne osobe ovlaštene za atestiranje tih
proizvoda (»Narodne novine« br. 55/96; 131/00), Pravilnik o obveznom
atestiranju penjalica za drvene stupove te o uvjetima kojima moraju udovoljavati
pravne osobe ovlaštene za atestiranje tih proizvoda (»Narodne novine« br.
55/96; 1/01) i Naredba o obveznom atestiranju aparata za zaštitu organa za
disanje (»Narodne novine« br. 55/96; 131/00).

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za preuzimanje Direktive 89/686/EEZ koja se odnosi na
osobnu zaštitnu opremu (izmjene 93/68/EEZ, 93/95/EEZ, 96/58/EZ) u hrvatsko
zakonodavstvo zaduženo je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva. U
tom smislu tijekom 2004. godine predviđa se izrada Nacrta Pravilnika o
stavljanju na tržište osobnih zaštitnih sredstava i opreme, čije se donošenje
predviđa za prosinac 2004. godine.

3.1.4.8. Neautomatske vage

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva određeno je da će Državni zavod za normizaciju i
mjeriteljstvo (DZNM) prenijeti u hrvatsko zakonodavstvo Direktivu 90/384/EZ
koja se odnosi na neautomatske vage. Temeljem Zakona o mjeriteljstvu za 2004.
godinu predviđa se donošenje Pravilnika o mjeriteljskim zahtjevima za neautomatske
vage i načinu ocjene sukladnosti.

3.1.4.9. Plinski uređaji

Temeljem starog Zakona o normizaciji (NN55/96)
najveći dio tehničke regulative za ovo područje preuzet je iz zakonodavstva
bivše države SFRJ, koji su se temeljili na tada primjenjivanim normama, koje su
danas tehnički zastarjele. U zadnjih nekoliko godina doneseno je više
pravilnika i naredbi vezanih za obvezatno atesiranje plinskih peći i uređaja,
kao što su Naredba o obvezatnom atestiranju pokretnih plinskih peći za grijanje
bez priključka na dimnjak (»Narodne novine« br. 55/96; 131/00), Pravil­nik o
obveznom atestiranju plinskih kuhinjskih štednjaka, kuhala, pećnica, roštilja i
stolnih štednjaka te o uvjetima kojima moraju udovoljavati pravne osobe
ovlaštene za atestiranje tih proizvoda (»Narodne novine« br. 55/96; 131/00),
Pravilnik o obveznom atestiranju plinskih uređaja za velike kuhinje i za
kampiranje te o uvjetima kojima moraju udovoljavati pravne osobe ovlaštene za
atestiranje tih proizvoda (»Narodne novine« br. 79/95; 131/00), Naredba o
obvezatnom atestiranju čeličnih boca s ventilom za plinove propan-butan
(»Narodne novine« br. 55/96; 131/00), te Naredba o obvezatnom atestiranju
regulatora tlaka za tekuće plinove propan-butan (»Narodne novine« br. 55/96;
1/01).

Međutim, postojeća tehnička regulativa za
područje plinskih uređaja je nepotpuna i ne obuhvaća sve aspekte sigurnosti
proizvoda, koji su uređeni europskim direktivama Novog pristupa.

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva predviđeno je da se do konca 2004. godine izradi pri­jedlog
podzakonskog akta za plinske uređaje (Pravilnik za plinske uređaje), u skladu s
Direktivom Novog pristupa 90/396/EEZ za uređaje na plinovita goriva. Nadležno
tijelo je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva.

3.1.4.10. Toplovodni kotlovi

Temeljem starog Zakona o normizaciji (NN55/96)
najveći dio tehničkih propisa za ovo područje preuzet je iz zakonodavstva bivše
države SFRJ, koja se koncepcijski temelji na »starom pristupu« i normama, koje
su danas tehnički zastarjele. Postojeća tehnička regulativa za područje kotlova
u Republici Hrvatskoj
(Pravilnik o tehničkim propisima za izradu i upotrebu parnih kotlova, parnih
sudova, pregrijača pare i zagrijača vode iz 1957. godine), ne obuhvaća sve
aspekte sigurnosti proizvoda, koji su uređeni europskim direktivama Novog
pristupa, niti odgovara zahtjevima i mogućnostima današnje proizvodnje i
potrebama primjene.

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva predviđeno je da se do konca 2004. godine izradi prijedlog
Pravilnika o zahtjevima za djelotvornost novih toplovodnih kotlova na plinovita
ili kapljevita goriva u skladu s Direktivom Novog pristupa 92/42/EEZ o
zahtjevima za djelotvornost novih vrelovodnih kotlova na plinovita ili
kapljevita goriva. Nadležno tijelo je Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva.

3.1.4.11. Eksploziv za civilnu uporabu

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje eksploziva za civilnu uporabu nadležno je
Ministarstvo unutarnjih poslova. Odlukom ministra unutarnjih poslova od 28.
srpnja 2003. godine osnovana je radna skupina za izradu Nacrta prijedloga
Zakona o eksplozivnim tvarima za gospodarsku uporabu, koju uz predstavnike
Ministarstva unutarnjih poslova čine predstavnici Ministarstva gospodarstva,
rada i poduzetništva Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva, Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo, normizaciju i
mjeriteljstvo i Državnog inspektorata. Navedenim zakonom u hrvatsko
zakonodavstvo prenijet će se Direktiva 93/15/EEZ koja se odnosi na stavljanje
na tržište eksploziva za civil­nu uporabu.

3.1.4.12. Potecijalne eksplozivne atmosfere

Važeći tehnički propis u Republici Hrvatskoj za
ovo područje, Pravilnik o temeljnim zahtjevima za opremu, zaštitne sustave i
komponente namijenjene eksplozivnoj atmosferi plinova, para, maglica i prašina
(N.N. 69/98, izmjene i dopune u N.N. 148/99, 04/00, 01/01 i 112/03) je usklađen
s Direktivom 94/9/EZ o opremi i zaštitnim sustavima u potencijalno eksplozivnim
atmosferama.

3.1.4.13. Dizala

Nacionalnom strategijom
za usklađivanje tehničkog zakonodavstva za područje dizala nadležno je
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva. Za ovo područje u Republici
Hrvatskoj trenutno su na snazi tehnički propisi doneseni na temelju starog
Zakona o normizaciji, koji nisu u skladu s europskim zahtjevima. To su:
Pravilnik o obveznom atestiranju dizala na električni pogon za vertikalni
prijevoz osoba i tereta te o uvjetima kojima moraju udovoljavati pravne osobe
ovlaštene za atestiranje tih proizvoda (»Narodne novine« br. 55/96; 116/00;
126/00), Pravilnik o obveznom atestiranju dizala na električni pogon za
vertikalni prijevoz tereta s kabinom u koju nije moguć pristup ljudi te o
uvjetima kojima moraju udovoljavati pravne osobe ovlaštene za atestiranje tih
proizvoda (»Narodne novine« br. 55/96; 1/01), Pravil­nik o obveznom atestiranju
zahvatnog uređaja za dizala te o uvjetima kojima moraju udovoljavati pravne
osobe ovlaštene za atestiranje tih proizvoda (»Narodne novine« br. 55/96;
1/01), Pravil­nik o obveznom atestiranju graničnika brzina za dizala te o
uvjetima kojima moraju udovoljavati pravne osobe ovlaštene za atestiranje tih
proizvoda (»Narodne novine« br. 55/96; 1/01), Pravilnik o obveznom atestiranju
zabrave vrata voznog okna za dizala te o uvjetima kojima moraju udovoljavati
pravne osobe ovlaštene za atestiranje tih proizvoda (»Narodne novine« br.
55/96; 1/01), Pravilnik o obveznom atestiranju odbojnika koji se upotrebljavaju
za dizala te o uvjetima kojima moraju udovoljavati pravne osobe ovlaštene za
atestiranje tih proizvoda (»Narodne novine« br. 55/96; 1/01) i Naredba o
obveznom atestiranju čeličnih užadi za opću namjenu (»Narodne novine« br.
55/96; 1/01).

Za 2004. godinu predviđeno je donošenje
Pravilnika o dizalima kojim će se u hrvatsko zakonodavstvo preuzeti Direktiva
95/16/EZ koja se odnosi na dizala.

3.1.4.14. Energetska djelotvornost električne
opreme

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje energetske djelotvornosti nadležno je
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva.

Za 2004. godinu predviđeno je donošenje
Pravilnika o zahtjevima za energetsku djelotvornost kućanskih električnih
hladnjaka, zamrzivača i njihovih kombinacija kojim će se u hrvatsko
zakonodavstvo preuzeti Direktiva 96/57/EZ o zahtjevima za energetsku
djelotvornost kućanskih električnih hladnjaka, zamrzivača i njihovih
kombinacija.

Nadalje, potrebno je
izvršiti i usklađivanje s regulativom koja se odnosi na energetsku
djelotvornost kućanskih aparata i uredske električne opreme, premda te
direktive ne spadaju u direktive Novoga pristupa, ali utvrđuju dodatne zahtjeve
s obzirom na energetsku djelotvornost za dio električnih uređaja koji su pod
direktivom 73/23 EEZ. To područje treba biti obuhvaćeno u postupku
usklađivanja, ali tako da se usklađuje u cjelini s EU direktivama o energetskoj
djelotvornosti: 92/75/EEC, 94/2/EC, 95/12/EC, 95/13/EC, 97/17/EC, 98/11/EC,
2002/31/EC, 2002/40/EC, 2003/66/EC, te se implementacija tih direktiva planira
u 2004. godini.

3.1.4.15. Oprema pod tlakom

Temeljem starog Zakona o normizaciji (NN55/96)
najveći dio tehničke regulative za ovo područje preuzet je iz zakonodavstva
bivše države SFRJ, koja se koncepcijski temelji na starom pristupu i normama
koje su danas tehnički zastarjele. Postojeća tehnička regulativa za područje
tlačnih posuda (Pravilnik o tehničkim normativima za stabilne tlačne posude iz
1983. i Pravilnik za pokretne tlačne posude iz 1980.) ne obuhvaća sve aspekte
sigurnosti proizvoda, koji su uređeni europskim direktivama Novog pristupa,
niti zahtjevima i mogućnostima današnje proizvodnje.

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva predviđeno je da se do konca 2004. godine prenese u
hrvatsko zakonodavstvo Direktiva Novog pristupa 97/23/EEZ koja se odnosi na
tlačnu opremu. U tom smislu Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva
zaduženo je za izradu i dono­šenje Pravilnika o opremi pod tlakom.

3.1.4.16. Radijska oprema i telekomunikacijska
terminalna oprema

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje radijske opreme i telekomunikacijske
terminalne opreme nadležno je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka
(MMTPR).

Do kraja 2004. planira se napraviti studija o
postojećem stanju infrastrukture koja je potrebna za potpunu primjenu Direktive
1999/5/EZ. U tu svrhu potrebno je istražiti mogućnost osnivanja europski
priznatog laboratorija za ispitivanje R i TT opreme, osposobiti odgovarajuće
službe inspekcijskog nadzora tržišta R i TT opreme kao i mogućnost sklapanja
PECCA sporazuma s Europskom unijom. Ovo bi se ostvarilo uz tehničku pomoć CARDS
programa. Rezultat ove druge faze bio bi novi Pravilnik o stavljanju na
tržište, u pogon i u uporabu radijske opreme i telekomunikacijske terminalne
opreme uz potpuni prijenos odredbi Direktive 1999/5/EZ u nacionalno
zakonodavstvo. Ovime bi se omogućilo, uz ostalo, da se proizvodi hrvatske
industrije elektro­ničkih komunikacija jednakopravno pojavljuju na EU tržištu.

3.1.4.17. Rekreacijska plovila

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje rekreacijskih plovila nadležno je
Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka (MMTPR).

U smislu obveza koje se odnose na izjednačavanje
tehničkog zakonodavstva s *acquis communautaire-om* iz područja Uprave
pomorstva do sada smo se upoznali sa sadržajem propisa Europske unije i
usporedili ih s nacionalnim zakonodavstvom te definirali pravne okvire za
implementaciju odredbi iz područja tehničkog zakonodavstva.

U tom smislu će se
odredbe Direktive 94/25/EEZ koja se odnosi na rekreacijska plovila,
implementirati u podzakonske akte nacionalnog zakonodavstva kako se predviđa
Zakonom o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika, prije svega donošenjem
Pravilnika o brodicama i jahtama.

3.1.4.18. Pomorska oprema

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje pomorske opreme nadležno je Ministarstvo
mora, turizma, prometa i razvitka (MMTPR).

U pogledu Direktive 96/98/EEZ o pomorskoj
opremi, kojom se određuje pomorska oprema broda, njezina se implementacija
predviđa za 2004. godinu, i to na način da će biti primijenjena kroz Tehnička
pravila Hrvatskog registra broda.

3.1.4.19. Željeznički sustav velikih brzina

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje željezničkog sustava velikih brzina
nadležno je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka (MMTPR).

U smislu obaveza koje donosi usklađivanje
tehničkog zakonodavstva s *acquis communautaire* - om nameće se obaveza
implementacije EU Direktive 96/48/EC o funkcionalnoj spojivosti transeuropskih
željezničkih sustava velikih brzina. Istu će bit moguće djelomično
implementirati tj. izradom pravilnika na osnovu novog Zakona o tehničkim
zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti (»Narodne novine« br. 158/03),
usvojenim u Saboru 25. rujna 2003.g., a kojim se određuje da će Vlada RH
urediti uredbom koje tijelo državne uprave donosi pojedini tehnički propis.

Ista direktiva će se djelomično implementirati i
u Nacrt prijedloga Zakona o sigurnosti željezničkog prometa, čija se izrada
predviđa za 4. kvartal 2004. g., što je uvjetovano i drugim direktivama EU iz
područja sigurnosti željezničkog prometa koje tek trebaju biti usvojene od
strane Europske unije.

3.1.4.20. Pakiranje i ambalažni otpad

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje pakiranja i ambalažnog otpada nadležno je
Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva (MZOPUIG).

Gospodarenje otpadom prepoznato je kao
prioritetno pod­ručje zaštite okoliša. Prema novom Zakonu o otpadu predviđeno
je donošenje niza podzakonskih propisa kojima se detaljnije reguliraju odredbe
Zakona. Jedna od mjera je Pravilnik o postupanju s ambalažnim otpadom kojim će
se u hrvatsko zakonodavstvo preuzeti Direktiva 94/62/EEZ o pakiranju i ambalažnom
otpadu.

3.1.4.21. Medicinska oprema i medicinski
proizvodi

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi utvrđeno je
kao tijelo nadležno za preuzimanje u hrvatsko zakonodavstvo Direktive 90/385/EZ
koja se odnosi na medicinske aktivne implantabilne uređaje, Direktive 93/42EEZ
koja se odnosi na medicinske uređaje i Direktive 98/79/EEZ o in vitro
dijagnostičkim medicinskim uređajima.

Zakonom o lijekovima i medicinskim proizvodima
koji je stupio na snagu 6. kolovoza 2003. godine, osniva se Agencija za
lijekove s početkom rada 1. listopada 2003. godine, s tim da nadležnosti vezane
uz postupanje s medicinskim proizvodima preuzima 1. siječnja 2004. godine.
Tijekom 2004. godine predviđa se donošenje podzakonskih propisa za provedbu
Zakona među kojima je i podzakonski propis kojim se preuzima Direktiva
93/42EEZ.

3.1.5. Direktive starog pristupa

Nacionalnom strategijom za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva predviđeno je usklađivanje tehničkog zakonodavstva
Republike Hrvatske i s direktivama Starog pristupa za ona područja u kojima on
još ostaje na snazi, kao što su npr. proizvodi automobilske, farmaceutske,
prehrambene i zrakoplovne industrije.

Za izradu zakona odnosno provedbu mjera na
prenošenju u hrvatsko zakonodavstvo direktiva Staroga pristupa zadužena su u
skladu sa svojim djelokrugom pojedina ministarstva odnosno državne upravne
organizacije.

S obzirom na navedeno i u ovom segmentu
pristupilo se osnivanju radnih skupina za prenošenje pojedinih direktiva
odnosno pripremu tehničkih propisa za pojedina područja.

3.1.5.1. Prehrambeni proizvodi

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje prehrambenih proizvoda nadležno je
Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva (MPŠIVG).

Postojeći tehnički
propisi za hranu – pravilnici o temeljnim zahtjevima kakvoće hrane, preuzeti su
1991. godine iz pravnog sustava SFRJ i u nadležnosti su Državnog zavoda za
intelektualno vlasništvo, normizaciju i mjeriteljstvo. Tijekom proteklih godina
dio tih propisa je zamijenjen novim, donesenim na temelju starog Zakona o
normizaciji (»Narodne novine« br. 55/96).

Stupanjem na snagu
Zakona o hrani (»Narodne novine« 117/03 i 130/03), stvoren je novi pravni okvir
za donošenje novih pravilnika o temeljnim zahtjevima kakvoće hrane,
deklariranju hrane i dr., te je na taj način nadležnost nad ovim propisima
prenesena iz Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo u Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva.

U Republici Hrvatskoj je
na snazi oko 30-ak vertikalnih (sektorskih) propisa o temeljnim zahtjevima
kakvoće hrane.

Zakonom o hrani dan je rok od dvije godine u
kojem će se donijeti novi pravilnici o temeljnim zahtjevima kakvoće hrane. Pri
izradi novih pravilnika posebna pozornost obratit će se usklađivanju s
propisima EU koji se odnose na ovo područje. U tom procesu prvenstveno će doći
do smanjenja broja postojećih vertikalnih propisa, a također će doći do izmjene
sadržaja postojećih propisa u smislu izdvajanja zahtjeva koji će se odnositi na
sve grupe proizvoda u takozvane horizontalne pravilnike – primjerice pravilnik
o deklariranju hrane koji će biti donesen do konca 2003. godine.

Nadalje, Projekt CARDS 2002 za jačanje
infrastrukture u području poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, čiji su
nositelji Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva,
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i Državni zavod za normizaciju i
mjeriteljstvo, ima za cilj osnažiti zakonodavni i institucionalni okvir za
razvoj politike i zakonodavstva u području poljoprivrednih i prehrambenih
proizvoda, u skladu s acquis-om. U okviru navedenog projekta planirano je da se
prema već utvrđenim prioritetima napravi detaljna usporedna analiza pravilnika
o temeljnim zahtjevima kakvoće hrane s EU propisima, utvrdi njihova usklađenost
s EU propisima te odrede rokovi izrade i implementacije novih pravilnika.

Kao prioriteti za izradu uzeti su pravilnici
koji kao vertikalni propisi postoje i u EU, te je stoga planirano da se u 2004.
godinu izrade i donesu sljedeći propisi:

• pravilnik o temeljnim zahtjevima za jaka
alkoholna pića;

• pravilnik o temeljnim zahtjevima za šećere;

• pravilnik o temeljnim zahtjevima za kavu;

• pravilnik o temeljnim zahtjevima za prirodne
mineralne vode.

3.1.5.2. Motorna vozila

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje motornih vozila nadležan je Državni zavod
za normizaciju i mjeriteljstvo (DZNM).

Sadašnji pravni okvir u ovom području stvoren je
Uspostavljanjem nacionalnog sustava homologacije cestovnih vozila kao cjeline
vozila, koje je započelo je 1994. godine donošenjem Odluke Vlade Republike
Hrvatske o sukcesiji Ženevskog sporazuma iz 1958. godine (zajedno s pridodanih
četrdeset i devet ECE pravilnika) (»Narodne novine - Međunarodni ugovori« broj
8/94).

Uspostavljeni sustav
temelji se na odredbama toga sporazuma i uređen je sljedećim nacionalnim
propisima donesenim na temelju starog Zakona o normizaciji (»Narodne novine«
broj 55/96): Pravilnikom o homologaciji vozila (»Narodne novine« broj 15/02,
88/02 i 28/03), Naputkom za provođenje postupka homologacije vozila (»Narodne
novine« broj 15/02), Pravilnikom o utvrđivanju visine i načina plaćanja naknada
za pokriće troškova u postupku homologacije vozila (»Narodne novine« broj
107/96 i 97/97) i Naredbama o homologaciji opreme i dijelova vozila.

Funkcioniranje
nacionalnog sustava homologacije vozila kao cjeline počelo je 15. rujna 1997.
godine.

Zahtjevi za sustave,
opremu i dijelove vozila su definirani naredbama o homologaciji (pojedinačni propisi
o homologaciji). Te naredbe (doneseno 87 naredaba) su sukladne zahtjevima
odgovarajućih ECE pravilnika na koje upućuju te naredbe. U provedbi, prihvaćaju
se homologacije izdane prema odgovarajućim ECE pravilnicima kao i smjernicama
Europske unije (EU smjernice) koje odgovaraju ECE pravilnicima.

Nacionalnim propisom, Pravilnik o temeljnim
zahtjevima za traktore za poljoprivredu i šumarstvo (»Narodne novine« 75/01 i
4/02) koji je u skladu s međunarodnim propisima i normama (OECD kodovi, HRN ISO
norme i određeni zahtjevi EU-smjernica), određeni su uvjeti koje moraju
zadovoljavati predmetni traktori prije stavljanja u promet. U je tom smislu
uspostavljen odgovarajući sustav za ocjenu sukladnosti traktora s propisanim
zahtjevima.

U 2004. godini predviđeno je usklađivanje u
području motornih vozila kategorije M, N i O (vozila koja imaju najmanje četiri
kotača) i kategorije L (vozila koja imaju dva ili tri kotača) donošenjem
nacionalnih propisa.

To usklađivanje će se provesti na način da će se
dvije osnovne direktive implementirati kroz dva osnovna pravilnika, (1) za
motorna vozila na najmanje četiri kotača i (2) za vozila na dva ili tri kotača,
a pojedinačne direktive će se implementirati kroz odgovarajuće pojedinačne
propise (tehničke specifikacije) koji se odnose na sustave, opremu i dijelove
vozila. Stupanje na snagu tih propisa bi bilo do kraja 2004. godine, a početak
njihove primjene od dana pristupanja Europskoj uniji.

Ti propisi bi u pogledu zahtjeva i postupaka
ispitivanja bili u potpunosti usklađeni s odgovarajućim EU direktivama.
Nadležno tijelo za donošenje tih propisa je Državni zavod za normizaciju i
mjeriteljstvo.

3.1.5.3. Staklo

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje stakla nadležno je Ministarstvo gospodarstva,
rada i poduzetništva.

Važeći tehnički propis kojim je regulirano
područje kristalnog stakla je Pravilnik o uvjetima u pogledu zdravstvene
ispravnosti predmeta opće uporabe koji se mogu stavljati u promet (»Narodne
novine« 197/03).

Za 2004. g. predviđa se donošenjem Pravilnika za
proizvode od kristalnog stakla preuzimanje u hrvatsko zakonodavstvo Direktive
69/493/EEZ, a koja se odnosi na proizvode od kristalnog stakla.

3.1.5.4. Tekstil

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje tekstila nadležno je Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva.

Važeći tehnički propis za ovo područje je
Pravilnik o primjeni hrvatskih normi pri obilježavanju, označivanju i pakiranju
tekstilnih proizvoda te pri označivanju, deklariranju i pakiranju gotove kože,
krzna i proizvoda od prirodne i umjetne kože ( Narodne novine 31/97)

Direktive Starog
pristupa za područja iz Ružičaste knjige Opće uprave za poduzetništvo Europske
komisije točka 8.2.10. Tekstilni proizvodi:

• Direktiva 97/74/ EZ o
označivanju sastava tekstilnih proi­zvoda

• Direktiva 97/37/ EZ
je prilagodba Direktive 97/74/ EZ tehničkom napretku

• Direktiva 96/73/ EZ o
određenim metodama kvantitativne analize binarnih mješavina tekstilnih vlakana

• Direktiva 73/44/ EEZ
o kvantitativnoj analizi trinarnih mješavina tekstilnih vlakana

Kako ne postoji
zakonska ili podzakonska regulativa sukladna ovim direktivama, Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzet­ništva je pristupilo osnivanju Radne skupine za
usklađivanje spomenutih direktiva i njihovo implementiranje u hrvatsko
zakonodavstvo, vezano uz Nacionalnu strategiju usklađivanja tehničkog
zakonodavstva Republike Hrvatske s tehničkim zakonodavstvom Europske unije.

Osnivanje Radne skupine je u tijeku a
implementiranje direktiva Starog pristupa u hrvatsko zakonodavstvo se očekuje
do prosinca 2004. godine, kada se planira izrada Pravilnika o nazivima
tekstila, Pravilnika o određenim metodama kvantitativne analize binarnih
mješavina tekstilnih vlakana i Pravilnika o kvantitativnoj analizi trinarnih
mješavina tekstilnih vlakana, a njihova najvjerojatnija primjena očekuje s
danom stupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije.

3.1.5.5. Obuća

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje obuće nadležno je Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva.

Direktiva Starog pristupa za područja iz
Ružičaste knjige Opće uprave za poduzetništvo Europskog povjerenstva točka
8.2.11. Obuća, s kojom je potrebno izvršiti usklađivanje je Direktiva 94/11/ EZ
o oznakama glavnih materijala kod proizvodnje cipele.

Kako ne postoji zakonska ili podzakonska
regulativa sukladna ovoj direktivi, Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva je pristupilo osnivanju Radne skupine za usklađivanje spomenute
direktive i njeno implementiranje u hrvatsko zakonodavstvo,

Osnivanje Radne skupine je u tijeku a
implementiranje navedene direktive Starog pristupa u hrvatsko zakonodavstvo se
očekuje do prosinca 2004. godine, donošenjem Pravilnika o oznakama glavnih
materijala kod proizvodnje obuće dok se njena najvjerojatnija primjena očekuje
s danom stupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije.

3.1.5.6. Drvo

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje drva nadležno je Ministarstvo gospodarstva,
rada i poduzetništva.

Direktiva Starog pristupa za područja iz
Ružičaste knjige Opće uprave za poduzetništvo Europskog povjerenstva točka
8.2.13. Drvo, s kojom je potrebno izvršiti usklađivanje je Direktiva 68/89 EEZ
za usklađivanje zakonskih odredbi država članica u svezi klasiranja oblog drva
(wood in the rough)

U svezi ove
problematike kod nas još ne postoji određena zakonska regulativa, koja bi se
bazirala na predmetnoj direktivi.

Do sada su samo
izrađene i prihvaćane norme i to samo za neke vrste drva, koje su usklađene s
europskim normama. Norme za ostale vrste drva će se izraditi kada budu
definirane europske norme.

U tijeku je osnivanje
Radne skupine za drvo koja bi trebala do kraja 2004. dati prijedloge za
implementiranje navedene direktive Starog pristupa u hrvatsko zakonodavstvo, te
se predviđa izrada Nacrta Zakona o trgovačkim klasama u prometu oblim drvom.

3.1.5.7. Kemijski proizvodi

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje kemijskih proizvoda nadležno je
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva.

Do sada je u Hrvatskoj područje kemijskih
proizvoda ure­đeno s više zakonskih i podzakonskih akata.

• Zakon o mjeriteljskoj
djelatnosti (»Narodne novine« br. 11/94)

• Zakon o otrovima
(»Narodne novine«, br. 27/99 i 55/99)

• Zakon o prijevozu
opasnih tvari (»Narodne novine« br. 97/93)

• Zakon o eksplozivnim tvarima za gospodarsku
uporabu (»Naro­dne novine«, br. 12/94)

• Zakon o lijekovima i medicinskim proizvodima
(»Narodne novine« br. 121/03)

• Zakon o zaštiti bilja (»Narodne novine« br.
10/94 i 117/03)

• Zakon o zapaljivim tekućinama i plinovima
(»Narodne novi­ne« br. 108/95)

• Zakon o eksplozivnim tvarima za gospodarsku
uporabu (»Narodne novine« br. 12/94)

• Zakon o kvaliteti, kontroli kvalitete i
prometu mineralnih gnojiva (»Narodne novine«, br. 43/92)

• Zakon o zdravstvenoj ispravnosti i
zdravstvenom nadzoru nad namirnicama i predmetima opće uporabe (»Narodne
novine«, br. 1/97)

• Zakon o veterinarskim lijekovima i
veterinarsko-medicinskim proizvodima (»Narodne novine«, br. 79/98)

Cjelovito područje
klasifikacije, pakiranja, etiketiranja kemikalija, razvrstanih prema
direktivama EU, te zabrane stavljanja na tržište, odnosno uporabe, uredit će se
podzakonskim aktima temeljenim na Zakonu o kemikalijama (»Narodne novine«
173/03).

Zakon je usklađen s
Direktivom Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. godine o usklađivanju zakona,
propisa i administrativnih uredbi koje se odnose na klasifikaciju, pakiranje i
označavanje opasnih supstanci i Direktivom vijeća 2001/59/EZ (izmjena direktive
67/548/EEZ), te Direktivom 1995/45/EZ koja se odnosi na označavanje opasnih
proizvoda.

Direktiva 76/769/EEC
koja se odnosi na ograničavanje i zabranu stavljanja na tržište i uporabe
određenih proizvoda i direktive koje iz nje proizlaze (Direktiva 79/663/EEZ,
Direktiva 82/806/EEZ, Direktiva 82/828/EEZ, Direktiva 83/264/EEZ, Direktiva
83/478/EEZ, Direktiva 85/467/EEZ, Direktiva 85/610/EEZ, Direktiva 89/677/EEZ,
Direktiva 89/678/EEZ, Direktiva 91/157/EEZ) temelj su za usklađivanje
podzakonskih akata, koji će se temeljiti na Zakonu o kemikalijama.

Ti podzakonski propisi su Pravilnik o
ograničavanju stavlja­nja na tržište i uporabe određenih proizvoda i Pravilnik
o klasificiranju, pakiranju i označavanju opasnih proizvoda.

3.1.5.8. Deterdženti

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje deterdženata nadležno je Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva.

Plasiranje deterdženata na tržište regulirano je
Pravilnikom o uvjetima u pogledu zdravstvene ispravnosti predmeta opće uporabe
koji se mogu stavljati u promet (»Narodne novine« br.197/03), Naredbom o
obveznom donošenju proizvođačkih specifikacija za deterdžente za strojno i
ručno pranje tekstilnih predmeta (»Narodne novine« br. 53/91/Sl. list 53/83) i
Naredbom o obaveznom donošenju proizvođačkih specifikacija za tekuće
deterdžente za ručno pranje posuđa (»Narodne novine« br. 53/91/Sl. list 67/85).

Direktive koje se odnose na usklađivanje metoda
za testiranje deterdženata (odnosno anionskih i ne-ionskih površinski aktivnih
tvari su direktive s kojima treba provesti usklađivanje: Direktiva 73/405/EEZ,
Direktiva 82/242/EEZ, Direktiva 73/404/EEZ i Direktiva 82/243/EEZ.

Do kraja 2004. g. planira se donošenje
Pravilnika o metodama testiranja biorazgradljivosti anionskih površinski
aktivnih tvari, koji će biti usklađen s navedenim dirketivama.

3.1.5.9. Umjetno gnojivo

Do sada je u Hrvatskoj područje gnojiva bilo
uređeno s više zakonskih i podzakonskih akata. Trenutni propisi koji su na
snazi, koriste i zakonodavstvo iz prijašnje države preuzeto na osnovi Zakona o
normizaciji (»Narodne novine« 53/91.)

Glavne neusklađenosti
važećeg Zakona u odnosu na pravne odredbe EU su sljedeći:

• postojećim propisima
kvaliteta gnojiva veže se uz bivše JUS norme, koje su tehnički zastarjele, i ne
odgovaraju današnjim mogućnostima proizvodnje, a ni potrebama primjene u
poljodjel­stvu.

• nema sustavnog niti
jedinstvenog Zakona koji uređuje po­dru­čje gnojiva,

• ove norme ne
odgovaraju tzv. »NOVOM PRISTUPU« u europskoj normizaciji.

Nacionalnim programom
za 2003. godinu bilo je predviđeno da se do srpnja 2003. godine izradi
prijedlog Zakona o gnojivima koji bi zamijenio dosadašnji zakonski okvir koji
je regulirao samo pitanje mineralnih gnojiva (Zakon o kvaliteti i kontroli
kvalitete i prometu mineralnim gnojivima (»Narodne novine« 43/92)).

Tijekom 2003. godine
izrađen je novi nacrt Zakona o gnojivima i poboljšivačima tla, odnosno
prošireno je područje koje uređuje ovaj Zakon s tvarima kao što su poboljšivači
tla čime je cjelovito uređeno pitanje prometa i proizvodnje gnojiva i
poboljšivača tla u Hrvatskoj. Prijedlog Zakona gnojivima i poboljšivačima tla u
rujnu 2003. godine upućen je u Hrvatski sabor. Ovim aktom usklađuje se hrvatsko
zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU. Osnovna podloga za izradu ovog Nacrta
Zakona bila je osnovna direktiva 76/116/EEC i njezine dopune. Zakon je stupio
na snagu i objavljen je u »Narodnim novinama« 163/03.

Podzakonskim aktima na
temelju Zakona o gnojivima i poboljšivačima tla, koji će se donijeti tijekom
2004. godine, ugradit će se europski standardi kakvoće i označavanja gnojiva i
poboljšivača tla u prometu, odnosno po usvajanju Zakona uslije­dit će izrada
podzakonskih akata kojima će se urediti pitanje kvalitete i kontrole kvalitete
mineralnih gnojiva i poboljšivača tla, njihovo označavanje, registracija
gnojiva i poboljšivača tla te evidencija prometa i proizvodnje gnojiva i
poboljšivača tla.

3.1.5.10. Farmaceutski i kozmetički proizvodi

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje farmaceutskih i kozmetičkih proizvoda
nadležno je Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi.

U području farmaceutskih proizvoda (lijekovi za
ljudsku uporabu) donesen je Zakon o lijekovima i medicinskim proizvodima (NN
121/03) koji je predvidio osnivanje Agencije za lijekove, u čijoj je
nadležnosti postupanje s lijekovima (davanje odobrenja za stavljanje u promet,
laboratorijsko ispitivanje, provjera kakvoće i dr.

Temeljem Zakona o zdravstvenoj ispravnosti i
zdravstvenom nadzoru na namirnicama i predmetima opće uporaba (NN 1/97) donijet
je Pravilnik o uvjetima u pogledu zdravstvene ispravnosti predmeta opće uporabe
koji se mogu stavljati u promet (NN 197/03), kroz čije se odredbe regulira i
zdravstveni nadzor nad ko­zme­tičkim proizvodima.

3.1.5.11. Veterinarski i medicinski proizvodi

Prema Nacionalnoj strategiji za usklađivanje
tehničkog zakonodavstva za područje veterinarskih medicinskih proizvoda
nadležno je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.

Zakon o veterinarskim lijekovima i
veterinarsko-medicinskim proizvodima (»Narodne novine« br. 79/98) određuje
pravni okvir za veterinarske lijekove.

Temeljem tog zakona doneseni su provedbeni
propisi:

• Pravilnik o uvjetima kojima moraju
udovoljavati pravne osobe u obavljanju djelatnosti prometa na veliko i malo
veterinarskim lijekovima, ljekovitim dodacima i veterinarsko-medicinskim
proizvodima (»Narodne novine« br. 73/99)

• Pravilnik o načinu provjere kakvoće
veterinarskog lijeka, lje­kovitog dodatka i veterinarsko-medicinskog proizvoda,
te o na­činu njihova čuvanja i vođenja očevida o provedenoj provjeri kakvoće
(»Narodne novine« br. 148/99)

• Pravilnik o postupku i načinu davanja
odobrenja za stav­ljanje u promet veterinarskog, lijeka, ljekovitog dodatka i
veterinarsko-medicinskog proizvoda (»Narodne novine« br. 142/03).

3.1.6. Javne nabave

Pravni okvir

Sustav javnih nabava u Republici Hrvatskoj
uređen je Zakonom o javnoj nabavi (»Narodne novine« broj 117/01), Zakonom o Dr­žavnoj
komisiji za kontrolu postupka javne nabave (»Narodne novine« broj 117/03),
Uredbom o postupku nabave roba, radova i usluga male vrijednosti (»Narodne
novine« broj 14/02) i Uredbom o evidencijama i objavama javne nabave (»Narodne
novine« broj 14/02).

Ured za javnu nabavu
Vlade Republike Hrvatske u suradnji s Državnom komisijom izradit će prijedlog
Nacrta izmjene i dopune Zakona o javnoj nabavi kako bi se postigao potpuni
stupanj usklađenosti sa EU legislativom iz područja javnih nabava odnosno sa
sljedećim direktivama EU:

• 92/50/EEC - o
usklađivanju postupka dodjele ugovora o javnim uslugama

• 93/36EEC - o
usklađivanju postupaka za dodjelu ugovora o javnim nabavkama

• 93/37/EEC - o
usklađivanju postupka za dodjelu ugovora o javnim radovima

• 93/38/EEC - o
koordiniranju postupaka nabave od strane subjekata koji djeluju u sektorima
vodoprivrede, energetike, prije­voza i telekomunikacija.

Sustav pravne zaštite
zasniva se na direktivama EU:

• 89/665/EEC -
koordinacija revizijskog postupka javne nabave

• 92/13/EEC -
koordinacija revizijskog postupka javne nabave u postupcima subjekata koji
djeluju u sektoru vode, energije, prometa i telekomunikacija.

Ministarstvu financija, Uprava za nabavu u
suradnji s konzultantima iz SIGME i uz pomoć Delegacije Europske komisije u
Republici Hrvatskoj u fazi je izrade navedenog nacrta, a daljnje radove po
istom preuzeti će Ured za javnu nabavu VRH-a.

Navedene direktive EU u svezi javnog i uslužnog
sektora do kraja 2004. godine će se znakovito promijeniti te će biti nužno
prilagoditi hrvatski Zakon kada/ako novi zakonodavstveni paket bude prihvaćen
očekujemo da će neki elementi novih direktiva (uključujući i fleksibilnost u
svezi okvirnih dogovora i uporabe pregovaračkog postupka) neće moći tako
jednostavno uklopiti u preskriptivni pristup hrvatskog Zakona o javnoj nabavi.
Budući da će EU direktive koje reguliraju područja javne nabave do kraja 2004.
godine doživjeti korjenite promjene Ured za javnu nabavu pristupiti će izmjeni
Zakona o javnoj nabavi poslije stupanja na snagu novih direktiva EU, kako se
Zakon o javnoj nabavi ne bi morao mijenjati dva puta

Pristupit će se i
izradi potrebnih podzakonskih akata i provedbenih propisa koji detaljnije
razrađuju pojedine odredbe Zakona o javnoj nabavi, a pred završetkom je i Nacrt
uredbe za pripremu, ocjenu i izvedbu investicijskih projekata koja je
visokostručnog ekonomskog sadržaja, te slijedi upućivanje Nacrta uredbe Vladi RH.

Institucionalni okvir

*Ured za javnu nabavu Vlade Republike Hrvatske*

Vlada Republike Hrvatske svojim je aktom
sukladno odredbi članka 75. Zakona o javnoj nabavi, osnovala Ured za javnu
nabavu Vlade Republike Hrvatske, što je bilo predviđeno paralelno s početkom
rada Državne komisije.

Osnivanjem Ureda za
javnu nabavu Vlade Republike Hrvatske i Državne komisije za kontrolu postupaka
javne nabave izvršen je preustroj sadašnjeg sustava javne nabave.

Ured za javnu nabavu
Vlade Republike Hrvatske ovlašten je za provedbu, nadzor i primjenu Zakona o
javnoj nabavi i podzakonskih propisa u području javne nabave. Ured daje,
sukladno Zakonu o javnoj nabavi, propisane prethodne suglasnosti, upute i
mišljenja korisnicima glede primjene Zakona te prikuplja, evidentira, obrađuje
i analizira podatke o nabavi, podnosi kaznene prijave Državnom odvjetništvu,
sudjeluje u izradi nacrta prijedloga zakona i podzakonskih akata koji se odnose
na nabavu te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga.

CARDS projektom
»Strengthening the Croatian Public Procurement System« po osnivanju Ureda za
javnu nabavu pristupit će se stručnom usavršavanju djelatnika Ureda te
informatizaciji Ureda za javnu nabavu. U stručnom usavršavanja djelatnika Ureda
javne nabave bit će omogućeno i stručno usavršavanje djelatnika Državne
komisije za kontrolu postupka javne nabave.

Državna komisija za kontrolu postupka javne
nabave

Zakonom o Državnoj komisija za kontrolu postupka
javne nabave (»Narodne novine« 117/03) određeno je da će Komisija početi sa
radom danom potvrđivanja statuta od strane Vlade Republike Hrvatske. Komisija
se sastoji od 5 članova koje je na prijedlog Vlade RH potvrdio Sabor RH i
stručnih službi.

Državna komisija
preuzela je od Uprave za nabavu, Ministarstva financija žalbene postupke, a
njenim osnivanjem uskla­đen je sustav zaštite prava sudionika javnih nabava
Republike Hrvatske s EU direktivama.

Osnivanjem Državne
komisije za kontrolu postupka javne nabave i Ureda za javnu nabavu Vlade RH
uspostavljen je novi transparentni sustav javne nabave budući da su oba nova
tijela nezavisna a temeljni cilj Komisije je reguliranje pravne zaštite
sudionika javne nabave i zaštita javnog interesa, te osiguravanje odgovarajuće
pravne zaštite utemeljene na načelima zakonitosti, materijalne istine, samostalnosti
u rješavanju, efikasnosti i eko­nomičnosti. Dostupnost i provedba učinkovite
pravne zaštite ovisi o postupovnim odredbama koje potiču ili otežavaju pravnu
zaštitu. Neodgovarajuća pravna zaštita predstavlja opasnost od nezakonitih
radnji i postupaka sudionika javne nabave i visoki stupanj rizika zbog
korupcije te povlačenje ponuditelja s tržišta zbog njihove nezainteresiranosti.

Osnivanje Državne komisije za kontrolu postupka
javne nabave predstavlja uvjet za II fazu reforme sustava javne nabave i pravne
zaštite sudionika javne nabave. Usklađuju se uvjeti, i postupci sa zahtjevima,
načelima i pravilima međunarodnih institucija i modelima primijenjenim u
zakonodavstvima zapadnoeuropskih zemalja i vodećih tranzicijskih zemalja, a i
potpuna usklađenost s direktivama.

Postupak javne nabave zahtijeva transparentnost
i nediskriminaciju. U tom cilju postupci kontrole i pravni lijekovi moraju biti
dostupni svim stranama u slučaju kršenja prava. Nedostatak pravnih lijekova
smanjuje broj potencijalnih ponuditelja. Postupak kontrole i postupak povodom
pravnih lijekova mora biti učinkovit i brz da bi se zadovoljili zahtjevi za
učinkovitost, efikasnost i ekonomičnost nabave a u svrhu djelotvornog
korištenja proračunskih i drugih sredstava te poticanja slobodnog tržišnog
nadmetanja.

3.1.7. Slobodno kretanje kulturnih dobara

U Republici Hrvatskoj uređeno je pitanje zaštite
nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti putem
zabrane ili ograničenja uvoza, izvoza ili provoza roba. Donošenjem Zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara iz rujna 2003. godine
(»Narodne novine«, br. 151/03), ostvarene su u tom dijelu zadaće iz Nacionalnog
programa Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji -2003. godine, te
je u potpunosti usklađeno zakonodavstvo Republike Hrvatske s propisima EU koji
uređuju kulturna dobra. Posebno su uređena pitanja povrata nezakonito odnesenih
kulturnih predmeta iz država članica EU i izvoza kulturnih predmeta navedenih u
Uredbi Vijeća EEZ broj 3911/92 od 9. prosinca 1992. o izvozu kulturnih dobara
(»Službeni list« broj L 395, 31/12/1992, str. 001-005).

Tako je Zakonom o
izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara uređeno
pitanje povrata nezakonito odnesenih kulturnih predmeta iz država članica EU,
sukladno Direktivi 93/7/EEZ o povratu kulturnih predmeta nezakonito odnesenih s
područja države članice. Pitanje povrata nezakonito odnesenih kulturnih
predmeta u Republici Hrvatskoj također je uređeno UNESCO - vom Konvencijom o
mjerama zabrane i sprječavanja nedozvoljenog uvoza, izvoza i prijenosa
vlasništva kulturnih dobara, Pariz, 14. studenoga 1970. (NN Međunarodni ugovori
12/93) i UNIDROIT-ovom Konvencijom o ukradenim ili nezakonito izvezenim
kulturnim dobrima (NN Međunarodni ugovori 5/2000). Za slučaj ratnog sukoba ova
pitanja su uređena Konvencijom o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog
sukoba i Protokolom u vezi sa zabranom izvoza kulturnih dobara s okupiranih
teritorija, Haag, 14. svibnja 1954. godine (NN Međunarodni ugovori 12/93;6).
Kazneni zakon Republike Hrvat­ske (NN 110/97, 27/98, 50/00, 129/00, 51/01)
propisuje u članku 325. kazneno djelo oštećenja, uništenja i nedozvoljenog
izvoza kulturnog ili prirodnog dobra.

Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti
i očuvanju kulturnih dobara posebno je propisano da ministar kulture
pravilnikom utvrđuje popis grupe kulturnih predmeta, čiji povrat, u slučaju
nezakonitog odnošenja, mogu ostvariti države članice EU sukladno odredbama
ovoga Zakona. Prema ovom Zakonu ministar kulture treba donijeti ovaj pravilnik
u roku narednih šest mjeseci.

U Republici Hrvatskoj detaljno je uređen
postupak izdavanja odobrenja za iznošenje ili uvoz kulturnih dobara. Člankom
67. Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara propisano je da se kulturna
dobra, kao i sva dobra pod preventivnom zaštitom ne mogu iznositi u inozemstvo.
Iznimno je člankom 68. Zakona dopušteno da se kulturno dobro može privremeno
iznijeti iz Republike Hrvatske u inozemstvo radi izlaganja, ekspertiza, obav­ljanja
radova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara ili drugih opravdanih razloga uz
odobrenje nadležnog tijela, Konzervatorskog odjela Ministarstva kulture ili za
područje Grada Zagreba, Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirode
u Zagrebu.

Nadležno tijelo vodi evidenciju zahtjeva i danih
odobrenja za iznošenje kulturnih dobara, te provjerava je li kulturno dobro
vraćeno u zemlju u roku utvrđenom u rješenju kojim se daje odobrenje za
iznošenje.

Postupak iznošenja kulturnih dobara iz Republike
Hrvatske detaljno je uređen Pravilnikom o uvjetima za davanje odobrenja radi
iznošenja kulturnih dobara iz Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br.
104/02), čiji je sastavni dio obrazac zahtjeva za odobrenje iznošenja
kulturnoga dobra/umjetnine iz Republike Hrvatske, koji je sukladan obrazcu
propisanom Uredbom Komisije (EEZ) br. 752/93 od 30. ožujka 1993. kojom se
utvrđuju odredbe za provedbu Uredbe Vijeća EEZ broj 3911/92 od 9. prosinca
1992. godine o izvozu kulturnih dobara (Službeni list broj L 007, 1/03/1993,
str. 0024-0032).

Kulturna dobra mogu se uvoziti i unositi u
Republiku Hrvat­sku uz odobrenje zemlje iz koje se uvoze ili unose. Uvoznik
kulturnog dobra, ili osoba koja unosi kulturno dobro, dužna je bez odgađanja
prijaviti kulturno dobro nadležnom tijelu, odgova­rajućem Konzervatorskom
odjelu Ministarstva kulture (članak 70. Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih
dobara).

Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti
i očuvanju kulturnih dobara propisano je da će se danom ulaska Republike
Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije propisani postupak izdavanja
odobrenja za iznošenje ili uvoz kulturnih dobara primjenjivati odgovarajuće i
na predmete navedene u Ured­bi Vijeća EEZ broj 3911/92 od 9. prosinca 1992. o
izvozu kulturnih dobara (Službeni list broj L 395, 31/12/1992, str. 001-005).

Do kraja prvog kvartala 2004. godine potrebno je
donijeti provedbene propise na temelju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, i to pravilnik:

• Pravilnik kojim se utvrđuje popis grupe
predmeta koji se mogu smatrati nacionalnim blagom država članica Europske unije
u pogledu kojega mogu ostvarivati povrat zbog nezakonitog odnošenja (Dodatak
A).

• Pravilnik kojim se utvrđuje popis grupe
predmeta koji se mogu smatrati nacionalnim blagom država članica Europske unije
u pogledu kojega mogu ostvarivati povrat zbog nezakonitog odnošenja, treba
sadržavati kulturne predmete iz Dodatka Direktivi 93/7/EEZ o povratu kulturnih
dobara nezakonito odnesenih s područja države članice i Direktive 96/100/EZ
kojom se mijenja Dodatak Direktivi 93/7/EEZ.

3.2. SLOBODA KRETANJA OSOBA

3.2.1. Uzajamno priznavanje kvalifikacija

Pravni okvir

Donošenjem Zakona o potvrđivanju Konvencije o
priznavanju visokoškolskih kvalifikacija na području Europe (Lisabon, 11.
travnja 1997. godine, u daljnjem tekstu: Lisabonska konvencija), od 3. srpnja
2002. godine, utvrđen je opći okvir za donošenje novog zakona o priznavanju
inozemnih obrazovnih kvalifikacija. Republika Hrvatska ratificirala je
Lisabonsku konvenciju u listopadu 2002. godine, a Konvencija je stupila na
snagu 1. prosinca 2002. godine i na taj način postala dio pravnog poretka
Republike Hrvatske. Obzirom da su konvencije po pravnoj snazi iznad hrvatskih
zakona, trenutno stanje, dakle, nalaže potrebu donošenja novog zakona kojim bi
se usvojila osnovna načela Lisabonske konvencije.

Zakon o priznavanju inozemnih obrazovnih
kvalifikacija (NN 158/03) je izglasan u Hrvatskom saboru u rujnu 2003. te je
stupio na snagu 15. listopada 2003. godine. Njegova je primjena odgođena do 1.
srpnja 2004. godine Uredbom Vlade RH o izmjeni Zakona o priznavanju inozemnih
obrazovnih kvalifikacija (»Narodne novine«, br. 198/03).

Tim Zakonom uređeno je područje priznavanja
inozemnih obrazovnih kvalifikacija u Republici Hrvatskoj, a njegova svrha je:

• olakšati pristup tržištu rada priznavanjem
inozemnih obrazovnih kvalifikacija,

• olakšati mobilnost
studenata radi nastavka svakog oblika studija priznavanjem stranih školskih
kvalifikacija, razdoblja studija, ili položenih ispita,

• priznati pravo
nositeljima stranih kvalifikacija na priznavanje njihovih kvalifikacija,

• osigurati jasan,
smislen i pouzdan postupak za ostvarivanje ovog prava i razumne rokove za
rješavanje o zahtjevima,

• osigurati stranci
pravo na žalbu ili drugi pravni lijek, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom,

• poći od polazišta da
se zahtjevi trebaju usvojiti, osim ako ne postoji bitna razlika između stranih
i domaćih kvalifikacija.

Zakonom se propisuje
brži postupak i utvrđuju uvjeti priznavanja inozemnih obrazovnih kvalifikacija,
kao i dijelova obrazovanja, razdoblja studija ili položenih ispita, radi
usvajanja načela Lisabonske konvencije.

Zakon prepoznaje
razliku između stručnog i akademskog priznavanja inozemne visokoškolske
kvalifikacije. Stručno priznavanje podrazumijeva priznavanje jednake pravne
valjanosti inozemnoj visokoškolskoj kvalifikaciji s odgovarajućom doma­ćom
visokoškolskom kvalifikacijom, kojim se omogućuje zapo­šljavanje i pristup
daljnjem obrazovanju u Republici Hrvatskoj. Akademsko priznavanje podrazumijeva
izjednačavanje inozemne visokoškolske kvalifikacije s odgovarajućom domaćom
visoko­školskom kvalifikacijom radi ostvarivanja prava na nastavak obra­zovanja
u Republici Hrvatskoj.

Sljedeći korak u provedbi Zakona je izrada
pojedinih podzakonskih propisa u ovom području koji određuju sadržaj i način
vođenja evidencije i čuvanja dokumentacije o provedenim postupcima te visinu
naknade za troškove postupka priznavanja, načina raspodjele naknade,
oslobođenja od plaćanja i druga pitanja.

Institucionalni okvir

Obzirom da ključnu zadaću u donošenju brzih i
ispravnih odluka u postupcima priznavanja inozemnih visokoškolskih
kvalifikacija ima Nacionalni ENIC/NARIC ured, te da njegovo osnivanje uvjetuje
Lisabonska konvencija, ovim zakonom određuje se i obveza Vlade Republike Hrvatske
da Uredbom osnuje ovaj ured. Nacionalni ENIC/NARIC ured zaprimati će zahtjeve
za priznavanje inozemnih visokoškolskih kvalifikacija, te ih, putem upute,
prosljeđivati na vrednovanje ovlaštenim stručnim tijelima. Nakon dostave
vrednovanja, odnosno proteka roka za dostavu vrednovanja, Ured dostavlja
dokumentaciju za priznavanje Agenciji za znanost i visoko obrazovanje.

Samim Zakonom predviđeno je da će formalno
priznavanje inozemnih obrazovnih kvalifikacija obavljati Agencija za znanost i
visoko obrazovanje donošenjem rješenja o priznavanju na temelju vrednovanja
stručnih tijela sveučilišta, veleučilišta ili visokih škola, te preporuke
Nacionalnog ENIC/NARIC ureda. Osnivanje Agencije obveza je Vlade RH prema
Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, broj
123/03) koji je stupio na snagu 15. kolovoza 2003. godine.

U drugom stupnju protiv žalbe na rješenje o
priznavanju inozemnih visokoškolskih kvalifikacija odlučuje ministarstvo
nadležno za visoko obrazovanje.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelj |
| --- | --- | --- |
| Umrežavanje Nacionalnog ENIC/NARIC ureda sa stručnim tijelima visokih učilišta koja provode postupak vrednovanja inozemnih obrazovnih kvalifikacija | 03/2004. | MZOŠ |

3.2.2. Vize

Način izdavanja viza sukladno odredbama Zakona o
strancima detaljno je opisano u poglavlju 3.24. Pravosuđe i unutarnji poslovi,
3.24.3.Vize.

3.2.3. Socijalna sigurnost

Pravni okvir

U hrvatskom zakonodavstvu o socijalnom
osiguranju, koje obuhvaća sve grane socijalnog osiguranja navedene Uredbom
1408/71 i kojim se regulira područje socijalne sigurnosti, nema primjera
nepovoljnijeg postupanja s osobama koje nisu hrvatski državljani od postupanja
prema hrvatskim državljanima. Stranci koji su uključeni u mirovinsko i zdravstveno
osiguranje u Repub­lici Hrvatskoj imaju sva prava i obveze kao i hrvatski
državljani, s tim da se isplata mirovinskih davanja strancima izvan Republike
Hrvatske obavlja u skladu s međunarodnim ugovorima ili na temelju uzajamnosti,
ukoliko ugovor o socijalnom osiguranju nije sklopljen. Jednako tako stranci
ostvaruju osiguranje u slučaju nezaposlenosti pod istim uvjetima kao i hrvatski
državljani, ako im je odobren stalni boravak prema Zakonu o strancima.

U području socijalnog osiguranja ne očekuju se posebne
poteškoće u primjeni Uredbe 1408/71, ali se može očekivati porast broja
slučajeva ostvarenih prava na naknade iz sustava socijalnog osiguranja, zbog
povećanog broja država s kojima Repub­lika Hrvatska do sada nije zaključila
ugovor o socijalnom osiguranju. S druge strane, može se očekivati potpunija
sigurnost u ostvarivanju prava korisnika zbog multilateralne primjene načela
zbrajanja razdoblja osiguranja, rada i prebivanja u svim zemljama članicama
Europske unije.

Tijekom 2004. godine potrebno je izraditi Nacrt
prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu (mjera 292)
radi usklađivanja jednokratnih obiteljskih davanja sa odredbama navedene Uredbe
u odnosu na uvjete prebivanja.

Institucionalni okvir

Za područje socijalne sigurnosti nadležna tijela
su Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Hrvatski zavod za mirovinsko
osiguranje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatski zavod za
zapošljavanje, te Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti.

3.2.4. Sloboda kretanja radnika

Pravni okvir

Važećim Zakonom o kretanju i boravku stranaca
nisu dovoljno razrađena pitanja migracija, i druga pitanja koja se odnose na
boravak i status stranaca u Republici Hrvatskoj.

Budući je Republika Hrvatska potpisnica Sporazuma
o stabilizaciji i pridruživanju, u obvezi je prilagoditi svoje zakonodavstvo sa
EU acquis communautaireom, te stvoriti pretpostavke za kompatibilnost domaćeg
zakonodavstva koje obrađuje migracijsku politiku sa zakonodavstvom
zapadnoeuropskih zemalja.

Sukladno navedenom,
izrađen je Zakon o strancima koji je 17. srpnja 2003. godine stupio na snagu
koji se primjenjuje od 1. 1. 2004. godine.

Zakon o strancima
između ostalog uređuje problematiku viza, boravak stranaca, te materiju
zapošljavanja stranaca u Republici Hrvatskoj što je sada regulirano odredbama
Zakona o zapošljavanju stranaca (»Narodne novine« broj 19/92, 33/92, 89/92,
26/93 i 53/94), te Naputkom za izdavanje radnih dozvola strancima (»Narodne
novine« broj 82/969), a izdavanje radnih dozvola je u nadležnosti Hrvatskog
zavoda za zapošljavanje – Središnje službe Zagreb.

Posebice ističemo, da
Zakon o strancima predviđa godišnju kvotu radnih dozvola, koju utvrđuje Vlada
Republike Hrvatske, na prijedlog ministarstva nadležnog za rad, u skladu s
migracijskom politikom i uz uvažavanje stanja na tržištu rada, do 31. listopada
tekuće godine za sljedeću godinu. Migracijsku politiku utvrđuje Hrvatski sabor
na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, svake dvije godine.

Ministarstvo nadležno
za rad izradit će prijedlog godišnje kvote radnih dozvola na temelju mišljenja
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje o potrebi zapošljavanja stranaca. Radne
dozvole utvrđene godišnjom kvotom izdaju se za produženje već izdanih radnih
dozvola i za novo zapošljavanje.

Napominjemo, da se u kvotu neće uračunavati
radne dozvole koje se izdaju za radnike-strance dnevne migrante koji su u Repub­lici
Hrvatskoj zasnovali radni odnos na neodređeno vrijeme pod uvjetom uzajamnosti;
za radnike-strance i članove njihovih obitelji, čiji je status reguliran
Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između europskih zajednica i
njihovih država članica i Republike Hrvatske; za strance koji obavljaju ključne
poslove u trgovačkim društvima i predstavništvima stranih trgovačkih društava,
a nisu stranci kojima uz primjenu odredbi koji se odnose na privremeni boravak
ne treba radna dozvola.

Također, ista odredba odnosi se na strance koji
su premje­šteni u okviru internog transfera osoblja unutar trgovačkih druš­tava,
kako je definirano Zakonom o potvrđivanju protokola o pristupanju Republike
Hrvatske Marakeškom ugovoru o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije, za
učitelje i nastavnike koji izvode nastavu u školskim ustanovama, na jeziku i
pismu nacionalnih manjina; na temelju međunarodnih ugovora; profesionalnim
sportašima ili sportskim djelatnicima, koji na temelju valjano zaključenog
ugovora rade u Republici Hrvatskoj, te za strance supružnike i djecu stranaca
kojima je odobren stalni boravak u Republici Hrvatskoj.

Radnu dozvolu izdaje nadležna policijska uprava
odnosno policijska postaja prema sjedištu poslodavca u roku 15 dana na njegov
zahtjev. Ista se izdaje na određeno vrijeme s rokom važenja koji je jednak
vremenu za koji se sklapa govor o radu ili drugi odgovarajući ugovor, ali
najduže na dvije godine.

Također, uvedene su kategorije stranaca koji uz
primjenu odredaba Zakona koje se odnose na privremeni boravak neće trebati
radnu dozvolu kao što su npr. ključno osoblje trgovačkih društava koje je
definirano Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između europskih
zajednica i njihovih država članica i Republike Hrvatske; osnivači, prokuristi,
članovi uprava i članovi nadzornog odbora trgovačkog društva, koji u trgovačkom
društvu obavljaju poslove, a to obavljanje poslova nema karakter radnog odnosa
i ne traje duže od tri mjeseca godišnje, sveučilišni profesori na poziv
hrvatskih sveučilišta, znanstvenici, znanstvenici-predstavnici međunarodnih
organizacija koji će sudjelovati u provedbi znanstveno-istraživačkih projekata
važnih za Republiku Hrvatsku; upravno osoblje, stručnjaci nastavnici i
predavači stranih kulturnih i obrazovnih institucija, koji u Republiku Hrvatsku
dolaze u okviru programa kulturne i obrazovne suradnje; civilni i vojni
dužnosnici vlada drugih država, koji dolaze u Republiku Hrvatsku temeljem
ugovora o suradnji s Vladom Republike Hrvat­ske; članovi znanstvenih
međunarodnih misija, koji obavljaju posao istraživanja koji je odobrila Vlada
Republike Hrvatske; strani dopisnici, akreditirani u Republici Hrvatskoj ili
izvjestitelji stranih medija; predstavnici vjerskih zajednica dok obavljaju
posao isključivo vezan za vjersku službu; umjetnici i tehničko osoblje za
operne, baletne, kazališne, koncertne, likovne i druge kulturne priredbe,
autori i izvođači na području glazbene, glazbeno-scenske, plesne i baletne
umjetnosti, kao i prateće izvjestiteljsko, organizacijsko i tehničko osoblje
koje sudjeluje u kulturnim radionicama, susretima i kolonijama, ako zbog toga u
Republici Hrvatskoj ne borave duže od 30 dana odnosno tri mjeseca godišnje s
prekidima; supružnici i djeca hrvatskih državljana koji imaju boravak u
Republici Hrvatskoj, stranci koje je uputio inozemni poslodavac, koji
omogućavaju stručno usavršavanje i obuku osobama zaposlenim kod pravnih ili
fizičkih osoba sa sjedištem u Republici Hrvatskoj do tri mjeseca neprekidno,
strancima koji obavljaju poslove montaže, isporuke ili servis strojeva ili
opreme, stranci kojima je priznat status azilanta, kojima je odobren stalni
boravak itd.

Napominjemo, da se odredbe Zakona o strancima koje
se odnose na rad stranaca ne primjenjuju na stranca koji je član diplomatske
misije, odnosno konzularnog ureda strane države ili član misije koja ima
diplomatski status i kojemu je izdana posebna iskaznica sukladno odredbi Zakona
o strancima, strancu koji na temelju međunarodnog ugovora ima privilegije i
imunitete, stranca koji u Republici Hrvatskoj obavlja poslove na temelju
međunarodnih ugovora koje Republika Hrvatska sklopi s drugom državom,
međunarodnom organizacijom ili Europskom unijom, o stručno-tehničkoj pomoći ili
provodi projekte u skladu s tim međunarodnim ugovorima.

Kao novi institut uvedena je poslovna dozvola,
koja omo­gućava lakšu i fleksibilniju slobodu kretanja radnika, posebice onom
strancu koji ima u Republici Hrvatskoj registrirani obrt ili s obrtom
izjednačenu djelatnost ili slobodno zanimanje, vodi poslove u registriranom
vlastitom trgovačkom društvu ili u pravnoj osobi u kojoj ima većinski udio ili
strancu koji pruža usluge u ime inozemnog poslodavca, a ispunjava ostale uvjete
za izdavanje odobrenja za privremeni boravak. Poslovna dozvola istovremeno važi
kao dozvola za rad i odobrenje za privremeni boravak u Republici Hrvatskoj.
Poslovnu dozvolu izdaje nadležna policijska uprava, odnosno policijska postaja
u roku od 30 dana od dana podnošenja zahtjeva.

Zahtjev za izdavanje poslovne dozvole stranac
podnosi nadležnoj policijskoj upravi, odnosno policijskoj postaji u mjestu svog
boravka, a iznimno samo stranci koji pružaju usluge u ime inozemnog poslodavca,
zahtjev za izdavanje poslovne dozvole mogu podnijeti i u diplomatskoj misiji
odnosno konzularnom uredu Republike Hrvatske.

Obavljanje prethodnih radnji za osnivanje i
registraciju trgovačkog društva, registraciju obrta ili s obrtom izjednačene
djelatnosti ili slobodnog zanimanja, ne smatra se radom, te stranici navedene
radnje mogu obavljati bez obveze pribavljanja radne ili poslovne dozvole.

U posljednjem kvartalu 2003. godine predviđa se
stupanje na snagu provedbenog propisa vezanog uz Zakon o strancima, kojim se
detaljnije uređuje status stranaca, izdavanje osobnih iskaznica za strance i
rad stranaca. Navedeni provedbeni propis donosi ministar unutarnjih poslova, a
on će se također primjenjivati od 1. siječnja 2004. godine.

Institucionalni okvir

Za provođenje Zakona o strancima i podzakonskog
propisa kojim se detaljnije uređuje status stranaca, izdavanje osobnih is­ka­znica
za strance i rad stranaca nadležno je Ministarstvo unutarnjih poslova.

Godišnju kvotu radnih dozvola utvrđuje Vlada
Republike Hrvatske, na prijedlog ministarstva nadležnog za rad.

3.3. SLOBODA PRUŽANJA USLUGA

3.3.1. Pravni okvir

Pravni okvir slobode pružanja usluga u Republici
Hrvatskoj determiniran je Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između
Republike Hrvatske, s jedne strane, i Europskih zajednica i njihovih država
članica, s druge strane u okviru Glave V. Kretanje radnika, poslovni nastan,
pružanje usluga, kapital, posebice u Poglavlju II. Poslovni nastan, člancima
48. – 55., te Poglavlju III. Pružanje usluga, člancima 56. – 57.

Za one zemlje koje su
već članice Europske zajednice ovaj je isti, pravni okvir slobode pružanja
usluga, određen u Trećem dijelu Ugovora o osnivanju Europske zajednice (u
nastavku teksta: Ugovor) koji govori o Politici Zajednice, a odnosi se na:
Glavu III. Slobodno kretanje osoba, usluga i kapitala, Poglavlje 2. Pravo
osnivanja, članak 44. i 47. (bivši članak 54. i 57.), Poglav­lje 3. Usluge,
članak 52. i 55. (bivši članak 63. i 66.), te Glavu VI. Zajednička pravila o
tržišnom natjecanju, oporezivanju i ujed­načavanju zakona, Poglavlje 3.
Ujednačavanje zakona, članak 94. i 95. (bivši članak 100. i 100a.).

3.3.2. Institucionalni okvir

Hrvatska narodna banka i Ministarstvo financija
su institucije u čijoj je nadležnosti područje slobode pružanja usluga u onom
dijelu koji se odnosi na banke, štedno-kreditne zadruge i stambene štedionice.
Dio koji se odnosi na usluge osiguravajućih društava u nadležnosti je Direkcije
za nadzor društava za osiguranje, dok je, u okviru Zakona o tržištu
vrijednosnih papira (»Narodne novine«, broj 84/02), Zakona o preuzimanju
dioničkih društava (»Narodne novine«, broj 84/02, 87/02, 120/02), Zakona o
investicijskim fondovima (»Narodne novine« broj 107/95, 12/96, 114/01), Zakona
o privatizacijskim investicijskim fondovima (»Narodne novine«, broj 109/97,
114/01), kao i propisima donesenim temeljem navedenih zakona, Komisija za
vrijednosne papire Republike Hrvatske nadležna u području trgovanja
vrijednosnim papirima.

S obzirom da područje slobode pružanja usluga
obuhvaća ne samo slobodu pružanja financijskih usluga, pod čime se
podrazumijevaju usluge u bankarstvu, usluge osiguravajućih društava i društava
za trgovanje vrijednosnim papirima, nego i slobodu pružanja ostalih usluga,
posebice trgovinskog zastupanja koje je obrađeno u potpoglavlju 3.3.7. i usluga
u informatičkom društvu koje su obrađene u potpoglavlju 3.3.8., institucionalni
okvir za ovo potpoglavlje obuhvaća nadležnost više različitih institucija.

3.3.3. Financijske usluge

Pravni okvir

U okviru svojih nadležnosti, temeljem Zakona o
bankama (»Narodne novine«, broj 84/02), Hrvatska narodna banka izdaje bankama
odobrenje za rad koje sadrži odobrenje za pružanje bankovnih usluga i odobrenje
za pružanje ostalih financijskih usluga.

Osnovne bankovne usluge
su primanje novčanih depozita i odobravanje kredita i drugih plasmana iz tih
sredstava u svoje ime i za svoj račun, kao i izdavanje sredstava plaćanja u
obliku elektronskog novca (članak 3. Zakona o bankama).

Ostale financijske
usluge (članak 6. stavak 2. Zakona o bankama) su:

• izdavanje garancija ili drugih jamstava;

• factoring;

• financijski najam (leasing);

• kreditiranje, uključujući potrošačke kredite,
hipotekarne kredite i financiranje komercijalnih poslova (uključujući
forfeiting);

• trgovanje u svoje ime i za svoj račun ili u
svoje ime i za račun klijenta:

   o  instrumentima tržišta novca i ostalim prenosivim vrijed­nosnim
papirima;

   o  stranim sredstvima plaćanja uključujući
mjenjačke poslove;

   o  financijskim terminskim ugovorima i opcijama;

   o  valutnim i kamatnim instrumentima;

• obavljanje platnog prometa u zemlji i s
inozemstvom sukladno posebnim zakonima;

• prikupljanje, izrada analiza i davanje
informacija o kreditnoj sposobnosti pravnih i fizičkih osoba koje samostalno
obavljaju djelatnost;

• posredovanje i zastupanje u prodaji polica
osiguranja, u skladu sa zakonom koji uređuje osiguranje, posredovanje i
zastupanje u osiguranju;

• izdavanje i upravljanje instrumentima
plaćanja;

• iznajmljivanje sefova;

• posredovanje pri sklapanju financijskih
poslova;

• usluge vezane uz vrijednosne papire, u skladu sa
zakonom koji uređuje izdavanje vrijednosnih papira i trgovanje tim papirima;

• upravljanje
mirovinskim ili investicijskim fondovima, u skladu sa zakonom koji uređuje
mirovinske odnosno investicijske fondove;

• savjetovanje u
pogledu strukture kapitala, poslovne strategije i sličnih pitanja kao i
pružanje usluga koje se odnose na stjecanje dionica i poslovnih udjela u drugim
društvima;

• druge slične usluge
koje su navedene u odobrenju za rad banke.

Na temelju Zakona o
štedno-kreditnim zadrugama (»Narodne novine«, broj 84/02) i ovlaštenja za rad
dobivenog od Ministarstva financija, financijske usluge, isključivo svojim
zadrugarima, mogu pružati i štedno-kreditne zadruge.

U okviru Zakona o
osiguranju (»Narodne novine«, broj 9/94, 20/97, 46/97, 116/99, 11/02) i Zakona
o posredovanju i zastupanju u osiguranju (»Narodne novine«, broj 27/99),
društva za osiguranje, osim posredovanja i zastupanja u prodaji polica
osiguranja, mogu pružati i određene financijske usluge vezane prije svega na
ulaganje u vrijednosne papire, kao i davanje zajmova osiguranicima, vodeći pri
tom računa o zakonom propisanoj, strogo određenoj visini sredstava koja se na
ovaj način mogu plasirati.

Institucionalni okvir

Hrvatska narodna banka je nadležna institucija
koja bankama izdaje odobrenja za rad pa time i za pružanje financijskih usluga,
dok je Ministarstvo financija Republike Hrvatske nadležno tijelo za izdavanje
odobrenja za rad i obavljanje nadzora nad poslovanjem štedno-kreditnih zadruga,
te za stambene štedionice kod isplate i korištenja državnih poticajnih
sredstava na stambenu šted­nju. Direkcija za nadzor društava za osiguranje je
institucija koja izdaje odobrenja za rad društvima za osiguranje.

3.3.4. Bankarstvo

Pravni okvir

U Republici Hrvatskoj ovo je područje uređeno
prvenstveno Zakonom o bankama iz 2002. godine (»Narodne novine«, broj 84/02),
kojim se pridonijelo daljnjem uređenju bankarskog poslovanja u Republici
Hrvatskoj prema suvremenim svjetskim i europskim standardima bankarskog
poslovanja.

Guverner Hrvatske
narodne banke, ministar financija i ministar europskih integracija potpisali su
Izjavu o usklađenosti Zakona o bankama s acquis communautaireom, a kao prilog
uz Izjavu, napravljen je usporedni prikaz usklađenosti odredbi propisa EU sa
Zakonom o bankama.

Zakonom o bankama
uvedena su i pobliže razrađena pitanja koja se odnose na suradnju s ostalim
nadzornim tijelima u zemlji i inozemstvu s posebnim naglaskom na suradnju s
nadzornim tijelima banaka iz zemalja članica Europske unije; odredbe o nad­zoru
nad bankama na temelju konsolidiranih financijskih izvješća; pitanja vezana na
zaštitu potrošača i zaštiti tržišnog natjecanja unutar bankarskog sektora, te
je uveden institut posebne uprave. Ovime se željelo na sveobuhvatan način
uređivati poslovanje banaka uz što manji utjecaj Hrvatske narodne banke te
prepustiti bankama da posluju slobodno, sukladno tržišnim uvjetima i pravilima
bankarske struke.

Zakon o bankama usklađen je sa sljedećim
Direktivama Europske unije:

• osnovna Direktiva 2000/12/EC vezana uz
započinjanje i obavljanje poslovanja kreditnih institucija. Ova Direktiva je
dopunjena Direktivom 2000/28/EC;

• Direktiva 2001/24/EC o sanaciji i likvidaciji
kreditnih institucija;

• Direktiva 86/635/EEC
o godišnjim i konsolidiranim financijskim izvješćima banaka i ostalih financijskih
institucija;

• Direktiva 89/117/EEC
koja se odnosi na podružnice stranih banaka;

• Direktiva 93/6/EEC
koja uređuje područje adekvatnosti kapitala;

• Direktiva 94/19/EC za
područje osiguranja depozita;

• Četvrta Direktiva
Vijeća 78/660/EEC na temelju članka 54(3)(g) Ugovora o godišnjim izvješćima
određenih tipova društava;

• Sedma Direktiva
Vijeća 83/349/EEC na temelju članka 54(3)(g) Ugovora o konsolidiranim
izvješćima;

• Direktiva 87/102/EEC
za usklađivanje zakona, uredbi i upravnih propisa zemalja članica koje se
odnose na potrošačke kredite;

• Osma Direktiva Vijeća
84/253/EEC na temelju članka 54(3) (g) Ugovora o potvrđivanju osoba odgovornih
za obavljanje revizije računovodstvenih dokumenata.

Pored odredbi navedenih
Direktiva korištene su i neke odred­be Direktiva koje se odnose na
investicijske fondove, osigu­ravajuća društva i poslovanje revizijskih tvrtki u
onim dijelovima koji se odnose na poslovanje banaka i to su: Direktiva
85/611/EEC, Direktiva 93/22/EEC, Direktiva 93/13/EEC.

Djelomična usklađenost
je u dijelu koji se odnosi na obrazloženje vezano za odbijanje zahtjeva za
izdavanje odobrenja za pružanje usluga. Naime, Zakon o bankama u članku 37. ne
propisuje da odbijanje zahtjeva bude obrazloženo za razliku od Direktive
2000/12/EC koja tu obvezu predviđa člankom 10.

Zakon o bankama pravi
razliku između uvjeta pod kojima se osniva i posluje podružnica banke države
članice Europske unije i podružnica strane banke na području Republike
Hrvatske.

Međutim, potrebno je
istaknuti da će se odredbe Zakona koje definiraju poslovanje podružnica i
pružanje bankovnih i ostalih financijskih usluga od strane banaka država
članica Europske unije početi primjenjivati od dana punopravnog članstva
Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Do tada se na njih primjenjuju odredbe
koje propisuju osnivanje i rad podružnica stranih banaka, a za njih je
propisano da strana banka može osnovati podružnicu na području Republike
Hrvatske ako od Hrvatske narodne banke dobije odobrenje za rad podružnice.

Nacionalnim programom
Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za 2003. godinu bilo je
predviđeno donošenje sljedećih podzakonskih akata na temelju Zakona o bankama:

• donošenje Odluke o adekvatnosti kapitala
banaka;

• donošenje Odluke o ograničenju izloženosti banaka
valutnom riziku;

• donošenje Odluke o klasifikaciji plasmana i
potencijalnih obveza banaka, objavljena u »Narodnim novinama«, broj 17/03;

• donošenje Odluke o konsolidiranim financijskim
izvje­š­ćima grupe banaka, objavljena u »Narodnim novinama«, broj 17/03;

• donošenje Odluke o reviziji financijskih
izvješća i poslovnih funkcija banke, objavljena u »Narodnim novinama«, broj
17/03;

• donošenje Odluke o zaštiti tržnog natjecanja
unutar bankarskog sektora, objavljena u »Narodnim novinama«, broj 48/03;

• donošenje Odluke o primjeni odredaba zakona i
drugih propisa iz nadležnosti Hrvatske narodne banke na banke u likvi­­daciji;

• donošenje Odluke o načinu primjene odredbi
Zakona o bankama na podružnicu strane banke.

Od navedenoga, u 2003. godini ostvareno je
sljedeće:

• Odluka o adekvatnosti kapitala banaka,
objavljena u »Narodnim novinama«, broj 17/03;

• Odluka o ograničenju izloženosti banaka
valutnom riziku, objavljena u »Narodnim novinama«, broj 17/03;

• Odluka o klasifikaciji plasmana i
potencijalnih obveza banaka, objavljena u »Narodnim novinama«, broj 17/03;

• Odluka o konsolidiranim financijskim
izvješćima grupe banaka, objavljena u »Narodnim novinama«, broj 17/03;

• Odluka o reviziji financijskih izvješća i
poslovnih funkcija banke, objavljena u »Narodnim novinama«, broj 17/03;

• Odluka o zaštiti tržnog natjecanja unutar
bankarskog sektora, objavljena u »Narodnim      novinama«,
broj 48/03;

Odluka o načinu
primjene odredbi Zakona o bankama na podružnicu strane banke, čije donošenje je
bilo predviđeno do kraja 2003. godine, nalazi se u procesu izrade. Do sada je
izrađen nacrt te Odluke, a samo donošenje se predviđa za II. kvartal 2004.
godine.

Za područje bankarstva,
osim Zakona od bankama, još je jedan iznimno važan zakon, a to je Zakon o
Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine«, broj 36/01) iz 2001. godine. Ovim
Zakonom uređuje se položaj, poslovi, vlasnički status, ovlaštenja i ustroj
Hrvatske narodne banke te njen odnos s Republikom Hrvatskom, poslovnim bankama
te međunarodnim institucijama i organizacijama.

Hrvatska narodna banka
je središnja banka Republike Hrvat­ske i u obavljanju svojih poslova je
samostalna i neovisna i odgovorna Hrvatskome saboru.

U izradi Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci
korištena su iskustva iz rada Europskog sustava centralnih banaka, a u ožujku
2001. godine, prije donošenja samog Zakona, stručnjaci za središnje bankarstvo
Europske komisije su dali mišljenje o tadašnjem Prijedlogu Zakona o bankama.
Određene primjedbe istaknute u navedenom mišljenju su, s obzirom na stupanj razvoja
financijskog sustava i poziciju Republike Hrvatske u procesu približavanja
Europskoj uniji, ugrađene su u odredbe Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci.

Državna agencija za osiguranje štednih uloga i
sanaciju banaka (u nastavku teksta ovog potpoglavlja: Agencija) osnovana je na
temelju Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju
banaka (»Narodne novine«, broj 44/94, 79/98, 19/99 i 35/00) kao specijalizirana
financijska institucija koja osigurava štedne uloge u bankama i štedionicama i provodi
postupak sanacije banaka.

Osnivač Agencije je Republika Hrvatska koja
jamči za obveze Agencije. Sredstva za poslovanje Agencije čine premije
osiguranja što ih banke i štedionice plaćaju za osiguranje štednih uloga te
sredstva ostvarena plasiranjem tih sredstava i prihodi što ih Agencija ostvari
svojim poslovanjem. Odredbe ovog Zakona djelomično su u skladu sa Direktivom
94/19/EC o osiguranju depozita.

Zakonom o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak
(»Narodne novine«, broj 33/92, 76/93 i 108/95) osnovana je Hrvatska banka za
obnovu i razvitak (u nastavku teksta ovog potpoglavlja: HBOR) koja prvenstveno
obavlja sljedeće poslove:

• kreditiranje projekata obnove i razvitka
hrvatskoga gospodarstva;

• kreditiranje obnove i izgradnje stanova i
obiteljskih kuća, te objekata infrastrukture;

• kreditiranje izvoznih poslova pravnih i
fizičkih osoba sa sjedištem na teritoriju Republike Hrvatske (domaći izvoznici)
koji proizlaze iz njihovih izvoznih poslova;

• osiguranje izvoznih poslova od nekomercijalnih
rizika.

U izvršenju svojih zadataka HBOR odobrava
kredite, daje jamstva, obavlja ulaganja i izdaje police osiguranja za
nekomercijalne rizike. Kredite odobrava preko poslovnih banaka i drugih
financijskih organizacija, a po odluci Nadzornog odbora može i direktno krajnjim
korisnicima.

Kod pisanja ovoga
Zakona korištena su njemačka iskustva koja su primijenjena u organizaciji
HBOR-a i području njegova djelovanja te je dobivena tehnička i savjetodavna
pomoć Kreditanstalt fur Wiederaufbau iz Frankfurta.

Zakon o stambenoj
štednji i državnom poticanju stambene štednje (»Narodne novine«, broj 109/97 i
76/99) stupio je na snagu 1. siječnja 1998. godine, a danas u Republici
Hrvatskoj djeluju četiri stambene štedionice.

Odobrenje za rad
stambenih štedionica daje Hrvatska narodna banka uz prethodnu suglasnost
Ministarstva financija. Hrvat­ska narodna banka odobrava i opće uvjete
poslovanja koje su temeljni i obvezni akt kojim se uređuje poslovanje stambenih
štedionica.

Temeljni kapital
stambenih štedionica uređen je Zakonom o bankama.

Sukladno Zakonu o
stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, pod stambenom štednjom
se smatra organizirano prikupljanje depozita od domaćih fizičkih i pravnih
(samo općine i gradovi) osoba, radi rješavanja stambenih potreba građana odobravanjem
stambenih kredita uz državno poticanje ušteđenih sredstava u iznosu od 25%
godišnje po stambenom štediši, ali na štedne uloge maksimalno do 5.000,00 HRK.

Kod izrade Zakona kao predložak je korišten
austrijski zakon (»Bausparkassengesetz«) koji uređuje područje poslovanja
stambenih štedionica, a koji je sastavni dio acquisa Europske unije.

Zakonom o štedno-kreditnim zadrugama (»Narodne
novine«, broj 84/02) iz 2002. godine uređen je status štedno-kreditnih zadruga
kao financijskih institucija zadrugara u čijem poslovanju sudjeluju svi
zadrugari prema načelu uzajamne pomoći, unaprjeđujući i zaštićujući svoj
gospodarski i drugi profesionalni interes. Pri donošenju ovoga Zakona željelo
se eliminirati uočene negativnosti, podići razinu profesionalnosti i
poslovnosti sustava štedno-kreditnih zadruga.

Odredbe ovoga Zakona usklađene su s Glavom VIII.
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europskih
zajednica i njihovih država članica, a u njegovoj izradi su korištene pojedine
odredbe iz direktiva Europske unije koje se mogu primijeniti na rad
štedno-kreditnih zadruga i njihov nad­zor, a to su Direktive 2000/12/EC i
2000/28/EC koje se odnose na započinjanje i obavljanje poslovanja kreditnih
institucija.

Sadržaj aktivnosti za 2004. godinu

U 2004. godini do kraja II. kvartala planira se
donošenje Zakona o osiguranju štednih uloga koji će biti usklađen sa Direktivom
Europskog parlamenta i Vijeća br. 94/19/EC od 30. 5. 1994. o shemama osiguranja
depozita, te nacionalnim zakonodavstvima zemalja Europske unije iz tog
područja.

Zbog uočenih pojava primjene različitih načina
obračuna kamate, zaštite od lihvarskih kamatnih stopa, te daljnjeg usklađivanja
s propisima Europske unije, tijekom 2003. godine izrađen je Prijedlog zakona o
kamatama.

Donošenje ovog Zakona planira se do kraja II.
kvartala 2004. godine, a u Prijedlog zakonskog teksta uključene su i odredbe
koje predstavljaju usklađivanje i primjenu odredbi Direktive Vijeća br.
93/13/EEC od 5. 4. 1993. o nepoštenim odredbama ugovora o zaštiti potrošača, te
iskustva i rješenja iz nacionalnih zakonodavstava Europske unije.

U 2004. godini do kraja II. kvartala također se
planira donošenje Odluke o načinu primjene odredbi Zakona o bankama na
podružnicu strane banke. Treba napomenuti da se ovdje radi o aktivnosti koja se
trebala ostvariti do kraja 2003. godine. Budući da aktivnost nije u potpunosti
realizirana sada se za njeno izvršenje planira novi rok.

Za provođenje Zakona o osiguranju štednih uloga
i Zakona o kamatama, čije se donošenje predviđa tijekom 2004. godine, neće biti
potrebno angažiranje sredstava državnog proračuna.

Institucionalni okvir

Nadležna institucija koja izdaje odobrenje za
rad banaka i koja vrši nadzor nad njihovim poslovanjem je Hrvatska narodna
banka, koja je ujedno i središnja banka u Republici Hrvatskoj. Nadležnosti
Hrvatske narodne banke za izdavanje odobrenja i nadzor proizlaze iz Zakona o
Hrvatskoj narodnoj banci i Zakona o bankama.

Funkcija izdavanja odobrenja za rad banaka,
unutar Hrvatske narodne banke u nadležnosti je Savjeta Hrvatske narodne banke
temeljem prijedloga stručnog radnog tijela osnovanog unutar Hrvatske narodne
banke koje stručno obrađuje sve zahtjeve.

Funkcija nadzora banaka organizirana je kroz
organizacijski dio Sektora nadzora i kontrole koji je organizacijski podijeljen
u tri direkcije sa sljedećim nadležnostima:

• Direkcija za nadzor banaka i štedionica
analizom financijskih izvješća - Temeljna funkcija ove Direkcije je permanentna
analiza financijskog stanja pojedine banke odnosno štedionice kao i cijelog
sustava, a na osnovi primljenih podataka. Te analize            predstavljaju putokaz za izravni nadzor i preventivno
sredstvo u obliku korektivnih mjera prema određenoj banci.

• Direkcija za izravni nadzor banaka i
štedionica - Osnovna funkcija ove direkcije jest izravni nadzor banaka i
štedionica, kojom djelatnici HNB-a u samoj banci provjeravaju poslovanje banaka
ispitujući da li postoje i primjenjuju se procedure koje osiguravaju točnost i
istinitost podataka u poslovnim knjigama banke odnosno štedionice u skladu s
propisima te ocjenjuju način upravljanja poslovnim procesima u cilju
minimiziranja svih rizika koji mogu proizići iz poslovanja.

• Direkcija za unaprjeđenje nadzora banaka i
štedionica - Osnovna funkcija ove direkcije je praćenje primjene i predlaganje
bonitetne regulative, izrada i unaprjeđenje internih metodologija rada, te
praćenje međunarodnih trendova i suradnja s drugim in­sti­­tucijama.

Ostale nadležnosti Hrvatske narodne banke koje
su definirani Zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci (članak 4.) jesu:

• utvrđivanje i provođenje monetarne i devizne
politike;

• držanje i upravljanje s međunarodnim pričuvama
Repub­like Hrvatske;

• izdavanje novčanica i
kovanica;

• vođenje računa banaka
i obavljanje platnog prometa po tim računima, davanje kredita bankama i
primanje u depozit sredstava banaka;

• reguliranje,
unaprjeđenje i nadziranje platnog sustava;

• obavljanje zakonom
utvrđenih poslova za Republiku Hrvat­sku;

• donošenje
podzakonskih propisa u poslovima u nadležnosti HNB;

• obavljanje ostalih,
zakonom utvrđenih poslova.

Hrvatska narodna banka
temeljem odredbi članka 57. Zakona o bankama surađuje u postupku nadzora s
ostalim nadzornim tijelima odgovornim za nadzor ostalih financijskih
institucija u Republici Hrvatskoj. Načela međusobne suradnje nadzornih tijela
određuju ministar financija i guverner Hrvatske narodne banke na temelju
prethodnoga mišljenja nadzornih tijela. Temeljem zak­ljučka Hrvatskoga sabora
od 12. lipnja 2003. godine prihvaćen je »Program nadzora financijskih
institucija i financijskog tržišta na konsolidiranoj osnovi« te je Vlada u
obvezi što prije osnovati stalni Odbor za koordinaciju regulacije financijskih
usluga. Odbor će biti sastavljan od predstavnika nadzornih institucija -
Hrvatske narodne banke, Komisije za vrijednosne papire Repub­like Hrvatske,
Direkcije za nadzor društava za osiguranje, Državne agencije za osiguranje
štednih uloga i sanaciju banaka, Agencije za nadzor mirovinskih fondova i
Ministarstva financija. Odbor ima zadatak: detaljno razraditi razmjenu podataka
i drugih informacija između nadzornih institucija, odrediti koordinatora za
nadzor financijskih institucija koje sada podliježu regulaciji koju provodi
više nadzornih institucija, te izraditi Pravilnik o radu u kojem bi se naveli
ostali zadaci Odbora.

Osim navedenog, u
postupku nadzora Hrvatska narodna banka surađuje i s nadzornim tijelima stranih
država, kao i s nad­zornim tijelima država članica EU, a načela međusobne
suradnje utvrđuju se sporazumom između Hrvatske narodne banke i pojedinog nadzornog
tijela. Hrvatska narodna banka se nalazi u postupku potpisivanja memoranduma o
sporazumijevanju i suradnji (Memorandum of Understanding) sa supervizijama
Italije i Austrije, dok je isti već potpisan sa supervizijom Bosne i
Hercegovine.

3.3.5. Osiguranje

Pravni okvir

Pravni okvir sustava osiguranja u Republici
Hrvatskoj definiran je Zakonom o osiguranju (»Narodne novine«, broj 9/94,
20/97, 46/97 – pročišćeni tekst, 116/99, 11/02) i Zakonom o posredovanju i
zastupanju u osiguranju (»Narodne novine«, broj 27/99). Sadržaj navedenom
pravnom okviru daju propisi koji uređuju ugovor o osiguranju, prvenstveno Zakon
o obveznim odnosima (»Narodne novine«, broj 53/91, 73/91, 3/94, 7/96).

Postoji još niz propisa koji uređuju određene
oblike djelatnosti osiguranja, kao što su Pomorski zakonik – odredbe o
pomorskom osiguranju (»Narodne novine«, broj 17/94), Zakon o obveznim i
stvarnopravnim odnosima u zračnom prometu – odredbe o ugovoru o osiguranju u
zračnom prometu (»Narodne novine«, broj 132/98). Navedeni propisi uređuju
ugovor o osiguranju u smislu uvjeta, te prava i obveza koje proizlaze iz
ugovora o osiguranju.

Zakon o osiguranju je organizacijsko-pravni
propis koji uređuje uvjete i način obavljanja poslova u društvima koja se bave
osiguranjem imovine i osoba, te nadzor nad njihovim poslovanjem. Zakon o
osiguranju u svom tekstu definira pojmove poslova osiguranja (članak 2.) i
drugih poslova osiguranja (članak 3.), pravne oblike društava koja obavljaju
poslove osiguranja i reosiguranja, kao i načela njihovog poslovanja.

Odredbe koje propisuju materiju nadzora nad
poslovanjem društava za osiguranje uređuju obavljanje poslova nadzora, te
njihova načela kroz osnivanje nadzorne institucije. Zakonom o osiguranju
uređeno je područje obveznih osiguranja u cestovnom, pomorskom i zračnom
prometu. Odrednicama Zakona o osiguranju uređeno je osnivanje i poslovanje
nacionalnog ureda za osiguranje koji predstavlja hrvatska društva za osiguranje
u međunarodnim institucijama osiguranja. Navedenom uredu povjerena je i uloga
vođenja Garancijskog fonda za isplatu određenih šteta iz područja obveznih
osiguranja.

Kod pisanja ovoga Zakona kao predložak korišten
je njemački zakon o osiguranju koji je dio acquis-a Europske unije, a sam Zakon
je djelomično usklađen sa pojedinim odredbama iz Direktiva Europske unije koje
određuju područja: životnog, neživotnog i auto-osiguranja.

Neke od tih Direktiva jesu:

• Prva Direktiva Vijeća 73/239/EEC o
usklađivanju zakona i upravnih propisa na području obavljanja djelatnosti
direktnog neživotnog osiguranja;

• Direktiva Vijeća
91/674/EEC o završnom računu i konsolidiranom računu osiguravajućih društava;

• Direktiva Vijeća
92/96/EEC o usklađivanju zakona, uredbi i upravnih propisa na području
direktnog životnog osiguranja koja donosi izmjene Direktiva 79/267/EEC i
90/619/EEC.

Imovina i osobe osiguravaju se kod društava koja
imaju sjedište u Republici Hrvatskoj i podružnica stranih društava za
osiguranje. Vlada Republike Hrvatske propisuje koja se imovina i osobe i uz
koje uvjete mogu osigurati ili su-osigurati kod stranog osiguratelja.

Iznimno, Zakonom o osiguranju propisane su neke
skupine osiguranja kao obvezne, i to osiguranja rizika koji ugrožavaju veće
skupine osoba ili imovine, odnosno osiguranje od odgovornosti osoba. Kod
obveznih osiguranja propisanih Zakonom o osiguranju, sukladno odredbama samog
Zakona minimalne visine osiguranih svota utvrđuje Vlada Republike Hrvatske na
prijedlog Direkcije za nadzor društva za osiguranje. Prema Direktivama Europske
unije premije osiguranja od auto-odgovornosti formiraju se slobodno, ovisno od
tehničkog rezultata ove skupine osiguranja. Zakon o osiguranju propisuje da
iznose premije osiguranja određuju društva za osiguranje kao članovi Hrvatskog
ureda za osiguranje donošenjem Temeljnog premijskog sustava, na koji suglasnost
daje Direkcija za nadzor društava za osiguranje.

Zakon o posredovanju i zastupanju u osiguranju
uređuje poslove posredovanja i zastupanja u osiguranju, uvjete za obavljanje
tih poslova, te nadzor nad njihovim obavljanjem. Odredbama navedenoga Zakona
definirani su poslovi posredovanja i zastupanja u osiguranju, pravni uvjeti za
obavljanje navedenih poslova. Prema Zakonu o posredovanju i zastupanju u
osiguranju, poslove posredovanja u osiguranju mogu kao jedinu djelatnosti
obavljati samo trgovačka društva osnovana kao dionička društva ili društva s
ograničenom odgovornošću sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, te podružnice
stranih društava za posredovanje u osiguranju u Republici Hrvatskoj. Poslove
zastupanja u osiguranju mogu kao jedinu djelatnost obavljati trgovačka društva
sa sjedištem u Repub­lici Hrvatskoj, fizičke osobe - poduzetnici, te podružnice
stranih društava za zastupanje u osiguranju sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
Zakon ne pravi nikakvu razliku s obzirom na osobu osnivača.

Područje osiguranja djelomično je obrađeno i u
potpoglavlju 3.4.1.2. Nacionalnog programa Republike Hrvatske za pridruživanje
Europskoj uniji za 2004. godinu.

Sadržaj aktivnosti za 2004. godinu

Tijekom 2004. godine predviđena je izrada Nacrta
prijedloga Zakona o osiguranju koji će se izraditi sukladno odredbama Sporazuma
o stabilizaciji i pridruživanju, propisima Europske unije koje uređuju područje
osiguranja, te rješenjima iz nacionalnih zakonodavstava zemalja Europske unije.

Obzirom na dosadašnju
razinu usklađenosti postojećeg Za­kona o osiguranju s propisima Europske unije,
izrada novog zakona predstavlja značajan korak u usklađivanju s propisima
Europske unije koje uređuju ovo područje.

Novim Zakonom o
osiguranju izvršit će se usklađivanje s direktivama Europske unije iz područja
životnog, ne-životnog osiguranja, osiguranja motornih vozila, nadzora društava
za osiguranje, godišnjim financijskim izvješćima društava za osiguranje i
drugim područjima osiguranja, čime se planira postići vrlo visok stupanj
usklađenosti našeg Zakona o osiguranju s propisima Europske unije.

Institucionalni okvir

Temeljem odredbi Zakona o osiguranju osnovana je
Direkcija za nadzor društava za osiguranje i Hrvatski ured za osiguranje.

Direkcija za nadzor društava za osiguranje
obavlja poslove izdavanja odobrenja za rad društava za osiguranje, izdavanja
suglasnosti za imenovanje uprave društava za osiguranje, te izdavanja
suglasnosti za poslovne akte društva. Direkcija za nadzor društava za
osiguranje propisuje mjerila za financijsko poslovanje društava, utvrđuje vrste
osiguranja i raspoređivanje rizika u skupine i vrste osiguranja. Osnovna uloga
Direkcije je provođenje nadzora nad poslovanjem društava za osiguranje u cilju
zaštite interesa ugovaratelja osiguranja, odnosno osiguranika. Osnovni ciljevi
provođenja nadzora su: kontrola zakonitosti poslovanja društava za osiguranje,
praćenje poslovanja društava za osiguranje temeljem financijskih izvješća,
nadzor nad ulaganjem sredstava osiguravatelja, te otkrivanje osiguravatelja
koji su u financijskim poteškoćama.

Prema Zakonu o osiguranju sredstva za pokriće
troškova financiranja Direkcije u visini 10% osiguravaju se u Državnom
proračunu, a 90% sredstava izdvajaju društva za osiguranje. Direkcija za nadzor
u dosadašnjem pokriću troškova nije koristila sredstva iz Državnog proračuna,
te ona nisu predviđena niti za 2004. godinu.

Poslovanje i ustroj Hrvatskog ureda za
osiguranje, koji je osnovan temeljem Zakona o osiguranju, uređeno je Statutom.
Poslove Hrvatskog ureda za osiguranje možemo definirati kao poslove
predstavljanja društava za osiguranje u međunarodnom institucijama, zaštita
žrtava prometa, rješavanje inozemnih šteta i upravljanje garancijskom fondom.

Kako su uočeni problemi u nedovoljnoj
koordinaciji svih nadzornih tijela u području financijskog sektora, a u koje se
ubraja i Direkcija za nadzor društava za osiguranje, kroz Odbor za koordinaciju
nadzora financijskih institucija i financijskog tržišta planira se poboljšanje
suradnje i koordinacije nadzornih institucija, a time i kvalitetniji nadzor na
ovom području.

3.3.6. Vrijednosni papiri

Pravni okvir

Osnovni zakon koji uređuje područje vrijednosnih
papira je Zakon o tržištu vrijednosnih papira (»Narodne novine«, broj 84/02) iz
2002. godine.

Sadržaj ovoga Zakona odnosi se na uređenje
ponude vrijednosnih papira, uvjete usluga prodaje i kupnje vrijednosnih papira,
poslovanje burzi i uređenih javnih tržišta, poslovanje Središnje depozitarne
agencije, kao i prava, obveze i odgovornosti izdavatelja i investitora, pravnih
osoba i podružnica stranih pravnih osoba koje obavljaju investicijske usluge i
komplementarne investicijske usluge u Republici Hrvatskoj, te zadatke, raspon
značenja i postupke Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske (u
nastavku teksta ovog potpoglavlja: Komisija). Strani investicijski fondovi da
bi mogli djelovati u Republici Hrvatskoj moraju osnovati društvo i fond
sukladno Zakonu o investicijskim fondovima uz dozvolu Komisije.

U izradi ovoga Zakona
korištene su odredbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju iz Glava V., IV.
i VIII. te sljedeće Direktive Europske unije koje uređuju područje vrijednosnih
papira, a s kojima je ovaj Zakon djelomično usklađen:

• Direktiva 93/22/EEC o
investicijskim uslugama na pod­ručju vrijednosnih papira;

• Direktiva 93/6/EEC za
adekvatnost kapitala investicijskih poduzeća i kreditnih institucija;

• Direktiva 89/592/EEC
o usklađivanju propisa o zloporabi povlaštenih informacija u trgovanju
vrijednosnim papirima;

• Direktiva 2001/34/EC
o primanju vrijednosnih papira na službene burzovne liste i o podacima o tim
vrijednosnim papirima koji se moraju objaviti;

• Direktiva 90/434/EEC
o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na spajanje, podjelu,
prijenos imovine i zamjenu dionica u trgovačkim društvima iz različitih država
članica.

Drugi važan zakon koji
uređuje područje vrijednosnih papira je Zakon o preuzimanju dioničkih društava
(»Narodne novine«, broj 84/02 i 87/02 i 120/02) iz 2002. godine. Ovaj Zakon
definira uvjete i postupke kod stjecanja dionica iznad određenog iznosa, zajedničko
djelovanje pravnih i fizičkih osoba u cilju zaštite interesa dioničara,
sankcije u slučaju neobjavljivanja ponuda za preuzimanje, te uvođenje pojma
konkurentske ponude čime se daje mogućnost da svaka pravna ili fizička osoba u
vrijeme trajanja osnovne ponude za preuzimanje podnese konkurentsku ponudu.

Ovaj je Zakon izrađen prema odredbama Sporazuma
o stabilizaciji i pridruživanju iz Glave V., IV. i VIII., te su slijeđene
glavne zamisli iz Prijedloga za 13. Direktivu o trgovačkim društvima (COM (2002)
0534) koja se odnosi na javne ponude o preuzimanju. Slijedom toga možemo reći
da je Republika Hrvat­ska u ovom području u određenoj mjeri unaprijed postavila
svoja zakonska rješenja sukladno navedenom prijedlogu.

Investicijski fondovi u Republici Hrvatskoj
osnivaju se u skladu sa Zakonom o investicijskim fondovima (»Narodne novine«,
broj 107/95, 12/96 i 114/01). Sukladno odredbama ovoga Zakona, Komisija izdaje
odobrenja za rad fondovima koji se osnivaju isključivo radi javnog prikupljanja
novčanih i imovinskih sredstava javnom prodajom, odnosno izdavanjem dokumenta o
udjelu u fondu ili dionica, čija se sredstva, uz primjereno uvažavanje načela
sigurnosti, profitabilnosti, likvidnosti i razdiobe rizika, ulažu u prenosive
vrijednosne papire i/ili nekretnine te u depozite u financijskim institucijama.
Investicijskim fondom na temelju statuta fonda i Zakona upravlja društvo za
upravljanje fondovima.

Zakon o
privatizacijskim investicijskim fondovima (»Narodne novine«, broj 109/97 i
114/01) uređuje način osnivanja i poslovanja privatizacijskih investicijskih
fondova, financiranje troš­kova njihova upravljanja, obvezu stalne ponude
dionica iznad 25% odnosno 10% kapitala, ograničenja ulaganja sredstava, obvezu
trgovanja dionicama privatizacijskih investicijskih fondova na burzi ili
uređenom javnom tržištu, te postupak povlačenja odobrenja za poslovanje
društvima za upravljanje od strane Komisije. S obzirom na činjenicu da je ovaj
Zakon imao vremensko ograničenje važenja, što znači da se primjenjivao dok se i
zadnji privatizacijski investicijski ne pretvori u zatvoreni investicijski
fond, možemo reći da se ovaj Zakon eventualno samo primjenjuje u službi
pojedinih sporova koji se vode pred Upravnim sudom Republike Hrvatske,
općinskim i drugim sudovima.

Područje vrijednosnih
papira djelomično je obrađeno i u potpoglavlju 3.4.1.3. Nacionalnog programa
Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za 2004. godinu.

Institucionalni okvir

Ustrojstvo i djelokrug Komisije za vrijednosne
papire Repub­like Hrvatske propisano je Zakonom o tržištu vrijednosnih papira.
Komisija je pravna osoba s javnim ovlastima koja samostalno i neovisno obavlja
poslove u okviru djelokruga i nadležnosti određenih Zakonom, za što odgovara
Hrvatskome saboru. Unutarnje ustrojstvo i poslovanje Komisije uređeni su
Statutom, na koji suglasnost daje Vlada Republike Hrvatske. Komisija se sastoji
od pet članova, od kojih je jedan predsjednik Komisije. Komisija je dužna
jednom godišnje za proteklu kalendarsku godinu podnijeti Vladi Republike
Hrvatske i Hrvatskome saboru iz­vješće o svom radu i o stanju na tržištu
vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj.

Djelokrug rada i nadležnosti Komisije jesu:

1. Donosi propise o provedbi ovog i drugih
zakona kada je zakonom za to ovlaštena;

2. Nadgleda poštivanje pravila uobičajene
trgovine i lojalne utakmice u trgovini vrijednosnim papirima;

3. Obavlja nadzor poslovanja burzi, uređenih
javnih tržišta, ovlaštenih društava, izdavatelja vrijednosnih papira,
investicijskih i privatizacijskih investicijskih fondova, društva za
upravljanje investicijskim i privatizacijskim investicijskim fondovima,
brokera, investicijskih savjetnika, institucionalnih ulagača, središnje
depozitarne agencije, sukladno ovom Zakonu, Zakonu o postupku preuzimanju
dioničkih društava, Zakonu o investicijskim fondovima, Zakonu o
privatizacijskim investicijskim fondovima, propisa donesenim temeljem navedenih
zakona, kao i drugih zakonskih  propisa
koji uređuju predmetnu materiju;

4. Nalaže mjere za otklanjanje utvrđenih
nezakonitosti i nepravilnosti;

5. Izdaje i oduzima dozvole, odobrenja i
suglasnosti kada je za to ovlaštena zakonom;

6. Organizira, poduzima i nadgleda mjere kojima
se osigurava učinkovito funkcioniranje tržišta vrijednosnih papira i zaštitu
ulagača;

7. Vodi knjige i registre u skladu sa odredbama
ovoga Zakona;

8. Pokreće inicijativu za donošenje zakona i
drugih propisa iz područja izdavanja vrijednosnih papira i trgovanja
vrijednosnim papirima, primjedbe i prijedloge zakona i drugih propisa iz ovog
područja, sudjeluje u pripremanju drugih zakona i propisa koji su od interesa
za sudionike tržišta vrijednosnih papira, informira javnost o načelima na
kojima djeluje tržište vrijednosnih papira;

9. Propisuje obvezni sadržaj informacija koje su
izdavatelji prilikom izdavanja vrijednosnih papira javnom ponudom dužni
objaviti;

10. Propisuje opće uvjete koje moraju
zadovoljiti svi koji se profesionalno bave trgovanjem vrijednosnim papirima;

11. Poduzima ostale mjere i obavlja druge
poslove u skladu sa zakonskim ovlaštenjima;

12. Daje mišljenja u svezi
provedbe ovoga Zakona, Zakona o preuzimanju dioničkih društava, Zakona o
investicijskim fondovima, Zakona o privatizacijskim investicijskim fondovima,
kao i propisima donesenim temeljem navedenih zakona, a na zahtjev stranaka u
postupku, ili osoba koje dokažu svoj pravni interes.

Komisija se financira
iz sredstava Državnog proračuna Republike Hrvatske i vlastitih prihoda od
naknada koje Komisija naplaćuje. Prihodi od administrativnih pristojbi koje
Komisija naplaćuje prihod su Državnog proračuna Republike Hrvatske. U Državnom
proračunu Republike Hrvatske svake se proračunske godine osiguravaju sredstva
za zapošljavanje, rad i obrazovanje, te ispunjenje tehničkih i drugih uvjeta
neophodnih za rad Komisije. Za obveze Komisije odgovara Republika Hrvatska.

U cjelokupnom financijskom sektoru Komisija
nadzire poslovanje burzi, uređenih javnih tržišta, ovlaštenih društava,
izdavatelja vrijednosnih papira, investicijskih i privatizacijskih
investicijskih fondova, društava za upravljanje investicijskim i privatizacijskim
investicijskim fondovima, brokera, investicijskih savjetnika, institucionalnih
ulagača, te Središnje depozitarne agencije.

U određenoj mjeri primijećeni su problemi u
nedovoljnoj koordinaciji svih nadzornih tijela u području financijskog sektora,
a u koje se ubraja i Komisija, pa se tijekom 2004. godine planira nastavak rada
na jačanju kvalitete nadzora na ovom području kroz Odbor za koordinaciju
nadzora financijskih institucija i financijskog tržišta.

Također s obzirom na važnost ali i na nedovoljno
razvijeno tržište kapitala u Republici Hrvatskoj, a u cilju daljnjeg
sveobuhvatnog promicanja istog, u sljedećoj godini je potrebno definirati mjere
koje će promicati njegov daljnji razvoj. Definiranje mjera potrebno je izraditi
u suradnji sa svim relevantnim institucijama koje su zadužene za nadzor
financijskih institucija i financijskog tržišta.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| definirati mjere s ciljem promicanja razvoja tržišta kapitala u RH | 12/2004 | MFIN, HNB |

*3.3.7. Trgovinsko zastupanje*

Pravni okvir

Područje trgovinskog zastupanja uređeno je
prvenstveno odredbama Zakona o obveznim odnosima (»Narodne novine«, broj
53/1991, 73/1991, 111/1993, 3/1994, 107/1995, 7/1996, 91/1996, 112/1999 i
88/2001), u člancima 790. - 812. Navedene odredbe Zakona o obveznim odnosima
nisu izmijenjene od 1978. godine. Usprkos činjenici da predmetne odredbe Zakona
nisu mijenjane, iste su u većoj mjeri usklađene s odredbama Direktive
86/653/EEZ o trgovinskim zastupnicima, iako su odredbe Zakona nešto općenitije
naravi od odredbi citirane Direktive.

Odredbe Zakona o
obveznim odnosima koje se odnose na definiciju pojma trgovačkog zastupanja su,
kao i odredbe o pravima i obvezama stranaka, sukladne odredbama navedene
Direktive 86/653/EEZ.

Odredbe Zakona o obveznim
odnosima koje se odnose na pravo na nagradu i proviziju, te naknadu štete,
temeljene na istim načelima kao i odredbe Direktive 86/653/EEZ, ostavljaju
mjesta slobodnom tumačenju, te će ih biti potrebno detaljnije urediti.

Institucionalni okvir

Područje trgovinskog zastupanja spada u krug
nadležnosti nekoliko tijela državne uprave. S jedne strane ovo područje je u
nadležnosti Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva a s druge strane je
u nadležnosti Ministarstva pravosuđa, Uprave za građansko pravo.

3.3.8. Usluge u informatičkom društvu

Pravni okvir

Pravni okvir kojim se omogućuje djelovanje
sustava pruža­nja usluga informacijskog društva određen je donošenjem Zakona o
elektroničkoj trgovini (»Narodne novine«, broj 173/03), koji se sustavno
povezuje s pravnim okvirom Zakona o zaštiti osobnih podataka (»Narodne novine«,
broj 103/03), Zakona o telekomunikacijama (»Narodne novine«, broj 122/03,
158/03) i Zakona o elektroničkom potpisu (»Narodne novine«, broj 10/02).

Sustav propisa kojima
se uređuju usluge u informatičkom društvu u Republici Hrvatskoj, pored
navedenih zakona, upot­punjen je ratifikacijom Konvencije o kibernetičkom
kriminalu (»Narodne novine, Međunarodni ugovori«, broj 9/02) od strane
Hrvatskoga sabora, čime je Republika Hrvatska napravila još jedan korak u
zaštiti tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih sustava, mreža i
računalnih podataka.

Navedeni zakonski propisi, kao i Konvencija o
kiber­neti­čkom kriminalu, koji predstavljaju pravni okvir sustava pru­žanja
usluga informacijskog društva detaljnije su obrađeni u potpoglavlju 3.19.
Telekomunikacije i informacijska tehnologija, Nacio­nal­nog programa Republike
Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za 2004. godinu.

Institucionalni okvir

Institucionalni okvir područja pružanja usluga u
infor­matič­kom društvu pruža nekoliko nadležnih ministarstva.

Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava
i državnih upravnih organizacija (»Narodne novine«, broj 48/99, 15/00, 20/00,
199/03), u nadležnost Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa Republike
Hrvatske stavljeno je: planiranje, usklađivanje i provođenje razvitka
informatičke djelatnosti i njezino povezivanje u cjeloviti informacijski sustav
u Republici Hrvatskoj i informatizaciju tijela državne uprave.

Osim navedenog ministarstva, institucionalni
okvir područja pružanja usluga u informatičkom društvu pružaju i Ministarstvo
mora, turizma, prometa i razvitka Republike Hrvatske s posebno ustrojenom
Upravom pošte i telekomunikacija kao osnovnom informatičkom infrastrukturom i
posebno ustrojenim Odjelom za razvoj informacijskog društva.

U okviru Uprave za poticanje ulaganja
Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva Republike Hrvatske, pripremaju
se nacrti prijedloga zakona i drugih propisa iz područja informacijskog društva
koje se odnose na primjenu u gospodarstvu Republike Hrvatske.

Uprava za poslove opće uprave Ministarstva
pravosuđa priprema i izrađuje nove propise o uredskom poslovanju u cilju
prilagodbe sustava uredskog poslovanja potrebama elektroničke uprave, sukladno
odgovarajućim propisima Europske unije.

Institucionalni okvir za pružanje usluga u
informacijskom društvu, te unutarnje ustrojstvo nadležnih tijela, detaljnije je
obrađen u potpoglavlju 3.19. Telekomunikacije i informacijska tehnologija,
Nacionalnog programa Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za
2004. godinu.

U cilju intenziviranja djelovanja sustava
pružanja usluga informacijskog društva nužno je izvršiti dodatne napore kroz
sustav Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i Hrvatske gospodarske
komore u cilju promicanja i edukacije o osnovnim pojavnim oblicima usluga
informacijskog društva, o osnovnim načelima na kojima se temelji pružanje tih
usluga te pravima korisnika usluga informacijskog društva. Također će biti
nužno stvoriti sigurnosni mehanizam nadzora i kontrole, kako kvalitete pružanja
usluga informacijskog društva, tako i pridružene zahtjeve zaštite osobnih
podataka, kao i zaštite subjekata u smislu tržišnog natjecanja.

Za brže širenje upotrebe informacijskih
tehnologija u svim segmentima društva nužno je osigurati učinkovite mehanizme
za ostvarivanje sigurnosti i pouzdanosti računalnih mreža, identifikacije i
autorizacije korisnika, zaštite računala i mreže od neovlaštenog pristupa i
računalnih virusa, te neželjenih komunikacijskih priopćenja.

Mjere plana provedbe Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju za 2004. godinu detaljnije su obrađeni u potpoglavlju 3.19.
Telekomunikacije i informacijska tehnologija, Nacionalnog programa Republike
Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za 2004. godinu.

3.3.9. Investicijske usluge

Pravni okvir

U Republici Hrvatskoj investicijske usluge
pružaju trgo­vačka društva u okviru bankarskog sektora, te društva i
institucije koje djeluju na tržištu kapitala.

Pravni okvir u kojem djeluju društva uređen je
zakonskim propisima za svaku vrstu djelatnosti. To su prije svega Zakon o
tržištu vrijednosnih papira (»Narodne novine«, broj 84/02), Zakon o
investicijskim fondovima (»Narodne novine«, broj 107/95, 12/96 i 114/01), Zakon
o privatizacijskim investicijskim fondovima (»Narodne novine«, broj 109/97 i
114/01), Zakon o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima (»Narodne
novine«, broj 49/99, 63/00, 103/03), kao i Zakon o bankama (»Narodne novine«,
broj 84/02) i Zakon o deviznom poslovanju (»Narodne novine«, broj 96/03).

Načelno, zakoni uređuju ravnopravni položaj svih
ulagatelja bez obzira da li se radi o domaćem ili stranom ulagatelju, rezidentu
ili nerezidentu, dok su podzakonskim aktima, u okviru svakog zakona posebice,
precizno utvrđena eventualna ograničenja, jednom u odnosu na domaće ulagatelje,
drugi put u odnosu na strane ulagatelje. Pravno se ne može govoriti o slobodnom
tijeku kapitala za sve, niti o jednakom načinu na koji se pojedine usluge
pružaju ulagateljima s obzirom na njihov status rezidenta odnosno nerezidenta.

Institucionalni okvir

Institucija nadležna za za donošenje većine
zakona iz ovog područja je Ministarstvo financija Republike Hrvatske, dok je za
podzakonske akte nadležnost podijeljena između Hrvatske narodne banke za dio
koji je vezan uz Zakon o bankama i Zakon o deviznom poslovanju, te Komisije za
vrijednosne papire Repub­like Hrvatske vezano uz Zakon o tržištu vrijednosnih
papira i Zakon o investicijskim fondovima, odnosno Agencije za nadzor
mirovinskih fondova (dalje u tekstu ovog potpoglavlja: HAGENA) vezano uz Zakon
o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima.

Jednako tako i nadzor
nad sudionicima na tržištu kapitala podijeljen je između Hrvatske narodne
banke, Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske i HAGENE, a nadzor se,
jednim dijelom, preklapa između više nadzornih tijela.

Infrastruktura
pružatelja investicijskih usluga uobičajena je za srednje razvijena tržišta
kapitala. Može se čak i ustvrditi da je bolja nego što bi se moglo očekivati s
obzirom na opseg usluga koji se očituje u vrijednosti zaključenih poslova.

Burze, ovlaštena
društva za trgovanje vrijednosnim papirima, društva za upravljanje
investicijskim fondovima i Središnja depozitarna agencija pružaju usluge na
način propisan zakonima koji uređuju ovo područje. To su trgovanje vrijednosnim
papirima na burzama, upravljanje portfeljem vrijednosnih papira za račun
nalogodavatelja, poslovi agenta izdanja i pokrovitelja izdanja za nove emisije
vrijednosnih papira, investicijsko savjetovanje, te poslovi skrbništva.
Skrbništvo je odlukama Hrvatske narodne banke određeno kao obvezno za ulaganje
nerezidenata u vrijednosne papire, ako se ne radi o izravnim ulaganjima.

Osnovni preduvjet za
osnivanje investicijskog fonda u Repub­lici Hrvatskoj je osnivanje Društva za
upravljanje investicijskim fondovima, koje se osniva kao trgovačko društvo u
smislu Zakona o trgovačkim društvima i to kao dioničko društvo ili društvo s
ograničenom odgovornošću. Jedno društvo može upravljati s više investicijskih
fondova. Društvo dobiva odobrenje za rad od Komisije za vrijednosne papire
Republike Hrvatske, a dužno je poslovati isključivo u interesu vlasnika udjela
ili dioničara fonda.

Investicijski fondovi
mogu biti otvoreni i zatvoreni, a na hrvatskom tržištu kapitala djeluje preko
trideset investicijskih fondova od kojih je većina otvorenog tipa. Zakonski su
propisana brojna ograničenja u pogledu ulaganja fondova da bi se osigurala
disperzija ulaganja i smanjio rizik. Ograničenja se odnose na vrste
vrijednosnih papira u koje fondovi mogu ulagati, opsega ulaganja, tržišta na
kojima mogu kupovati vrijednosne papire, pa sve do toga tko može kupiti udjele
u fondu i u kojem postotku.

Središnja depozitarna
agencija je institucija u kojoj su pohranjeni gotovo svi nematerijalizirani
vrijednosni papiri i kroz koju se obavlja prijeboj i namira svih pravnih
poslova zaključenih na tržištu za nematerijalizirane vrijednosne papire (bilo
na burzi ili izvan burze) koji su u pohrani u Agenciji. Zakon je odredio da se
tek upisom vrijednosnog papira na računu vrijednosnih papira u Agenciji stječe
njegovo vlasništvo.

U narednoj 2004. godini
za daljnji razvoj usluga tržišta kapitala Središnja depozitarna agencija treba
raditi na usuglašavanju pravnog sustava Republike Hrvatske sa pravnom
regulativom EU, posebno u dijelu koji se odnosi na skraćivanje roka namire sa
T+4 na T+3.

U tom smislu potrebno
promijeniti status Središnje depozitarne agencije kod Hrvatske narodne banke u
pogledu pristupa Hrvatskom sustavu velikih plaćanja (HSVP).

Daljnjem razvoju
tržišta kapitala doprinijelo bi i prihvaćanje kratkoročnih vrijednosnih papira
koje izdaje Ministarstvo financija Republike Hrvatske (trezorskih zapisa), u
pohranu u sustav Središnje depozitarne agencije, za što je još jedino potrebna
suglasnost Ministarstva financija.

No najviše bi daljnjem
razvoju doprinijelo daljnje prihvaća­nje prakse razvijenih tržišta kapitala i
primjena svjetskih standarda koji snažno određuju praksu na globaliziranom
tržištu.

Osnovna infrastruktura
u pogledu tehnoloških rješenja nije tome prepreka, jer s njom sudionici tržišta
kapitala koji pružaju investicijske usluge ulagateljima na domaćem tržištu već
raspolažu.

3.3.10. Poslovni nastan

Pravni okvir

Područje poslovnog nastana, na način kako je ovo
područje definirano Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju Republike
Hrvatske i Europskih zajednica i njihovih država članica, u odred­bama Glave
V., Poglavlja II., člancima 48-55 Sporazuma, u Republici Hrvatskoj je sadržano
u nekoliko različitih zakonskih propisa. Odredbe o poslovnom nastanu sadržane
su prvenstveno u Zakonu o trgovačkim društvima (»Narodne novine«, broj
111/1993, 34/1999, 121/1999, 52/2000, 118/2003), ali i drugim zakonskim
propisima.

Mogućnost zapošljavanja državljana članica
Europske unije i državljana Republike Hrvatske u trgovačkim društvima
Zajednice, ili hrvatskim trgovačkim društvima osnovanim na teritoriju RH, ili
Zajednice, definirana je člankom 54. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.

Odredbe se odnose i na zapošljavanje preko
trgovačkih društava kćeri i podružnica trgovačkih društava i to u prvom redu na
zaposlenike - državljane neke od zemalja članica Europske unije i državljane
Republike Hrvatske, te na ključno osoblje trgovačkih društava.

Pitanje reguliranja radnih i poslovnih dozvola
za strane državljane propisano je Zakonom o strancima (»Narodne novine«, broj
109/2003), s time da spomenute dozvole nisu uvjet za osnivanje i registraciju
trgovačkog društva. Zakon o strancima određuje niz izuzetaka od potrebe za
izdavanjem radne i poslovne dozvole (članak 95. Zakona).

Ovaj Zakon je usvojen u Hrvatskome saboru 17.
srpnja 2003. godine, a primjenjuje se od 1. siječnja 2004. godine, kada su
prestale važiti odredbe Zakona o kretanju i boravku stranaca i Zakona o
zapošljavanju stranaca.

Zakon o kretanju i boravku stranaca i Zakon o
zapošljavanju stranaca nisu regulirali posebno pitanje ulaska i zapošljavanja
stranih državljana kao »ključnog osoblja« u smislu definicije »ključnog
osoblja« koja je sadržana u članku 54. stavak 2. Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju. Iz toga proizlazi da je navedenim zakonima pitanje ulaska i
zapošljavanja stranaca bilo riješeno jedinstveno bez obzira na njihovo
državljanstvo i vrstu posla koje bi obavljali u Republici Hrvatskoj.

Novi Zakon o strancima, po prvi put regulira
pitanje zapošljavanja »ključnog osoblja« u smislu definicije iz Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju. U člancima 85. i 87. navedenog Zakona predviđeno
je da »ključno osoblje« u trgovačkim društvima i predstavništvima stranih
trgovačkih društava iz trećih zemalja može raditi u Republici Hrvatskoj na
temelju radne, ili poslovne dozvole. Člankom 95. istog zakona predviđeno je, za
razliku od toga, da »ključno osoblje« trgovačkih društava koje je definirano
Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju može raditi u Republici Hrvatskoj bez
posebne radne dozvole.

»Ključno osoblje« trgovačkih društava koje je
definirano Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, iako ne mora imati radnu
dozvolu, mora imati reguliran privremeni boravak, sukladno odredbama Zakona o
strancima.

U odnosu na odredbe
Rezolucije Vijeća Europe o ogra­ni­čenju pristupa državljana trećih zemalja
teritoriju država članica radi zapošljavanja od 20. 6. 1994. koje se odnose na
»ključno osoblje« trećih zemalja, odredbe Zakona o strancima predviđaju
sljedeće:

• Zakon kao i Rezolucija
propisuju da državljani trećih zemalja ne mogu započeti radom bez valjane radne
dozvole;

• za razliku od odredbe
navedene Rezolucije, Zakon o strancima predviđa kraći rok trajanja prve radne
dozvole, u trajanju od dvije godine;

• Zakon o strancima kao
i spomenuta Rezolucija predviđa mogućnost produljenja roka trajanja radne
dozvole.

Pitanja relevantna za
osnivanje trgovačkih društava, zastupanje, te pravo članstva u upravi i
nadzornom odboru trgovačkih društava regulirana su prije svega Zakonom o
trgovačkim društvima, dok je postupak osnivanja trgovačkih društava reguliran i
Zakonom o sudskom registru.

Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim
društvima koji je usvojen 2003. godine, ne mijenja bitno odredbe koje se odnose
na poslovni nastan. Pod uvjetima propisanim zakonom, s domaćim osobama su u
poslovanju na području Republike Hrvatske izjednačena inozemna trgovačka
društva i trgov­ci pojedinci.

Poslovni nastan društava kćeri, odnosno pravo
započinjanja gospodarskih djelatnosti osnivanjem društava kćeri reguliran je
odredbama Zakona o trgovačkim društvima.

Strano trgovačko društvo koje želi u Republici
Hrvatskoj započeti obavljanje gospodarske djelatnosti, mora osnovati podružnicu
odnosno društvo kćer. Zakon o trgovačkim društvima ne poznaje nikakva dodatna
ograničenja u smislu slobode osnivanja društava kćeri i pružanja usluga na
području Republike Hrvatske i ne pravi razliku u tretmanu poslovnog nastana
društava kćeri trećih zemalja i država članica Europske unije.

Sudskom registru trgovačkog suda je za osnivanje
podružnice potrebno u izvorniku i ovjerenom prijevodu na hrvatski jezik,
dostaviti sljedeće dokumente:

1. izvod iz registra u kojem je upisan osnivač
iz kojeg se vidi njegov pravni oblik i vrijeme kad je upisan u taj registar
ili, ako je osnovan u zemlji gdje se ne upisuje u takav registar, valjane
isprave o osnivanju javno ovjerene po propisima zemlje u kojoj           osnivač ima registrirano sjedište iz
kojeg su vidljivi njegov pravni oblik i vrijeme osnivanja;

2. odluka osnivača o osnivanju podružnice;

3. prijepis izjave o osnivanju, društvenog
ugovora ili statuta osnivača, javno ovjerenih po propisima zemlje u kojoj
osnivač ima registrirano sjedište;

4. javno ovjereno
skraćeno posljednje godišnje izvješće osnivača.

Postojanje uzajamnosti
u odnosu na mogućnost osnivanja podružnice od strane hrvatskih trgovačkih
društava, ili trgovaca pojedinaca u stranoj zemlji, je opći uvjet, s time da se
ova odred­ba ne primjenjuje na osnivača koji ima sjedište u zemlji članici
Svjetske trgovinske organizacije. Osnivanje podružnice upisuje se u sudski
registar trgovačkog suda.

Da bi strano poduzeće
osnovalo trgovačko društvo u Repub­lici Hrvatskoj društvo kćer mora pridonijeti
registarskom sudu:

1. izvod iz registra
stranog poduzeća iz kojeg se može vidjeti tko je osnivač toga poduzeća, njegov
pravni oblik, vrijeme upisa, sjedišta, djelatnost te tko je ovlašteni      zastupnik;

2. skraćeno godišnje
posljednje financijsko izvješće;

3. izjavu osnivača na
području Republike Hrvatske da nema nepodmirenih dugova (sve prevedeno na
hrvatski jezik od strane ovlaštenog tumača).

Osnivač trgovačkog
društva u Republici Hrvatskoj može biti i strana fizička osoba u kojem slučaju
nisu potrebni gornji dokumenti nego samo osobni dokumenti osnivača.

Za samo obavljanje
prethodnih radnji za osnivanje i registraciju trgovačkog društva, nisu potrebne
posebne radne ili poslovne dozvole (članak 85. Zakona o strancima).

U oba slučaja (kada je
osnivač strano poduzeće ili strana fizička osoba), za registarski sud su
potrebni sljedeći dokumenti:

• prijava;

• odluka o imenovanju
direktora;

• izjava direktora da
prihvaća imenovanje;

• ovjereni potpis
ovlaštene osobe za zastupanje;

• izjava (ako je jedan
osnivač) ili društveni ugovor (ako je više osnivača) o osnivanju društva, u
kojoj se osim najvažnijih po­­da­­taka kao što su naziv, sjedište tvrtke i sl.,
moraju navesti i djelatnosti poslovanja prema Nacionalnoj klasifikaciji
djelatnosti;

• dokaz o uplati temeljnog kapitala

   o
od 1. 1. 2004. primjenjuje se pravilo da za društvo s ograničenom odgovornošću
minimalni propisani temeljni kapital iznosi 20.000 kuna, ili 2.676,98 EUR po
srednjem tečaju Hrvatske narodne banke na dan 3. 9. 2003. (do tada se
primjenjuje odredba prema kojoj je najniži iznos temeljnog kapitala u valuti
Republike Hrvatske izražena protuvrijednost od 5.000 DEM, ili 2.556,45 EUR);

   o  od 01. 01. 2004. primjenjuje se pravilo prema kojem je za dioničko
društvo najniži iznos temeljnog kapitala 200.000,00 kuna, ili 26.769,81 EUR po
srednjem tečaju Hrvatske narodne banke na dan 3. 9. 2003. (do tada se
primjenjuje odredba prema kojoj je najniži iznos temeljnog kapitala u valuti
Republike Hrvatske izražena protuvrijednost od 30.000 DEM, ili 15.338,75 EUR).

U dijelu koji se odnosi na specifične
djelatnosti trgovačkih društava (banke, društva za osiguranje), postoje posebni
propisi koji reguliraju postupak dobivanja posebnih dozvola, odnosno
udovoljavanju posebnim uvjetima potrebnim za gospodarsko djelovanje takvih
trgovačkih društava na teritoriju Republike Hrvatske.

Zakon o bankama propisuje kako strana banka može
pružati bankovne i ostale financijske usluge na području Republike Hrvat­ske
samo preko podružnice. Za dobivanje odobrenja za rad podružnica strane banke
dužna je uz zahtjev priložiti Hrvatskoj narodnoj banci određene dokumente
(članak 52. Zakona o bankama). Hrvatska narodna banka može zahtijevati da
strana banka položi na području Republike Hrvatske određeni novčani iznos ili
drugi vid osiguranja kao jamstvo za namiru obveza po poslovima zaključenim na
području Republike Hrvatske.

Za osnivanje banke
kćeri (subsidiary) strane banke ne postoje nikakva ograničenja u smislu slobode
osnivanja i pružanja usluga na području Republike Hrvatske.

Odredbe koje se odnose
na pravo započinjanja gospodarske djelatnosti sadržane su, osim u odredbama
Zakona o trgovačkim društvima, primjerice i u odredbama Zakona o trgovini,
Zakona o obrtu (članak 4. - 9.) i drugim propisima.

Postupak za dobivanje
dozvole za obavljanje obrta kao samostalnog i trajnog obavljanja dopuštenih
gospodarskih djelatnosti od strane fizičkih osoba sa svrhom postizanja dobiti,
koja se ostvaruje proizvodnjom, prometom, ili pružanjem usluga na tržištu, te
od strane trgovačkih društava koja obavljaju jednu, ili više obrtničkih
djelatnosti, ako to ne čine na industrijski način, uređen je odredbama Zakona o
obrtu.

Institucionalni okvir

U dijelu koji se odnosi na članak 54. Sporazuma
o stabilizaciji i pridruživanju, kako je naprijed navedeno, od 1. siječnja
2004. godine primjenjuje se novi Zakon o strancima, iz područja nadležnosti
Ministarstva unutarnjih poslova, te se u tom pravcu se očekuje daljnje stručno
osposobljavanje državnih službenika u cilju pojednostavljenja postupka i
olakšavanja primjene novih zakonskih propisa koji se odnose na zapošljavanja
ključnog osob­lja, što je detaljnije obrađeno u Poglavlju IV. »Administrativni
kapacitet« NPPEU za 2004. godinu.

U dijelu koji se odnosi
na osnivanje trgovačkih društava, nadležna tijela državne uprave: Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva, u dijelu koji se odnosi na Zakon o
trgovačkim društvima, Zakon o obrtu i Zakon o trgovini; Ministarstvo pravosuđa
u svom dijelu nadležnosti; te trgovački sudovi kao sudovi nadležni za upis
trgovačkih društava u sudski registar; nastavit će pratiti regulativu koja se
odnosi na pravo poslovnog nastana u Europskoj uniji.

Potrebno je istaknuti
da je u posljednje vrijeme, u dijelu koji se odnosi na ubrzanje postupka
registracije trgovačkih društava, postignut vidan napredak.

Daljnje jačanje
navedenih tijela državne uprave i drugih institucija, koje obuhvaća
odgovarajuće stručno osposobljavanje službenika, te sagledavanje mogućnosti za
eventualno daljnje unaprjeđenje i pojednostavljenje administrativnih postupaka
potrebnih za započinjanje gospodarskih djelatnosti, predstavlja prioritet institucionalnog
razvoja u 2004. godini.

Obzirom na kontinuitet
procesa usklađivanja našeg zakonodavstva s propisima Europske unije u cjelini,
pa tako uključujući i područje prava poslovnog nastana, nadležna tijela državne
uprave će tijekom 2004. godine pristupiti izradi:

• analize razlike
između tretmana u pogledu poslovnog nastana društava kćeri trgovačkih društava
u pravu RH i prava poslovnog nastana unutar Zajednice, te

• analize razlike
između tretmana u pogledu poslovnog nastana društava kćeri stranih trgovačkih
društava s poslovnim nastanom na teritoriju Republike Hrvatske i tretmana kojeg
Zajednica daje društvima kćerima stranih trgovačkih društava s poslovnim
nastanom na njenom teritoriju.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok proved. | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi analizu razlike između tretmana u pogledu poslovnog nastana društava kćeri trgovačkih društava u RH i prava poslovnog nastana unutar Zajednice (čl. 49. SSP) | 3/2004 | MP  MGRIP  MFIN |
| Izraditi analizu razlike između tretmana u pogledu poslovnog nastana društava kćeri stranih trgovačkih društava s poslovnim nastanom na teritoriju RH i tretmana kojeg Zajednica daje društvima kćerima stranih trgovačkih društava s poslovnim nastanom na njenom teritoriju (čl. 49. SSP) | 3/2004 | MP  MGRIP  MFIN |

Izradom ovih analiza bit će omogućeno potpunije
sagledavanje stupnja usklađenosti našeg zakonodavstva s pravom Europske unije u
pogledu prava poslovnog nastana društava kćeri trgovačkih društava.

3.4. SLOBODA KRETANJA KAPITALA

Ovo
potpoglavlje u kojem se obrađuje sloboda kretanja kapitala, obuhvaća pitanja
koja se odnose na kretanje kapitala i tekuća plaćanja, osiguranje i vrijednosne
papire, sprječavanje pranja nov­ca te plaćanja i podmirenja.

3.4.1. Pravni okvir

Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju
između Repub­like Hrvatske i Europskih zajednica i njihovih država članica,
područje slobode kretanja kapitala uređeno je u sljedećim dijelovima: Glava V.
Kretanje radnika, poslovni nastan, pružanje usluga, kapital, Poglavlje IV.
Tekuća plaćanja i kretanje kapitala, članci 59. – 61.; Glava VI., članak 69.;
Glava VIII., članak 84. Bankarstvo, osiguranje i ostale financijske usluge i
članak 85. Poticanje i zaštita ulaganja.

Pravni okvir područja kretanja kapitala i
tekućih plaćanja Europske unije određen je u Trećem dijelu UEZ-a koji govori o
Politici Zajednice, a odnosi se na: Glavu III. Slobodno kretanje osoba, usluga
i kapitala, Poglavlje 4. Kapital i plaćanje, članci 56. – 60. (bivši članci
73b. – 73g.); te Glavu VI. Zajednička pravila o tržišnom natjecanju,
oporezivanju i ujednačavanju zakona, Poglavlje 3. Ujednačavanje zakona, članak
95. (bivši članak 100a.).

3.4.1.1. Kretanje kapitala i tekuća plaćanja

Osim Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju,
u Republici Hrvatskoj su u primjeni Ugovori o slobodnoj trgovini između
Republike Hrvatske i zemalja EFTA-e (Island, Lihtenštajn, Norveška, Švicarska),
CEFTA-e, Bosne i Hercegovine, Repub­like Albanije, Srbije i Crne Gore,
Republike Litve, Republike Makedonije, Republike Moldove (pregovori u tijeku),
te Repub­like Turske. Ovi Ugovori sadrže odredbe koje se odnose na slobodu
tekućih plaćanja u skladu s člankom VIII. Statuta Međunarodnog monetarnog
fonda.

Na snagu su stupili i Ugovori o uzajamnom
poticanju i zaštiti ulaganja koje je Republika Hrvatska potpisala s: Republikom
Albanijom, Rumunjskom, Republikom Čile, Argentinskom Republikom, Republikom
Poljskom, Portugalskom Republikom, Slovačkom Republikom, Republikom Turskom,
Bosnom i Hercegovinom, Republikom Mađarskom, Francuskom Republikom, Republikom
Bugarskom, SAD-om, Helenskom Republikom, Talijanskom Republikom, Kanadom,
Republikom Austrijom, Državom Kuvajt, Ujedinjenim Kraljevstvom Velike Britanije
i Sjeverne Irske, SR Njemačkom, Kraljevinom Španjolskom, Arapskom Republikom
Egipat, Kraljevinom Nizozemskom, SR Jugoslavijom, Republikom Finskom,
Hašemitskom Kraljevinom Jordan, Kraljevinom Danskom. Navedeni Ugovori sadrže i
odredbe koje se odnose na prijenose sredstava kod izravnih ulaganja.

Osim ovih izvora, područje slobode kretanja
kapitala, uklju­čujući i tekuća plaćanja, razrađena su i u Statutu Međunarodnog
monetarnog fonda koji je Republika Hrvatska prihvatila Zakonom o prihvaćanju
članstva Republike Hrvatske u Međunarodnom monetarnom fondu i drugim
međunarodnim financijskim organizacijama na temelju sukcesije (»Narodne
novine«, broj 89/92). Statut Međunarodnog monetarnog fonda (»Narodne novine,
Međunarodni ugovori«, broj 3/92) u članku VIII. govori o izbjegavanju
ograničenja na tekuća plaćanja država članica Među­narodnog monetarnog fonda.

Platni promet u zemlji uređen je Zakonom o
platnom prometu u zemlji (»Narodne novine«, broj 117/01), te podzakonskom
regulativom koja proizlazi iz odredbi ovoga Zakona. Sukladno navedenom Zakonu
nositelji poslova platnog prometa u zemlji jesu Hrvatska narodna banka i banke,
odnosno depozitne institucije te jedino one mogu obavljati poslove platnog
prometa definirane Zakonom. Propisano je da su računi za obavljanje platnog
prometa transakcijski te da se na njima evidentiraju novčani primitci i izdatci
te saldo. Račune svih pravnih i fizičkih osoba otvaraju i vode banke, a račune
banaka i račune Republike Hrvatske otvara i vodi Hrvatska narodna banka.
Sukladno Zakonu sudionik mora imati najmanje jedan račun za redovno poslovanje,
jer je obvezan novčana sredstva voditi na računu i plaćati preko računa, ali može,
prema svom izboru, imati otvorene račune i kod više banaka. Zastupljeni su svi
oblici plaćanja: bezgotovinski, gotovinski i obračunski, a Zakonom su propisani
uvjeti, rokovi i načini izvršenja plaćanja. Hrvatska narodna banka, sukladno
odredbama Zakona, regulira i nadzire sustav platnog prometa u zemlji. Za
provođenje Zakona o platnom prometu u zemlji nije bilo potrebno angažiranje
sredstava državnog proračuna.

Platni promet s
inozemstvom uređen je Zakonom o deviznom poslovanju (»Narodne novine«, broj 96/03
– u nastavku teksta Zakon) koji je stupio na snagu 18. lipnja 2003. godine.
Stupanjem na snagu Zakona prestali su važiti: Zakon o osnovama deviznog
sustava, deviznog poslovanja i prometu zlata (»Narodne novine«, broj 91A/93,
36/98 i 32/01), Zakon o kreditnim poslovima s inozemstvom (»Narodne novine«,
broj 43/96), Uredba o utvrđivanju roka iz članka 3. stavka 1. Zakona o
kreditnim poslovima s inozemstvom (»Narodne novine«, broj 62/01), te
podzakonski propisi donijeti na temelju tih zakona. Također, stupanjem na snagu
Zakona, prestaju važiti i članak 41., članak 64. i članak 73. stavak 2. Zakona
o trgovini (»Narodne novine«, broj 11/96, 75/99, 76/99, 62/01, 109/01 i 49/03.
– pročišćeni tekst), te podzakonski propisi doneseni na temelju članka 41.
Zakona o trgovini (Odluka o obavljanju kompenzacijskih poslova s inozemstvom,
»Narodne novine«, broj 54/97).

Osnovni cilj Zakona o
deviznom poslovanju jest omo­gu­ćavanje boljih uvjeta poslovanja gospodarskim
subjektima, te prilagođavanje propisa i prakse kriterijima Europske unije.

Osnovne novine Zakona o
deviznom poslovanju su:

• Liberalizacija
pojedinih segmenata kapitalnog računa sukladno čl. 59., 60. i 61. Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju;

• Podjela poslova na:
tekuće (sukladno čl. VIII. Statuta MMF-a) i kapitalne (sukladno Direktivi
88/361/EEC);

• Izostavljanje
područja prometa zlata;

• Reguliranje statusa
podružnica stranih društava registriranih u Republici Hrvatskoj (podružnice)
kao rezidenata te predstavništva stranih društava u Republici Hrvatskoj kao
nerezidenta;

• Definiranje i razrada
kapitalnih poslova koji obuhvaćaju: izravna ulaganja, ulaganja u          nekretnine, poslove s vrijednosnim
papirima na tržištu kapitala, poslove s      vrijednosnim
papirima na tržištu novca, poslove s udjelima u investicijskim fondovima,
kreditne poslove, depozitne poslove, plaćanja na osnovi ugovora o osiguranju i
jednostrane prijenose imovine;

• Definiranje i razrada
izravnih ulaganja;

• Liberalizacija
transfera kapitala rezidenata u inozemstvo radi stjecanja nekretnina ukoliko su
podmirene zakonom propisane obveze u Republici Hrvatskoj, što je do sada bilo
zabranjeno;

• Liberalizacija
ulaganja rezidenata u vrijednosne papire u inozemstvu na tržištu kapitala;

• Podjela poslova s
vrijednosnim papirima na tržište kapitala i tržište novca;

• Definiranje i razrada
kreditnih poslova, statusa ugovornih osoba, uvjeta njihova sklapanja i obveza
izvješćivanja;

• Ukidanje obveze
pravnih osoba da devize stečene vanjskotrgovinskim poslom naplate i unesu u
zemlju u roku od 150 dana, uz mogućnost jednokratnog produljenja tog roka za 60
dana;

• Omogućavanje
Hrvatskoj narodnoj banci da obavlja platni promet s inozemstvom za potrebe
Republike Hrvatske kao što je to praksa u većini razvijenih europskih zemalja;

• Obvezivanje
ovlaštenih mjenjača da u svom radu koriste zaštićeni računalni program za
obavljanje mjenjačkih poslova kako bi se suzbila uočena porezna evazija;

• Obveza međusobnog izvješćivanja tijela
ovlaštenih za nadzor deviznog poslovanja čime se želi doprinijeti pravodobnoj i
efikasnijoj kontroli;

Direktive Europske unije koje su korištene pri
izradi Zakona jesu:

• Direktiva broj 88/361/EEC o primjeni članka
67. Sporazuma o osnivanju Europske zajednice;

• Direktiva broj 97/5/EC o prekograničnim
kreditnim transferima;

• Direktive broj 91/308/EEC i 01/97/EC o
sprječavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca.

Za donošenje i provođenje Zakona o deviznom
poslovanju nije bilo potrebno angažirati sredstva iz državnog proračuna.

3.4.1.2. Osiguranje

Pravni okvir sustava osiguranja u Republici
Hrvatskoj definiran je Zakonom o osiguranju (»Narodne novine«, broj 09/94,
20/97, 46/97 – pročišćeni tekst, 116/99, 11/02) i Zakonom o posredovanju i
zastupanju u osiguranju (»Narodne novine«, broj 27/99).

Područje osiguranja detaljno je obrađeno u
potpoglavlju 3.3.5. Nacionalnog programa Republike Hrvatske za pridru­živanje
Europskoj uniji za 2004. godinu.

3.4.1.3. Vrijednosni papiri

Osnovni zakon koji regulira područje
vrijednosnih papira je Zakon o tržištu vrijednosnih papira (»Narodne novine«,
broj 84/02).

Investiranjem u vrijednosne papire mogu se
baviti sva dionička društva koja u tom pogledu mogu ulagati u vrijednosne
papire u skladu sa svojom poslovnom politikom. Kada govorimo o onim trgovačkim
društvima koja isključivo i jedino kao predmet svoga poslovanja mogu imati
ulaganje u vrijednosne papire tu razlikujemo investicijske fondove, mirovinske
fondove, osigu­ravajuća društva i dijelom banke. Kada govorimo o ograniče­njima
koja vrijede za investicijske fondove a koja su određena Zakonom o
investicijskim fondovima, razlikujemo otvorene od zatvorenih investicijskih
fondova kojima upravljaju društva za upravljanje fondovima.

Tako je odredbama
članka 10. Zakona o investicijskim fondovima propisano:

1. U vrijednosne papire
jednog izdavatelja ne smije se uložiti više od 5% vrijednosti investicijskog
fonda, ali se izuzetno može u vrijednosne papire jednog izdavatelja uložiti do
10% vrijednosti investicijskog fonda, pod uvjetom da ukupna vrijednost takvih
vrijednosnih papira drugih izdavatelja ne prelazi 40% vrijednosti
investicijskog fonda. Obveznice država članica Europske unije i drugih država
članica OECD-a, glede tih ograničenja, računaju se samo s polovicom
vrijednosti.

2. Obveznice istog
izdavatelja otvoreni investicijski fond može stjecati samo ako njihov ukupni
nominalni iznos ne prelazi 10 % od ukupnog nominalnog iznosa svih obveznica
istog izdavatelja, ako su u optjecaju.

3. Dionice istog
izdavatelja mogu se stjecati za otvoreni investicijski fond samo ako pravo
glasa društva iz dionica istog izdavatelja ne prelaze 10% od svih prava glasa
iz dionica tog izdavatelja. To ne važi u slučajevima iz članka 8. stavka 3.
točke 2. ovoga Zakona.

4. Depoziti u financijskim institucijama i druga
novčana sred­stva investicijskog fonda smiju iznositi najviše do 49%
vrijednosti investicijskog fonda.

5. U depozitnoj banci
dopušteno je držati najviše do 50% novčanih sredstava.

6. Dužničke vrijednosne
papire koje izdaje Republika Hrvat­ska ili za koje garantira Republika Hrvatska
fond smije stjecati bez ograničenja.

7. Ograničenja iz
stavka 4. ne odnose se na investicijski fond čija je djelatnost raspolaganje
novčanim depozitima.

Temeljem članka 27a.
Zakona, otvoreni investicijski fond ne smije stjecati nekretnine. Što se tiče
adekvatnosti kapitala, napominjemo da se ulagati može u vrijednosne papire koji
su uvršteni u službenu kotaciju burzi ili na uređenim tržištima otvorenim za
javnost, pri čemu se ta adekvatnost kapitala određuje Zakonom koji reguliraju
tržište vrijednosnih papira i pravilima burze i drugih uređenih tržišta
otvorenim za javnost. Što se tiče adekvatnosti kapitala fonda, napominjemo da
je fond, odnosno društvo za upravljanje fondom, dužno dostavljati financijska
izvješća suklad­no Međunarodnim računovodstvenim standardima i članku 5. Zakona
o investicijskim fondovima.

Ostala pitanja koja se
odnose na područje vrijednosnih papira razrađena su u potpoglavljima 3.3.6., a
manjim dijelom i u potpoglavlju 3.5.1. Nacionalnog programa Republike Hrvatske
za pridruživanje Europskoj uniji za 2004. godinu.

3.4.2. Institucionalni okvir

Regulativa i nadzor nad sustavom platnog prometa
u zemlji u nadležnosti je Hrvatske narodne banke. Zakonom o platnom prometu u
zemlji uređuju se temeljna pitanja, a Hrvatska narodna banka donosi podzakonske
propise kojima se regulira njihova provedba.

Hrvatska narodna banka propisuje i nadzire
sustave za obračun međubankovnih platnih transakcija, te načine namire na
računima banaka na osnovi plaćanja izvršenih preko među­bankovnih sustava.

Kod platnog prometa s inozemstvom, Hrvatska
narodna banka, sukladno Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine«,
broj 36/01), prati kretanja kapitala i tekuća plaćanja, odnosno vodi statistiku
platnog prometa s inozemstvom i statistiku platne bilance.

Nadzor nad poslovanjem u skladu s Zakonom o
deviznom poslovanju obavljaju Hrvatska narodna banka i Ministarstvo financija -
Devizni inspektorat Republike Hrvatske i Carinska uprava Republike Hrvatske,
svatko u svojoj nadležnosti, a suklad­no zakonima kojima su ove institucije
osnovane i koji određuju njihove poslove, odnosno Zakon o Hrvatskoj narodnoj
banci, Zakon o Deviznom inspektoratu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj
33/92) i Carinski zakon (»Narodne novine«, broj 78/99, 94/99, 117/99, 73/00,
92/01, 47/03).

3.4.3. Sprječavanje pranja novca

3.4.3.1. Pravni okvir

Zakon o sprječavanju pranja novca (»Narodne
novine«, broj 69/97) koji je stupio na snagu 1. studenoga 1997., postavio je
temelje za razvoj preventivnog sustava u području sprječavanja i otkrivanja
pranja novca.

Na području sprječavanja pranja novca, u
Europskoj uniji je prihvaćena 4. prosinca 2001. nova Direktiva 2001/97/EC o
sprječavanju upotrebe financijskog sektora u svrhu pranja novca (u nastavku
teksta: Direktiva 2001/97/EC), koja je dopunila do tada važeću Direktivu
91/308/EEC.

Zakon o izmjenama i
dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca (»Narodne novine«, broj 117/03)
stupio je na snagu 1. kolovoza 2003. godine, a primjenjuje se od 1. siječnja
2004. godine.

Pravilnik o provedbi
Zakona o sprječavanju pranja novca stupio je na snagu 9. prosinca 2003.godine,
a primjenjuje se od 1. siječnja 2004. godine.

Potreba za usklađenjem
odredaba Zakona o sprječavanju pranja novca (dalje u tekstu: ZSPN) s Direktivom
2001/97/EC, imala je za cilj cjelovito usklađivanje hrvatskog zakonodavstva s
područja sprječavanja pranja novca s europskim zakonodavstvom.

Zakonom o izmjenama i dopunama ZSPN-a dodatno su
prav­no uređena određena pitanja u području prevencije pranja novca, odnosno
aktivnije uključivanje i drugih obveznika i profesija u poduzimanju mjera za
sprječavanje pranja novca, koji bi mogli biti korišteni za pranje novca, kao
što su:

• obveznici koji imaju
podružnice u inozemstvu, ili koji imaju u većinskom vlasništvu, ili pod
kontrolom financijske institucije u inozemstvu;

• drugi subjekti koji u
okviru svojih djelatnosti provode određene financijske aktivnosti –
transakcije, kao što su odvjetnici, odvjetnička društva, javni bilježnici,
odnosno drugi subjekti koji imaju uvid u određene transakcije (revizorske
tvrtke, ovlaštene revizore i pravne ili fizičke osobe koje obavljaju
računovodstvene poslove, ili poslove poreznog savjetovanja);

• proširen je i krug
obveznika na stambene štedionice, mirovinske fondove i društva za upravljanje
mirovinskim fondovima, zatim pravne i fizičke osobe koje obavljaju poslove u
svezi s organiziranjem i provođenjem dražbi.

Osim navedenog, Zakonom
o izmjenama i dopunama ZSPN-a uređena su i pitanja:

• identifikacije
domaćih i stranih pravnih osoba, odnosno stvarnih vlasnika i članova Uprave
trgovačkih društava (beneficial owner);

• povećan je limit od
105.000,00 kuna na 200.000,00 kuna kod prijave Uredu gotovinskih i povezanih
gotovinskih transakcija od strane obveznika;

• nadzora nad primjenom
ZSPN-a, na način da su izričito određena nadzorna tijela po pojedinim
sektorima, koja će preuzeti odgovornost za provedbu ZSPN-a, svaka u svom
sektoru.

Obveznici su Uredu
dužni, na Zakonom propisani način, dostavljati obavijesti o:

• transakcijama koje se
obavljaju gotovim novcem, stranom valutom, vrijednosnim papirima, plemenitim
kovinama i draguljima ako je vrijednost transakcije 200.000,00 kuna, ili veća;

• povezanim gotovinskim
transakcijama koje ukupno dosežu vrijednost 200.000,00 kuna, ili veću;

• transakcijama kada se
radi o poslovima životnog osiguranja ako godišnji zbroj premija za životno
osiguranje prelazi 40.000,00 kuna;

• svim drugim gotovinskim, ili negotovinskim
transakcijama, ako postoji sumnja da se radi o pranju novca;

• Carinska uprava RH obvezna je Ured
obavijestiti o prekograničnom prijenosu gotovine ili čekova, u domaćoj ili
stranoj valuti, u vrijednosti od 40.000,00 kuna, ili većoj.

3.4.3.2. Institucionalni okvir

Ured za sprječavanje pranja novca ustrojen je u
okviru Ministarstva financija kao samostalna unutarnja ustrojstvena jedinica,
odnosno kao financijsko-obavještajna jedinica (FIU-Financial Intelligence Unit)
administrativnog tipa koja obavlja poslove utvrđene ZSPN-om. Organizacijski i
funkcionalno Ured je sastav­ljen je od dva odjela: Odjela za analitiku i Odjela
za prevenciju.

Sadržaj aktivnosti za 2004. godinu

Prioritet u sljedećoj godini svakako predstavlja
on-line povezivanje Ureda i obveznika, radi brže dostave i obrade podataka o
transakcijama i njihove sigurnosti, a sve u cilju što učinkovitije borbe u
sprječavanju i otkrivanju pranja novca odnosno sprječavanje financiranja
terorizma. Troškovi uvođenja on-line povezivanja između Ureda i obveznika te
cjelokupne programske podrške, iznose cca 1.500.000,00 kuna, a osigurat će se
kroz CARDS Program.

3.4.4. Plaćanja i podmirenja

3.4.4.1. Pravni okvir

Pravni okvir za područje plaćanja i namirenja
već je detaljno obrađen u potpoglavlju 3.4.1. Nacionalnog programa Republike
Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za 2004. godinu.

Platni promet u zemlji uređen je Zakonom o
platnom prometu u zemlji (»Narodne novine«, broj 117/01), te podzakonskom
regulativom koja proizlazi iz odredbi ovoga Zakona.

Platni promet s inozemstvom uređen Zakonom o
deviznom poslovanju (»Narodne novine«, broj 96/03) koji je stupio na snagu 18.
lipnja 2003. godine.

Na temelju Zakona o deviznom poslovanju donesene
su:

• Odluka o uvjetima i načinu obavljanja platnog
prometa s inozemstvom (primjenjivat će se od 1. siječnja 2005. godine, a
donesena je na temelju čl. 32. Zakona, »Narodne novine«, broj 146/03),

• Odluka o plaćanju i
naplati u stranim sredstvima plaćanja u zemlji (čl. 15. Zakona, »Narodne
novine«, broj 146/03),

• Odluka o načinu i
uvjetima pod kojima rezidenti u poslovanju s nerezidentima mogu primiti naplatu
ili izvršiti plaćanja u gotovini u kunama, stranoj gotovini i čekovima (čl. 34.
Zakona, »Narodne novine«, broj 146/03),

Odlukom o uvjetima i
načinu obavljanja platnog prometa s inozemstvom, određuju se uvjeti i način
obavljanja platnog prometa između rezidenata i nerezidenata, platnog prometa
preko računa nerezidenata u bankama sa sjedištem u RH, bez obzira na to obavlja
li se plaćanje ili prijenos u stranoj valuti ili u kunama, te plaćanja i
prijenosa stranih sredstava plaćanja između računa rezidenata. Uputu za
provedbu ove Odluke, s detaljno reguliranom tehnikom obavljanja platnog prometa
s inozemstvom po tekućim i kapitalnim poslovima, izradit će i donijeti Hrvatska
narodna banka do kraja 2004. godine.

Odlukom o plaćanju i naplati u stranim
sredstvima plaćanja u zemlji, određeni su poslovi u kojima su dopušteni
plaćanje i naplata u stranim sredstvima plaćanja između rezidenata te između
rezidenata i nerezidenata u RH.

Odlukom o načinu i uvjetima pod kojima rezidenti
u poslovanju s nerezidentima mogu primiti naplatu ili izvršiti plaćanja u
gotovini u kunama, stranoj gotovini i čekovima, određeni su način i uvjeti pod
kojima rezidenti u poslovanju s nerezidentima mogu primiti naplatu, ili
izvršiti plaćanje u gotovini u kunama, stranoj gotovini i čekovima.

Sadržaj aktivnosti za 2004. godinu

Tijekom 2003. godine donesena je Odluka o načinu
obav­ljanja platnog prometa s inozemstvom, koja će se početi primjenjivati 1.
siječnja 2005. godine.

U cilju daljnje razrade
odredbi ove Odluke, tijekom 2004. godine planira se donošenje Upute o provedbi
Odluke o uvjetima i načinu obavljanja platnog prometa s inozemstvom.

Ovom Uputom bit će
izvršeno daljnje usklađivanje s propisima Europske unije i to:

• daljnje usklađivanje
s odredbama Direktive Europskog parlamenta i Vijeća br. 97/5/EC od 27. 1. 1997.
o prekograničnim kreditnim transferima;

• daljnje, potpuno,
usklađivanje s odredbama Direktive Vijeća br. 91/308/EEC o sprječavanju
korištenja financijskog sustava za pranje novca od 10. 7. 1991. i njenim
izmjenama i nadopunama u Direktivi Europskog parlamenta i Vijeća br. 01/97/EEC
od 4. 12. 2001.

 3.4.4.2.
Institucionalni okvir

Hrvatska narodna banka nadležna je za nadzor i
regulativu sustava platnog prometa u zemlji.

Hrvatska narodna banka nadležna je također za
donošenje propisa i nadzor sustava za obračun međubankovnih platnih
transakcija, te načina namirenja na računima banaka na osnovi plaćanja
izvršenih preko međubankovnih sustava.

U okviru svojih posebnih nadležnosti, nadzor nad
poslovanjem u skladu s Zakonom o deviznom poslovanju obavljaju Hrvatska narodna
banka i Ministarstvo financija - Devizni inspektorat Republike Hrvatske i
Carinska uprava Republike Hrvat­ske.

Institucionalni okvir za plaćanja i namirenja
obrađen je detaljnije u potpoglavlju 3.4.2. Nacionalnog programa Republike
Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za 2004. godinu.

Plan provedbe SSP-a

Zakon o deviznom poslovanju djelomično je
usklađen s acquis communautaireom, a ograničenja određenih kapitalnih poslova,
koja su ostala na snazi, će se u skladu s rokovima iz Sporazuma o stabilizaciji
i pridruživanju ukinuti u roku četiri godine nakon njegova stupanja na snagu, a
potpuna liberalizacija kapitalnih transakcija mora se omogućiti do postizanja
punopravnog članstva Republike Hrvatske Europskoj uniji. Također, po isteku
roka od četiri godine, Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje utvrdit će
načine potpune primjene pravila Zajednice o kretanju kapitala.

Zakon o deviznom
poslovanju je usklađen s direktivama Europske unije kojima se određuje
zakonodavni okvir liberalizacije kapitalnih transfera te s odredbama SSP-a koje
se odnose na liberalizaciju pojedinih segmenata kapitalnog računa, pri čemu se
vodilo računa da se postigne i zadrži makroekonomska stabilnost u Republici
Hrvatskoj.

U odnosu na kretanje kapitala s obzirom na
stjecanje prava vlasništva, potrebno je istaknuti da Zakon o trgovačkim društvi­ma
(»Narodne novine«, broj 111/93, 34/99, 121/99, 52/00, 118/03) ne razlikuje
pravne osobe prema sjedištu osnivača, pa tako već sada postoji mogućnost da
društva kćeri trgovačkih društava Zajednice osnovana u Republici Hrvatskoj,
stječu vlasništvo bez ograničenja postavljenih stranim osobama Zakonom o
vlasništvu i drugim stvarnim pravima (»Narodne novine«, broj 91/96, 68/98,
137/99, 22/00, 73/00 i 114/01). Sukladno odredbama Zakona o vlasništvu i drugim
stvarnim pravima, strane fizičke i pravne osobe mogu, pod pretpostavkom
uzajamnosti, stjecati vlasništvo nekretnina na području Republike Hrvatske uz
suglasnost ministra vanjskih poslova Republike Hrvatske, po prethodno pribav­ljenom
mišljenju ministra pravosuđa Republike Hrvatske.

U 2004. godini Hrvatska
narodna banka utvrdit će dinamiku daljnje liberalizacije kapitalnih
transakcija.

Tijekom 2004. godine će
se na temelju makroekonomskih pokazatelja nastaviti analiza utjecaja ukidanja
pojedinih kapitalnih ograničenja na makroekonomsku stabilnost Republike Hrvat­ske,
te će se na temelju rezultata analize donositi odluke o daljnjoj liberalizaciji
kapitalnog računa.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi analizu mogućnosti potpune primjene pravila o kretanju kapitala u skladu s pravilima EU (čl. 61. st. 1.) | 12/2004 | MFIN, HNB |

if !supportEmptyParas endif

3.5. PRAVO TRGOVAČKIH DRUŠTAVA

Ovo potpoglavlje obuhvaća pravo trgovačkih
društava, računovodstva i revizije, te intelektualno, industrijsko i trgovačko
vlasništvo.

3.5.1. Pravo trgovačkih društava

Pravni okvir

Područje prava trgovačkih društava je između
Republike Hrvatske i Europskih Zajednica i njihovih država članica uređeno
odredbama Glave V., Poglavlja II. (članci 48. - 55.) Sporazuma o stabilizaciji
i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europskih zajednica i njihovih
država članica.

Obveza usklađivanja
prava proizlazi iz Glave VI., članka 69. Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju.

Zakon o trgovačkim
društvima (»Narodne novine«, broj 111/93, 34/99, 121/99, 52/00, 118/03), koji
se počeo primjenjivati od 1. siječnja 1995. godine predstavlja temeljni zakon
kojim se u Republici Hrvatskoj uređuje područje prava trgovačkih društava.

Na svojoj sjednici
održanoj 14. srpnja 2003. godine, Hrvat­ski sabor je usvojio Zakon o izmjenama
i dopunama Zakona o trgovačkim društvima (»Narodne novine«, broj 118/03). Zakon
je stupio na snagu 1. kolovoza 2003. godine, a primjenjuje se od 1. siječnja
2004. godine.

Ovim Zakonom o
izmjenama i dopunama Zakona o trgo­vačkim društvima izvršeno je daljnje
usklađivanje područja prava trgovačkih društava s acquis communautaireom
Europske unije koji regulira ovu materiju, sukladno obvezama preuzetim iz
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, te Privremenog sporazuma o
trgovinskim i s njima povezanim pitanjima između Republike Hrvatske i Europske
zajednice.

Na taj način područje prava trgovačkih društava
u Republici Hrvatskoj u velikoj je mjeri usklađeno sa sljedećim propisima
Europske unije:

• Prvom direktivom Vijeća 68/151/EEC od 9.
ožujka 1968. o koordinaciji zaštitnih mehanizama koje, u svrhu zaštite interesa
članica i ostalih, države članice zahtijevaju od društava u smislu stavka 2.
članka 58. Ugovora, s ciljem ujednačavanja takvih zaštitnih mehanizama u
Zajednici;

• Drugom direktivom Vijeća 77/91/EEC od 13.
prosinca 1976. o koordinaciji zaštitnih mehanizama koje, u svrhu zaštite
interesa članica i ostalih, države članice zahtijevaju od društava u smislu
stavka 2. članka 58. Ugovora, s obzirom na osnivanje »jav­nih društava s
ograničenom odgovornošću« i održavanje i promjenu njihovog kapitala, a s ciljem
ujednačavanja tih zaštitnih mehanizama;

• Trećom direktivom Vijeća 78/855/EEC od 9.
listopada 1978. koja se temelji na članku 54 (3) (g) Ugovora, a odnosi se na
spajanja »javnih društava s ograničenom odgovornošću«;

• Šestom direktivom
Vijeća 82/891/EEC od 17. prosinca 1982. koja se temelji na članku 54. (3) (g)
Ugovora, a odnosi se na spajanja »javnih društava s ograničenom odgovornošću«;

• Jedanaestom
direktivom Vijeća 89/666/EEC od 21. prosinca 1989. koja se odnosi na zahtjeve
za otkrivanje podataka u svezi podružnica koje su otvorile neke vrste društava
u državama članicama u skladu sa zakonima druge države;

• Dvanaestom direktivom
Vijeća 89/667/EEC od 21. prosinca 1989. u svezi s »privatnim društvima s
ograničenom odgo­vornošću sastavljenim od jednog člana« i

• Uredbom Vijeća (EEZ)
2137/85 od 25. srpnja 1985. o Europskoj ekonomskoj interesnoj grupaciji (EEIG).

Zakonom o izmjenama i
dopunama Zakona o trgovačkim društvima ostale su neusklađene odredbe našeg
Zakona s onim odredbama navedenih propisa Europske unije, koje se odnose
isključivo na države članice, pa u ovom trenutku nisu mogle ni biti predmet
usklađivanja, tako da će se potpuno usklađivanje i s tim odredbama provesti
trenutkom pristupanja Republike Hrvat­ske Europskoj uniji.

S manjim dijelom
navedenih propisa provedeno je djelo­mično usklađivanje, tako da su primjerice
djelomično usklađene odredbe članka 5. Druge direktive Vijeća 77/91/EEC (nije
bilo potrebno potpuno usklađivanje jer po našem pravu društvo može osnovati i
jedan osnivač), kao i odredbe članka 28. Druge direktive Vijeća 77/91/EEC
(odredba nije u potpunosti preuzeta, ali našim Zakonom o trgovačkim društvima
nije zabranjena njena primjena koja se može provesti u praksi). Navedene
djelomično usklađene odredbe Zakona, bit će u potpunosti usklađene pristupanjem
Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Zakonom o izmjenama i
dopunama Zakona o trgovačkim društvima u velikoj je mjeri izvršeno usklađivanje
s odredbama Šeste direktive Vijeća 82/891/EEC, na način da je u Zakon o
trgovačkim društvima unesena čitava nova glava VII. a., pod nazivom Podjela
društva kapitala.

U svezi Uredbe Vijeća
2137/85 o europskoj interesnoj grupaciji (EEIG) i Statuta Europskog trgovačkog
društva (SE), potrebno je istaknuti da se radi o pravno ustrojbenim oblicima
trgovačkih društava koja su u pravu Europske unije uređena Ured­bama, pa i nema
potrebe za unošenjem odredbi o takvim društvima u nacionalno zakonodavstvo
država članica.

Ipak, najnovijim izmjenama i dopunama Zakona o
trgo­vač­kim društvima u velikoj mjeri je izvršeno usklađivanje našeg prava
trgovačkih društava s odredbama Uredbe o europskoj interesnoj grupaciji. Tako
je u hrvatsko nacionalno zakonodavstvo uvedeno gospodarsko interesno udruženje
kao zaseban oblik trgovačkog društva, čime se ono ustrojava na način kako je
europska interesna grupacija ustrojena Uredbom Vijeća 2137/85 od 25. srpnja
1985. Predmetnim izmjenama i dopunama, Zakon o trgovačkim društvima ostao je
neusklađen samo s manjim dijelom odredbi Uredbe Vijeća 2137/85, i to odredbom
članka 3. stavak 2. točke c) i d) Uredbe, te odredbama članka 10. - 14. Ured­be,
koje će se pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji neposredno
primjenjivati.

Osim Zakona o trgovačkim društvima kao temeljnog
propisa kojim se uređuje pravo trgovačkih društava u Republici Hrvat­skoj, ovo
područje je uređeno i posebnim propisima kojim se uređuju pojedini dijelovi
predmetne materije, kao što su ustroj i vođenje sudskog registra za trgovačka
društva, postupak izdavanja vrijednosnih papira i preuzimanje dioničkih
društava.

Zakon o sudskom
registru (»Narodne novine«, broj 01/95, 57/96, 01/98, 30/99, 45/99) je nakon
Zakona o trgovačkim društvima najznačajniji propis kojim se uređuje područje
prava trgovačkih društava. Ovim zakonom uređuje se osnivanje, ustroj i vođenje
sudskog registra za trgovačka društva i trgovce pojedince, ustanove, zajednice
ustanova i druge osobe za koje je upis propisan zakonom, te postupak u
registarskim stvarima.

Zakonom o tržištu vrijednosnih
papira (»Narodne novine«, broj 84/02) uređuju se ustrojstvo, djelokrug i
nadležnost Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske, postupak
izdavanja vrijednosnih papira, poslovi s vrijednosnim papirima, položaj osoba
ovlaštenih za obavljanje poslova s vrijednosnim papirima, uvjeti za
organizirano javno trgova­nje vrijednosnim papirima, zaštita ulagatelja i
nositelja prava iz vri­jednosnih papira, nematerijalizirani vrijednosni papiri
te ustrojstvo i ovlaštenja Središnje depozitarne agencije, burzi i uređenih
javnih tržišta. Ovo područje je detaljnije opisano u Poglavlju 3.3.6.
Nacionalnog programa za pridruživanje Europskoj uniji za 2004. godinu.

Zakonom o preuzimanju
dioničkih društava (»Narodne novine«, broj 84/02, 87/02, 120/02), uređuju se i
definiraju uvjeti za davanje ponude za preuzimanje dioničkih druš­tava –
izdavatelja, postupci kod stjecanja dionica iznad određenog iznosa, prava i
obveze sudionika u postupku preuzimanja dioničkih društava, zajedničko
djelovanje pravnih i fizičkih osoba u cilju zaštite interesa dioničara,
sankcije u slučaju neobjavljivanja ponuda za preuzimanje, te nadzor nad
provođenjem postupka preuzimanja dioničkih društava. Predmetnim zakonom se
uvodi i pojam konkurentske ponude čime se daje mogućnost da svaka pravna ili
fizička osoba u vrijeme trajanja osnovne ponude za preuzimanje podnese
konkurentsku ponudu. Pri izradi ovog Zakona korištene su glavne zamisli iz
Prijedloga za 13. Direktivu o trgovačkim društvima (»Proposal for a Thirteenth
Directive on company law concerning takeover bids« / »Proposal for a Directive
of the European Parliament and of the Council on takeover bids«). Ovo područje
opisano je i u potpoglavlju 3.3.6. Nacionalnog programa za pridruživanje
Europskoj uniji za 2004. godinu.

Institucionalni okvir

Tijekom 2003. godine
Ministarstvo gospodarstva Republike Hrvatske kao nadležno ministarstvo, odnosno
njegova Uprava za industriju i privatizaciju, bila je stručni nositelj Zakona o
izmje­nama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima (»Narodne novine«, broj
118/03), kao najznačajnijeg akta kojim je u okviru područja prava trgovačkih
društava izvršeno usklađivanje hrvatskog zakonodavstva s propisima Europske
unije.

Za dio područja prava
trgovačkih društava koji se odnosi na donošenje propisa kojima se uređuje
osnivanje, ustroj i vođenje sudskog registra, nadležno je Ministarstvo
pravosuđa Republike Hrvatske, Uprava za građansko pravo.

Za dio područja prava
trgovačkih društava koji se odnosi na donošenje propisa kojima se uređuje
područje vrijednosnih papira i preuzimanje dioničkih društava nadležno je
Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Uprava za financijski sustav.

Upis trgovačkih
društava u sudski registar provode trgovački sudovi (registarski sudovi) koji
vode sudski registar trgovačkih društava, a mjesno je nadležan onaj trgovački
sud na čijem području trgovačko društvo koje se upisuje u sudski registar ima
sjedište.

Tijekom 2004. godine ne
predviđaju se posebne zakonodavne aktivnosti u oblasti prava trgovačkih
društava.

Nadležna tijela državne
uprave će sustavno pratiti efekte primjene odredbi Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o trgovačkim društvima koji se primjenjuje od 1. siječnja 2004.
godine, posebno efekte njegove primjene u odnosu na ostale zakonske i
podzakonske propise kojima se regulira područje prava trgovačkih društava.

Također, nadležna tijela državne uprave će i
nadalje pratiti dinamičan razvoj i moguće promjene propisa Europske unije iz
područja prava trgovačkih društava, te u slučaju da se ukaže potreba, ocijeniti
dinamiku daljnjeg usklađivanja s propisima Europske unije.

*Plan provedbe SSP*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Osnovati RS u sastavu MEI, UZ, MGRIP, MFIN i MP te izraditi analizu usklađenosti svih definicija unutar odgovarajućeg hrvatskog zakonodavstva iz područja poslovnog nastana, te predložiti donošenje novih, ili izmjene i dopune važećih relevantnih propisa (čl. 48.) | 03/2004 | MEI  MGRIP  UZ, MP |

3.5.2. Računovodstvo i revizija

3.5.2.1. Računovodstvo

Pravni okvir

U Republici Hrvatskoj na snazi je Zakon o
računovodstvu (NN 90/92) kao osnovni propis koji regulira područje
računovodstva, te niz zakona kojima se uređuju posebne poslovne djelatnosti kao
što su poslovanje trgovačkih društava, bankarstvo, investicijski fondovi,
mirovinska društva, mirovinski fondovi i neprofitne organizacije. Zakon o
računovodstvu odnosi se na sve poduzetnike, odnosno pravne osobe koje obavljaju
gospodarsku djelatnost s ciljem postizanja dobiti – trgovačka društva, banke,
osiguravajuća društva i dr.

Člankom 15. Zakona o računovodstvu propisana je
primjena Međunarodnih računovodstvenih standarda, koji se objavljuju u
»Narodnim novinama«.

Hrvatski sabor usvojio je Nacionalni program
Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji – 2003. godina (Službeni
list br. 30/03), u kojem je predviđena mjera - izrada novog Zakona o
računovodstvu. Sukladno navedenom u postupku pred Hrvatskim saborom je Nacrt
Prijedloga Zakona o računo­vodstvu, pa je predmetna mjera time provedena.

Pri izradi Prijedloga Zakona o računovodstvu,
sudjelovali su stručnjaci Svjetske banke i stručnjaci Europske unije, a novi
Zakon o računovodstvu u potpunosti udovoljava zahtjevima Europske unije,
uključujući i vrlo recentne zahtjeve.

Prijedlog novog Zakona o računovodstvu uzeo je u
obzir i direktivu Europskog Parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuju i dopunjuju
Direktive Vijeća 78/660/EEZ, 83/349/EEZ i 91/674/EEZ o godišnjim i
konsolidiranim financijskim izvješćima nekih tipova trgovačkih društava,
banaka, te ostalih financijskih institucija i osiguravajućih društava (PE-CONS
3622/03)

Institucionalni okvir

Sukladno odredbama Zakona o računovodstvu,
Hrvatski odbor za računovodstvo i računovodstvene standarde (HORRS) prati,
usklađuje i objašnjava primjenu MRS-ova, a sukladno Prijedlogu novog Zakona
ulogu HORRS-a obavljat će Vijeće za financijsko izvješćivanje. To stručno
tijelo imenovat će Vlada Republike Hrvatske koja će ujedno i propisati broj
članova.

Paralelno s donošenjem
Zakona o računovodstvu bit će razvidno i jesu li i kolika su financijska
sredstva potrebna za provedbu Zakona, a također i hoće li biti potrebno
organizirati dopunsku obuku kadrova i na koji način.

Hrvatska
računovodstvena udruga 2002. izdala je IFAC-ov Kodeks etike za profesionalne
računovođe (Code of Etichs for professional accounts).

Nadležne institucije u
Republici Hrvatskoj i u 2004. godini nastavit će s kontinuiranim praćenjem
dinamike razvoja propisa Europske unije iz tog područja, te daljnji razvoj
međunarodnih standarda, odnosno pristupiti daljnjem usklađivanju s propisima
Europske unije sukladno dinamici utvrđenoj Sporazumom o stabilizaciji i
pridruživanju.

Nastavno na spomenuti
Kodeks etike za profesionalne ra­čuno­vođe, jedan od prioriteta u sljedećoj
godini jest svakako izrada programa mjera koje se odnose na etiku računovođa
sukladno Kodeksu, kao dijela obveze koja proizlazi i iz članka 69., odnosno
članka 84. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.

if !supportEmptyParas endif

*Plan provedbe SSP*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi program licenciranja profesionalnih računovođa (čl. 69. i  84. SSP) | 7/2004 | MFIN |

3.5.2.2. Revizija

Pravni okvir

Revizija (komercijalna) je u Republici Hrvatskoj
uređena posebnim Zakonom o reviziji (»Narodne novine«, 90/92). Zakonom je
propisana primjena Međunarodnih revizijskih standarda (International Auditing
and Assurance Standards Board), koje izdaje IFAC.

Certifikate za ovlaštene revizore izdaje
Hrvatska udruga revizora, na osnovu posebnog programa kojega odobrava
Ministarstvo financija.

Reviziju mogu obavljati samo pravne osobe
registrirane za obavljanje revizije – »revizorske tvrtke« koje moraju imati
zaposlenog najmanje jednog ovlaštenog revizora. Fizičke osobe – ovlašteni
revizori ne mogu sami obavljati reviziju, ako za to nisu registrirani. Reviziju
mogu obavljati samo domaće revizorske tvrtke registrirane u Hrvatskoj. Strane
revizorske tvrtke i revizori mogu samo obavljati zajedničku reviziju s domaćim
revizorskim trvrtkama (joint audit).

Vlada Republike Hrvatske donijela je plan vezan
za pravnu stečevinu Europske unije, te se to odnosi i na strogo udovoljavanje
svim zahtjevima EU o reviziji koje će regulirati Novi zakon o reviziji koji bi
trebao biti usvojen u Hrvatskome saboru do kraja 2004. godine.

Iako zakonska revizija udovoljava većini načela
i uvjeta postavljenih u Preporukama Komisije od 16. svibnja 2002. (Neovisnost
ovlaštenih revizora u EU: Skupina temeljnih načela), te je osiguranje kvalitete
zakonske revizije u Europskoj uniji tj. većina minimalnih zahtjeva i IFAC
zahtjeva koji osiguravaju kvalitetu profesionalne usluge već i sada dio naše
svakodnevne prakse, razmatra se njihovo potpuno uključivanje u zakonsku
regulativu.

Novi Zakon o reviziji uskladit će se sa
Međunarodnim revizijskim standardima (ISAs), te s odredbama Osme direktive
84/253/EEC od 10. travnja 1984. baziranih na članku 54(3) (g) /koje se odnose
na davanje ovlaštenja osobama odgovornim za obnašanje državne revizije
računovodstvenih dokumenata/. Zakon je, isto tako, potrebno uskladiti i sa
»Zelenom knjigom« o državnoj reviziji od 24. srpnja 1996., te preporukom kojom
se osigurava kvaliteta zakonske revizije 2000/257/EC Sl. list 91., od 31.
ožujka 2001.

Institucionalni okvir

Institucionalni okvir obuhvatit će i urediti
licenciranje, ovlasti profesionalnih organizacija i uređenje kontrole kvalitete
revizije i provjere sigurnosti kvalitete koju trebaju provoditi odgo­varajući
organi države i utemeljiti ih.

Paralelno s donošenjem Zakona o reviziji bit će
razvidno jesu li i kolika financijska sredstva potrebna za provedbu Zakona, a
također i da li će biti potrebno organizirati dopunsku obuku kadrova i na koji
način. Što se tiče donacija stranih partnera, potrebno je osmisliti način na
koji bi se mogla provesti donacija, budući da za sada u postojeći program CARDS
2004 nije više moguće ukalkulirati dodatne potrebe, a predviđeni Zakon nije bio
uzet u obzir, kada su se radili planovi za CARDS 2004.

Osim niže navedenih prioritetnih mjera za
provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, svakako je kao prioritet za
sljedeću godinu potrebno navesti još neke mjere koje proizlaze iz obveza
preuzetih člankom 69. i 84. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.

Prioritet za sljedeću godinu primjerice
predstavlja izrada programa mjera kojima moraju udovoljavati ovlaštene
revizorske tvrtke.

Na odgovarajući način potrebno je osnažiti i
internu reviziju, ali i nadzor (superreviziju) revizorskih tvrtki, pa u tom
smislu jedan od prioriteta za sljedeću godinu je donošenje mjera kojima će se
regulirati nadzor (superrevizija) revizorskih tvrtki, sukladno odredbi članka
69. i 84. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.

Jedan od prioritetnih ciljeva za sljedeću 2004.
godinu je i izrada programa mjera koje se odnose na etiku revizora, nastavno na
već spomenuti Kodeks etike IFAC.

*Plan provedbe SSP*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi analizu usklađenosti zakonodavstva u području revizije (čl. 84. SSP) | 12/2004 | MFIN |
| Izraditi program licenciranja profesionalnih revizora (čl. 84. SSP) | 12/2004 | MFIN |

if !supportEmptyParas endif

3.5.3. Intelektualno, industrijsko i trgovačko
vlasništvo

Pravni okvir

Općenito

Nacionalnim programom Republike Hrvatske za
pridruži­va­nje Europskoj uniji za 2003. godinu bile su predviđene sljedeće
zakonodavne aktivnosti u području prava intelektualnog vlasniš­tva:

• Donošenje novog Zakona o autorskom pravu i
srodnim pravima, usklađenog s Direktivama 91/250/EEC, 92/100/EEC, 93/83/EEC,
93/98/EEC/, 96/9/EC, 2001/29/EC i 2001/84/EC;

• Donošenje Zakona o potvrđivanju Sporazuma
između Vlade Republike Hrvatske i Europske patentne organizacije o surad­nji na
području patenata (EPO Extension);

• Donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona
o patentima kojim će se implementirati EPO Extension;

• Donošenje Zakona o potvrđivanju Protokola koji
se odnosi na Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova (Madridski
protokol);

• Donošenje Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o žigu kojim će se implementirati Madridski
protokol;

• Donošenje Zakona o
potvrđivanju Haškog sporazuma o međunarodnoj registraciji industrijskog
dizajna;

• Donošenje Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o industrijskom obličju kojim će se implementirati
Haški sporazum;

• Donošenje Zakona o
potvrđivanju Ugovora o patentnom pravu (PLT, Ženeva, 2000.)

• Donošenje Zakona o
potvrđivanju Ugovora o pravu žiga (TLT, Ženeva 1994.);

• Donošenje Zakona o
potvrđivanju Bečkog sporazuma o utvrđivanju međunarodne klasifikacije
figurativnih elemenata žigova (Beč 1973.);

• Donošenje Zakona o
potvrđivanju Ugovora iz Nairobija o zaštiti olimpijskog simbola (Nairobi
1981.);

• Izrada Nacrta
prijedloga Zakona o industrijskom vlas­ništvu;

• Izrada Nacrta
prijedloga Zakona o zaštiti planova rasporeda poluvodičkih proizvoda;

• Donošenje Uredbe o
provedbi carinskih mjera za zaštitu intelektualnog vlasništva.

Od navedenoga, u 2003.
godini ostvareno je slijedeće:

• Izrađen je Nacrt
prijedloga i donesen je Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima;

• Izrađen je Nacrt prijedloga
i donesen je Zakon o patentima u koji su implementirane odredbe Konvencije o
izdavanju europskog patenta i Direktiva EU;

• Izrađen je Nacrt prijedloga i donesen je Zakon
o žigu u koji su implementirane odredbe Madridskog protokola i Direktiva EU;

• Izrađen je Nacrt prijedloga i donesen je Zakon
o industrijskom dizajnu u koji su implementirane odredbe Haškog sporazuma i
Direktive 98/71/EC Europskog Parlamenta i Vijeća o pravnoj zaštiti dizajna;

• Izrađen je Nacrt prijedloga i donesen je Zakon
o oznakama zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga u koji su implementirane
odredbe Direktiva EU;

Iz navedenoga vidljivo je da su ostvareni
rezultati djelomice različiti od planiranih, prije svega zbog činjenice što je
izrađeno pet nacrta zakona u području industrijskog vlasništva umjesto
predviđena dva (umjesto Zakona o industrijskom vlasništvu, izrađeni su nacrti
prijedloga Zakona o patentu, Zakona o žigu, Zakona o industrijskom dizajnu,
Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga i Zakon o zaštiti
topografija poluvodičkih proizvoda), a iz razloga što se radi o vrlo
specifičnim područjima koja je trebalo uskladiti s Direktivama i Uredbama EU i
koja je gotovo nemoguće bilo objediniti u jedan zakon u zadanom vremenskom
roku. S druge strane potrebno je istaknuti da je na ovaj način izbjegnuto
donošenje planiranih zakona o izmjenama i dopunama zakona u području patenata,
žiga i industrijskog dizajna budući da su odredbe Konvencije o izdavanju
europskog patenta, Madridskog protokola i Haškog sporazuma implementirane u
nove zakone.

Nositelj izrade navedenih zakona prema Vladi
Republike Hrvatske i Hrvatskome saboru bilo je Ministarstvo znanosti i
tehnologije. U postupku izrade navedenih nacrta prijedloga zakona kao
recenzenti su sudjelovali i strani eksperti koji su pružili stručnu pomoć
djelatnicima Zavoda u okviru programa CARDS 2001. Svi navedeni zakoni prošli su
zakonodavnu proceduru, stupili su na snagu i primjenjuju se od 1. siječnja
2004. godine.

Carinska uprava
Ministarstva financija izradila je Uredbu o provedbi carinskih mjera u vezi s
robom kojom se povređuje pravo intelektualnog vlasništva i koju je donijela
Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 26. lipnja 2003. godine i koja se
primjenjuje od 1. listopada 2003. godine. Navedena Uredba usklađena je s
Uredbama broj 3295/94, 1367/95 i 241/1999 Europske unije.

Tijekom 2003. godine
doneseni su i zakoni o potvrđivanju sljedećih međunarodnih ugovora i sporazuma
što je bio preduvjet za donošenje seta zakona o industrijskom vlasništvu:

• Zakon o potvrđivanju
Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske patentne organizacije o
suradnji na području patenata (Sporazum o suradnji i proširenju – »EPO
extension«), čime je Republici Hrvatskoj otvoren put za članstvo u Europskoj
patentnoj organizaciji i kojim je u Republici Hrvatskoj osiguran standard
patentne zaštite kakav postoji u državama članicama ove organizacije. U skladu
s ovim Sporazumom, europska prijava patenta u kojoj je naznačena Republika
Hrvatska i europski patenti čiji su učinci prošireni na Republiku Hrvatsku
imaju isti učinak i podložni su istim uvjetima kao i nacionalna prijava i
nacionalni patent prema predloženom Zakonu. Stoga se predviđa veliki broj
prijava inozemnih podnositelja koji će koristiti ovaj sustav proširenja radi
osiguravanja svojih ekonomskih interesa i sigurnosti.

• Zakon o potvrđivanju Protokola koji se odnosi
na Madrid­ski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova (Madridski protokol,
Madrid 1989.), kojim je u Republici Hrvatskoj postignuta daljnje usklađivanje u
području prava žiga.

• Zakon o potvrđivanju Haškog sporazuma o
međunarodnoj pohrani industrijskog dizajna, od 6. studenoga 1925., revidiranog
u Hagu, 28. studenoga 1960. (Haški akt 1960.), i dopunjenog u Stockholmu, 14.
srpnja 1967., s izmjenama od 28. rujna 1979. (Stockholmski Dopunski akt 1967.),
te Ženevskog akta Haškog sporazuma o međunarodnoj registraciji industrijskog
dizajna, usvojenog u Ženevi, 2. srpnja 1999. (Ženevski akt 1999.), kojim je u
Republici Hrvatskoj postignuta daljnje usklađivanje u području prava
industrijskog dizajna.

Nacrti Pravilnika za primjenu navedenih Zakona
izrađeni su i upućeni su Ministarstvu znanosti i tehnologije u prvoj polovici
prosinca 2003. godine. Navedenim pravilnicima detaljno će se regulirati pitanja
postupka za priznanje patenta, žiga, industrijskog dizajna, oznake zemljopisnog
podrijetla proizvoda i usluga, topografija poluvodičkih proizvoda.

U 2004. godini planira se donošenje zakona o
potvrđivanju sljedećih međunarodnih ugovora i sporazuma čime će se još više
doprinijeti pravnoj sigurnosti i usklađenosti RH u području zaštite patenata i
žigova:

• Ugovora o patentnom
pravu (PLT, Ženeva, 2000.), u cilju postizanja harmonizacije formalnih uvjeta u
postupku za priznanje patenta;

• Ugovora o pravu žiga
(TLT, Ženeva 1994.), u cilju postizanja harmonizacije formalnih uvjeta u
postupku za priznanje žiga;

• Bečkog sporazuma o
utvrđivanju međunarodne klasifikacije figurativnih elemenata žigova (Beč
1973.), u cilju primjene jedinstvenih kriterija za utvrđivanje figurativnih
elemenata žigova;

• Ugovora iz Nairobija
o zaštiti olimpijskog simbola (Nairobi 1981.), u cilju pružanja jednake razine
i opsega zaštite olimpijskom simbolu kao u ostalim državama potpisnicama ovoga
Ugovora.

Nakon izrade
komparativne analize propisa država članica koji se odnose na zastupanje u
području prava industirjskog vlasništva, moći ćemo pristupiti izradi nacta
zakona o zastupanju u području industrijskog prava vlasništva kao i provedbenih
propisa kojima bi se reguliralo polaganje stručnog ispita za zastupnike pred
Državnim zavodom za intelektualno vlasništvo i kojima bi se propisali ostali
uvjeti za upis u registar zastupnika.

Autorsko pravo i srodna prava

Stupanjem na snagu dva tzv. Internet ugovora
Svjetske organi­zacije za intelektualno vlasništvo (Ugovora o autorskom pravu i
Ugovora o izvedbama i fonogramima), a koje je Republika Hrvatska ratificirala
te obveze koje proizlaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju upućivale
su na potrebu donošenja novog zakona u području autorskog prava i srodnih
prava.

Novi Zakon o autorskom pravu usklađen je s
pravnom stečevinom EZ-a, koju čini ukupno sedam Direktiva kako je to i
predviđeno Nacionalnim programom za 2003. godinu.

Usklađivanjem s navedenim međunarodnim ugovorima
i Direktivama EZ-a, u ovom se Zakonu, uz prava autora na njihovim djelima u
području književnosti, znanosti i umjetnosti, prava umjetnika izvođača na
njihovim izvedbama, prava proiz­vođača fonograma na njihovim fonogramima i
prava organizacija za radiodifuziju na njihovim emitiranjima, posebno uređuju i
prava filmskih producenata na njihovim videogramima, prava nakladnika na
njihovim izdanjima te prava proizvođača baza podataka na njihovim bazama
podataka. Navedeni Zakon stupio je na snagu 30. listopada 2003. godine.

Industrijsko vlasništvo

Patenti

Novi Zakon o patentu
usklađen je s pravnom stečevinom EZ čim su obuhvaćeno pružanje pravne zaštite
izumima s područja biotehnologije, uvođenje svjedodžbe za dodatnu zaštitu
medicinskih proizvoda te uvođenje certifikata za dodatnu zaštitu sredstava za
zaštitu biljaka.

Nadalje, uvođenjem
poglavlja o Europskoj prijavi patenta i europskom patentu u novi Zakon o
patentu, omogućena je neposredna primjena Sporazuma između Vlade Republike
Hrvatske i Europske patentne organizacije o suradnji na području patenata.

Žigovi

Novi Zakon o žigu
usklađen je s Direktivom Vijeća 89/104/EEC od 21. prosinca 1988. za
ujednačavanje zakona država članica koji se odnose na žigove, čime je omogućena
usklađenost sa odnosnim zakonima država članica Europske unije.

Industrijski dizajn

Novi Zakon o
industrijskom dizajnu usklađen je s Direktivom 98/71/EC Europskog Parlamenta i
Vijeća od 13. listopada 1998. o pravnoj zaštiti industrijskog dizajna, čime je
omogućena usklađenost sa odnosnim zakonima država članica Europske unije.

Oznake zemljopisnog
podrijetla proizvoda i usluga

Novi Zakon o oznakama
zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga usklađen je s pravnom stečevinom EZ
koju čine tri Direktive kojima je na nivou EU regulirana zaštita oznaka
zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih
proizvoda.

Novim Zakonom o
oznakama zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga postignuta je usklađenost s
odnosnim zakonima država članica Europske unije.

Topografije
poluvodičkih proizvoda

Novi Zakon o zaštiti
topografija poluvodičkih proizvoda usklađen je s Direktivom 87/54/EEC od 16.
prosinca 1997. o prav­noj zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, čime je
omo­gu­ćena usklađenost s odnosnim zakonima država članica Europske unije.

Institucionalni okvir

Državni zavod za intelektualno vlasništvo,
tijelo je državne uprave nadležno između ostalog za:

• izradu nacrta zakona
i drugih propisa u području prava intelektualnog vlasništva;

• poslove koji se
odnose na pripremu, sklapanje i izvršavanje međunarodnih ugovora u području
prava intelektualnog vlasniš­tva;

• obavljanje upravnih i
stručnih poslova koji se odnose na provođenje postupka za zaštitu izuma, robnih
i uslužnih žigova, industrijskog dizajna, oznaka zemljopisnog podrijetla
proizvoda i usluga te topografija poluvodičkih proizvoda;

• izdavanje odobrenja za kolektivno ostvarivanje
autorskog prava i srodnih prava te za provođenje inspekcijskog nadzora na
udrugama kojima je takvo odobrenje izdano;

• informacijsko-dokumentacijske poslove koji se
odnose na prikupljanje, sređivanje i stavljanje na uvid patentne dokumentacije
zainteresiranim osobama te druge oblike diseminacije informacija u području
intelektualnog vlasništva.

Danas u Republici Hrvatskoj ne postoji razlika
između patentnih zastupnika i zastupnika za žigove i dizajn kao niti obavezno
polaganje stručnog ispita za osobe koje se namjeravaju baviti zastupanjem u
području prava industrijskog vlasništva, što je dugogodišnja praksa u državama
članicama Europske unije. Stoga je potrebno izgraditi cjelovit sustav
zastupanja u području prava industrijskog vlasništva koji će biti u skladu s
europskim standardima zastupanja u ovome području. Prije svega potrebno je
izraditi komparativnu analizu propisa država članica EU koji se odnose na
zastupanje u području prava industrijskog vlasništva nakon čega je potrebno
pristupiti izradi Nacrta Zakona o zastupanju u području industrijskog
vlasništva kao i provedbenog propisa, kojima bi se reguliralo polaganje
stručnog ispita za zastupnike pred Zavodom i propisali ostali uvjeti za upis u
registar zastupnika.

Za sporove u području prava intelektualnog
vlasništva nadležni su u prvom stupnju trgovački sudovi sa sjedištem u Zagrebu,
Rijeci, Osijeku i Splitu. O žalbama protiv odluka sudova donesenih u prvom
stupnju odlučuje Visoki trgovački sud Repub­like Hrvatske sa sjedištem u
Zagrebu. O izvanrednim pravnim lijekovima odlučuje Vrhovni sud Republike
Hrvatske. Građanski postupak provodi se prema odredbama Zakona o parničnom
postupku.

Prekršaji za povrede prava intelektualnog vlasništva
propisani su navedenim zakonima u području prava industrijskog vlasništva. U
prekršajnom postupku u prvom stupnju rješavaju prekršajni sudovi, u drugom
stupnju Visoki prekršajni sud. Prekršajni postupak provodi se prema Zakonu o
prekršajnom postupku.

Kaznena djela koja nastaju povredom prava
intelektualnog vlasništva propisana su odredbama Kaznenog zakona Republike
Hrvatske. Za kaznena djela počinjena povredom prava intelektualnog vlasništva
nadležni su u prvom stupnju općinski sudovi. O žalbama protiv presuda općinskih
sudova odlučuju županijski sudovi. O izvanrednim pravnim lijekovima odlučuje
Vrhovni sud Republike Hrvatske. Kazneni postupak se provodi prema odredbama
Zakona o kaznenom postupku. U otkrivanju kaznenih djela počinjenih povredama prava
intelektualnog vlasništva, policija – Odjel za gospodarski kriminalitet koji
djeluje u okviru Uprave kriminalističke policije Ravnateljstva policije –
postupa prema odredbama Zakona o kaznenom postupku.

Carinska uprava nadležna je za provođenje
postupaka s robom za koju postoji osnovana sumnja da se njenim uvozom ili
izvozom čini povreda prava intelektualnog vlasništva. Stoga je Carinska uprava
Ministarstva financija izradila Uredbu o provedbi carinskih mjera u vezi s
robom kojom se povređuje pravo intelektualnog vlasništva i koju je donijela
Vlada Republike Hrvat­ske na sjednici održanoj 26. lipnja 2003. godine i koja
se primjenjuje od 1. listopada 2003. godine.

Državni inspektorat, u području prava
intelektualnog vlasniš­tva nadzire primjenu zakona i drugih propisa koji
uređuju: promet, umnožavanje i reproduciranje glazbenih i kinematografskih
djela snimljenih na nosačima zvuka i slike te računalnih programa; zaštitu
industrijskog dizajna, žigova i korištenje oznaka zemljopisnog podrijetla
proizvoda i usluga; izradu, nuđenje na prodaju, prodaju, upotrebu, uvoz i
skladištenje proizvoda izrađenih prema izumu, odnosno koji su dobiveni
postupkom koji je predmet zaštite izumom, bez odobrenja nositelja patenta.

*if !supportEmptyParas endif*

*Plan provedbe SSP*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi komparativnu analizu propisa država članica EU koji se odnose na zastupanje u području prava industrijskog vlasništva (čl. 71. SSP) | 06/2004 | DZIV  MZOŠ |
| Pratiti provedbu prava zaštite intelektualnog vlasništva u RH i pravodobno upozoravati na moguće probleme koji utječu na trgovinske uvjete (čl. 71. st.4. SSP) | Trajno | DZIV  MZOŠ |

if !supportEmptyParas endif

3.6. TRŽIŠNO NATJECANJE I DRŽAVNE POTPORE

3.6.1. Tržišno natjecanje

Pravni okvir

Nacionalni program Republike Hrvatske za
pridruživanje Europskoj uniji za 2003. godinu kao prioritet u području tržišnog
natjecanja predvidio je donošenje novog Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja.

Temeljni pravni okvir
za područje tržišnoga natjecanja u Hrvatskoj jest Zakon o zaštiti tržišnoga
natjecanja, koji je stupio na snagu 7. kolovoza 2003., a primjenjuje se od 1.
listopada 2003. (NN br. 122/2003). Ovim propisom provedeno je usklađivanje
zakonodavstva Republike Hrvatske sa *acquis communautaireom.*

Za tržišno natjecanje
također su značajne i odredbe drugih propisa koje uređuju to područje u nekim
posebnim djelatnostima, primjerice Zakon o telekomunikacijama (NN 122/2003,
158/2003, 177/2003), Zakon o bankama (NN 84/2002), zakoni u području
energetskih djelatnosti (Zakon o energiji, NN 68/2001, Zakon o tržištu
električne energije, NN 68/2001, Zakon o tržištu plina, NN 68/2001, Zakon o
regulaciji energetskih djelatnosti, NN 68/2001). Zakon o elektroničkim medijima
(NN, 122/2003), koji je stupio na snagu u srpnju 2003., sadrži odredbe o
tržišnom natjecanju u području televizijskih i radijskih programa, te
elektroničkih publikacija. No, ti propisi nisu posvećeni tržišnom natjecanju,
nego samo nekim svojim odredbama, posebno ili dodatno, rješavaju određena
pitanja tržišnoga natjecanja specifična za dotične sektore. Zakon o zaštiti
tržišnog natjecanja je ujedno glavni izvor prava tržišnog natjecanja za
djelatnosti koje ti propisi uređuju.

Pravila sadržana u drugim propisima također su
značajna u ostvarivanju učinkovitoga tržišnog natjecanja, no uloga tih pravila
u tržišnom natjecanju je samo posredna. Ta pravila sadržana su primjerice u
Zakonu o komunalnom gospodarstvu, Zakonu o koncesijama, Zakonu o osiguranju,
Zakonu o posredovanju i zastupanju u osiguranju. Ti su propisi važni jer
predviđaju uvjete koji se moraju ispuniti da bi se neka posebna djelatnost
mogla obav­ljati, a postavljaju i određena specifična pravila kako se to treba
činiti. Pravila značajna u ostvarivanju učinkovitoga tržišnog natjecanja, koja
se izravnije tiču potrošača, sadržana su prije svega u Zakonu o zaštiti
potrošača (NN 96/2003), te u Zakonu o obveznim odnosima i Zakonu o trgovini.

Novi Zakon o zaštiti tržišnoga natjecanja
(»Narodne novine«  br. 122/2003), stupio
je na snagu 7. kolovoza 2003., a primjenjuje se od 1. listopada 2003.. U
najvećoj je mjeri usklađen s relevantnom pravnom stečevinom EU. Zbog
specifičnosti prava i politike tržišnog natjecanja kao i zbog kompleksnosti ove
materije, potpuno usklađivanje s pravnom stečevinom EU ne može biti provedeno
samim Zakonom o zaštiti tržišnog natjecanja. Stoga Zakon propisuje da će pojedini
dijelovi materije, koji nisu regulirani Zakonom, biti regulirani podzakonskim
aktima, te određuje da ti akti trebaju biti doneseni u roku od tri, odnosno
šest mjeseci od dana stupanja na snagu Zakona. Ovim će se aktima s jedne
strane, detaljnije regulirati pojedine materijalne i postupovne odredbe iz
područja tržišnog natjecanja i time u potpunosti izvršiti uskla­đivanje s *acquis-em*,
a s druge strane izvršiti preustroj Agencije s obzirom na novo tijelo koje
njome upravlja kao i na nove djelatnosti u njezinoj nadležnosti.

Tako će podzakonskim aktima, koji trebaju biti
doneseni u roku od tri mjeseca od stupanja Zakona na snagu, biti definirano
mjerodavno tržište (Uredbom o mjerodavnom tržištu), detaljno propisati uvjeti
kojima moraju udovoljavati sporazumi kako bi bili obuhvaćeni skupnim izuzećem
(vertikalni sporazumi, a posebno sporazumi o isključivoj i selektivnoj
distribuciji, isključivoj kupnji i franchisingu; (Uredbom o skupnim izuzećima
za vertikalne sporazume), propisati uvjete za sporazume male vrijednosti
(Uredbom o sporazumima male vrijednosti), te urediti pitanja podnošenja prijave
i ocjene dopuštenosti koncentracija (Uredbom o koncentracijama). Propisi kojima
će biti regulirana skupna izuzeća za horizontalne sporazume, posebno za
sporazume o istraživanju i razvoju te o specijalizaciji, zatim za sporazume o
transferu tehnologije, licenci i know-howu, o distribuciji i servisiranju
motornih vozila te za sporazume o osiguranju, trebaju biti doneseni u roku od
šest mjeseci od stupanja Zakona na snagu. Novi Statut Agencije treba biti
podnesen na potvrdu Hrvatskom saboru u roku od tri mjeseca od stupanja Zakona
na snagu.

Institucionalni okvir

Agencija za zaštitu tržišnoga natjecanja
mjerodavna je za obavljanje upravnih i stručnih poslova u vezi sa zaštitom
tržiš­noga natjecanja kao tijelo opće nadležnosti. Vijeće za zaštitu tržišnog
natjecanja upravlja radom Agencije a imenuje ga Hrvat­ski sabor na prijedlog
Vlade Republike Hrvatske, na vrijeme od pet godina, uz mogućnost ponovnog
izbora. Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja ima pet članova, od kojih je
jedan predsjednik Vijeća. Vijeće može osnovati stručna savjetodavna tijela koja
mu pomažu u donošenju odluka iz djelokruga Agencije.

U odnosu na 2002.
godinu, institucionalni kapaciteti Agencije znatno su ojačani u 2003. Zaposleno
je novo, stručno i tehničko osoblje, i to troje diplomiranih ekonomista i
četvoro diplomiranih pravnika. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja trenutno
zapošljava 24 osobe. Uz zapošljavanje članova Vijeća za zaštitu tržišnog
natjecanja, do kraja 2003. i u 2004. godini pred­viđeno je zapošljavanje novog
osoblja prvenstveno struč­njaka u području državnih potpora.

Također pojedine
djelatnosti imaju i posebna regulatorna tijela nadležna, između ostaloga, i za
uređenje tržišnog natjecanja u tim područjima. Tako je u području
telekomunikacija za tržišno natjecanje zaduženo Vijeće za telekomunikacije, na
području energetskih djelatnosti Vijeće za regulaciju energetskih djelatnosti,
dok područje elektroničkih medija regulira Vijeće za elektro­ničke medije. U
djelatnosti bankarstva, sukladno Zakonu o bankama, za pitanja tržišnog
natjecanja nadležna je Hrvatska narodna banka. Navedena regulatorna tijela u
pitanjima vezanim uz tržiš­no natjecanje, surađuju s Agencijom, kao tijelom
opće nadležnosti u ovom području.

Važnu ulogu u provedbi propisa tržišnoga
natjecanja imaju i nadležni sudovi, pri čemu je uloga Upravnog suda
ocjenjivanje odluke Agencije i specijaliziranih tijela u posebnim djelatnostima
povodom pokrenutoga upravnog spora, dok bi prekršajni sudovi trebali provoditi
odluke Agencije i specijaliziranih tijela sankcioniranjem poduzetnika za koje
su ta tijela utvrdila da su određenim postupanjem narušili pravila tržišnoga
natjecanja.

3.6.2. Državne potpore

Pravni okvir

Temeljni pravni okvir za područje državnih
potpora u Hrvat­skoj čine Zakon o državnim potporama (»Narodne novine«
47/1003), i Uredba o državnim potporama (»Narodne novine« 121/2003) koju je
Vlada donijela 24. srpnja 2003., kao propis kojim se uređuje primjena Zakona o
državnim potporama. Donošenje ovih propisa bilo je predviđeno Nacionalnim
program Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za 2003. godinu.

Zakon o državnim potporama sadrži odredbe koje
su utemeljene na starom Zakonu o zaštiti tržišnog natjecanja, a odnose se na
tijelo koje je upravljalo Agencijom, odnosno na savjeto-
davno tijelo. Potrebno je stoga izmijeniti navedene odredbe i uskladiti ih s
novim Zakonom.

Potrebno je nadalje izraditi popis svih
postojećih programa državnih potpora, te izraditi program dinamike usklađivanja
postojećih programa državnih potpora s kriterijima iz čl. 70. st. 2. SSP-a.

Institucionalni okvir

Agencija za zaštitu tržišnoga natjecanja
mjerodavna je za obavljanje poslova odobravanja, nadzora provedbe i povrata
općih i pojedinačnih državnih potpora, osim državnih potpora poljoprivredi i
ribarstvu.

U tom smislu Agencija obavlja sljedeće poslove:
nadzire provedbu i učinke dodijeljenih državnih potpora te nalaže povrat
državnih potpora koje su dane ili korištene protivno propisima; prikuplja,
obrađuje i evidentira podatke o državnim potporama; prikuplja podatke o
korištenju i učincima dodijeljenih držav­nih potpora; vodi evidenciju o
državnim potporama; sastavlja godišnje izvješće o svom radu i podnosi ga Hrvat­skom
saboru; surađuje s tijelom nadležnim za državne potpore poljoprivredi i
ribarstvu prilikom pripreme godišnjeg izvješća o državnim potporama; surađuje s
tijelima nadležnima za pripremu proračuna, sukladno posebnom zakonu, države,
jedinica područne (regionalne) samouprave i jedinica lokalne samouprave
prilikom pripreme proračuna; podnosi godišnje izvješće o državnim potporama
Hrvat­skom saboru; surađuje s međunarodnim tijelima, u skladu s među­narodno
preuzetim obvezama Republike Hrvatske; sudjeluje u pripremi nacrta prijedloga
zakona i drugih propisa koji se odnose na državne potpore, te daje poticaje i
prijedloge za unaprjeđenje sustava državnih potpora, te obavlja ostale poslove
vezane uz provedbu ovoga Zakona. Pri obavljanju navedenih poslova Agencija ima
javne ovlasti i surađuje s tijelima koja u Republici Hrvat­skoj nadziru
financijsko poslovanje vezano za državne potpore.

Slijedom navedenog, potrebno je izvršiti
preustroj Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja kako bi ista bila sposobna
obavljati opisane poslove iz područja državnih potpora.

*Plan provedbe SSP*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| izraditi program dinamike usklađivanja postojećih programa državnih potpora s kriterijima iz čl. 70. st. 2. SSP-a. | 04/2004 | AZTN |
| izraditi program prilagodbe sustava državnih potpora u RH s sustavom državnih potpora u EU (čl. 70.) | 04/2004 | AZTN, MFIN, MPŠIVG, MGRIP, TDU |
| izraditi izvješće o državnim potporama za 2003. godinu (čl. 70. st. 5.) | 04/2004 | AZTN, MFIN, MPŠIVG, MGRIP, TDU |

3.6.3. Trgovačka društva s posebnim ili
isključivim pravima i državni monopoli

Pravni okvir

Nakon osamostaljivanja i stjecanja neovisnosti u
Republici Hrvatskoj sljedeća su javna poduzeća prešla u izravno vlasništvo
države: »Narodne novine« d.d., »Hrvatske šume«, »Jadrolinija«, »Hrvatska
vodoprivreda«, »Hrvatske ceste«, »Hrvatska elektroprivreda«, »Hrvatska
radio-televizija«, »INA« i »Hrvatske željeznice«.

S obzirom na to, možemo reći da ova poduzeća u
nekim aspektima svog djelovanja imaju isključiva ili posebna prava.

Posebna ili isključiva prava dodjeljuju se
temeljem važećih zakona koje je donio Hrvatski sabor i to na način da se
pojedinim odredbama zakona propisuju određene iznimke od pravila, odnosno, samo
i isključivo temeljem zakona se pojedina ili posebna prava mogu dodijeliti.
Iznimno, isključiva ili posebna prava mogu se dodijeliti i/ili drugim propisom
(odlukom, uredbom ili zak­ljučkom) Vlade Republike Hrvatske, kada je Vlada za
to ov­laš­tena temeljem zakona.

Predmet, opseg i trajanje isključivih ili
posebnih prava, propisani su određenim zakonima. Tako npr. Zakon o javnoj
nabavi (»Narodne novine« broj 117/01) u članku 2. definira posebna ili
isključiva prava (ovlasti) kao prava dodijeljena od mjerodavnog tijela jednoj
ili više pravnih ili fizičkih osoba za obavljanje djelatnosti vodoopskrbe, energetike,
prometa i telekomunikacija ako u svrhu izgradnje mreže ili objekta može
koristiti izvlaštenje ili imovinu, ili ako opremu mreže može staviti na, ispod
ili preko javne prometnice, te ako pravna osoba opskrbljuje pitkom vodom,
strujom, plinom ili toplinskom energijom mrežu kojom upravlja korisnik posebnih
ili isključivih prava.

Komunalni sektor u RH reguliran je na način da
komunalne djelatnosti može obavljati trgovačko društvo, javna ustanova ili
vlastiti pogon-služba - svi u pretežitom vlasništvu jedinice lokalne samouprave
(vlasništvo - 50+1% dionica) kako je propisano Zakonom o komunalnoj djelatnosti
(»Narodne novine« br. 26/03) i određenim podzakonskim propisima.

Zakonom je propisano da se komunalne djelatnosti
obavljaju kao javna služba, te je dana mogućnost jedinicama lokalne samouprave
da za određene komunalne djelatnosti može pravnim osobama, kada obavljaju
komunalnu djelatnost, prenijeti javne ovlasti.

Kada komunalnu djelatnost obavlja trgovačko
društvo, javna ustanova ili vlastiti pogon, tada vrijeme obavljanja predmetne
djelatnosti nije određeno i ono ovisi isključivo o volji dotične jedinice
lokalne samouprave. U slučajevima koncesioniranja ili ugovaranja, vrijeme
obavljanja komunalne djelatnosti određeno je u samom ugovoru o koncesiji ili ugovoru
o povjeravanju. Ugovor o koncesiji može se sklopiti najdulje na 30 godina, a
ugovor o povjeravanju do 4 godine.

Temeljem Zakona o Jadroliniji i Zakona o javnom
prijevozu u linijskom obalnom pomorskom prometu (»Narodne novine« br. 131/97)
dodijeljena su neka posebna prava.

Na plovnim linijama od
državnog interesa prava na održa­vanje većine trajektnih linija ima
»Jadrolinija« Rijeka, dok za ostale i novouvedene linije se odobrenje za
održavanje linija daje i privatnim poduzetnicima temeljem javnog nadmetanja.

Predmet tih prava je
održavanje linija kopno - otoci među­sobno, dok se opseg povezivanja odnosi na
sva plovna područja unutar hrvatskog teritorijalnog mora. Trajanje prava nije
za sve linije ograničeno, ali za sve novouspostavljene linije odobrenje se daje
na pet godina.

Isključiva prava su
trgovačkom društvu »HŽ - Hrvatske že­ljez­nice« d.o.o. dodijeljena temeljem
Zakona o željeznici (»Na­rod­ne novine« broj 123/03.).

»HŽ - Hrvatske
željeznice« d.o.o. je trgovačko društvo kojemu je dodijeljeno isključivo pravo
prijevoza putnika i robe u unutarnjem i međunarodnom željezničkom prijevozu te
izgradnja i održavanje željezničke infrastrukture.

Zakonom o
preoblikovanju javnog poduzeća Narodne novine d.d. (»Narodne novine« broj
128/99), dioničko društvo Narodne novine osnovano je radi izdavanja »Narodnih
novina«, službenog lista RH, te radi obavljanja i drugih djelatnosti utvrđenih
statutom društva, a čiji dioničar je Republika Hrvatska.

Tako je Vlada Republike
Hrvatske donijela Zaključak, kojim je u točki 1. navedeno da su državna i druga
tijela, sukladno članku 6. točka 1. Zakona o javnoj nabavi, koja su korisnici
državnog proračuna obvezna za vlastite potrebe nabavljati službene tiskanice
koje tiska trgovačko društvo »Narodne novine« d.d., Zagreb.

Dakle, Javno poduzeće
Narodne novine d.d. ima posebna ili isključiva prava tiskanja službenih
tiskanica za potrebe korisnika državnog proračuna. Isto tako, postoji obveza
korisnika državnog proračuna za nabavu službenih tiskanica od javnog poduzeća
Narodne novine d.d.

Također, isključiva ili
posebna prava koja su dodijeljena »Hrvatskim šumama«, odnosno, pravo
gospodarenja šumama i šumskim zemljištima »Hrvatskim šumama« društvu s ograni­čenom
odgovornošću dodijeljeno je temeljem Zakona o šumama – pročišćeni tekst
(»Narodne novine« br. 52/90,5/91, 9/91, 61/91, 26/93, 76/93, 76/99, 8/00 i
13/02).

»Hrvatskim šumama«
društvu s ograničenom odgovornošću dodijeljeno je pravo gospodarenja šumama i
šumskim zemljištima u vlasništvu Republike Hrvatske.

Gospodarenja šumama i šumskim
zemljištima djelatnost je od posebnoga društvenog interesa, te obuhvaća osobito
jednostavnu i proširenu biološku reprodukciju šuma; iskorištavanje šuma i
šumskih zemljišta, nasada, sporednih šumskih proizvoda, vađenje pijeska, kamena
i šljunka te transport šumskih proizvoda; korištenje općekorisnih funkcija šuma
te izgradnju i korištenje šumskih prometnica i drugih objekata u svrhu
gospodarenja šumama. Naprijed navedena posebna prava nemaju ograničen rok
trajanja, odnosno, ista nisu dodijeljena na određeni rok.

U ovom trenutku možemo reći da u poštanskom
sektoru postoji monopol Hrvatske pošte. Međutim, važno je napomenuti da je
Zakonom o pošti (NN br.172/03) predviđeno ukinuti monopole Hrvatske pošte, osim
određenih usluga, a to su prijam, prijenos i uručenje poštanskih pošiljaka mase
do 100 grama u unutrašnjem i međunarodnom dolaznom prometu. No, i ta vrsta
poštanskih usluga neće se smatrati rezerviranom poštanskom uslugom, ukoliko je
cijena jednaka ili viša od trostruke cijene prve stope mase najbrže kategorije.

Naime, navedenim
zakonskim prijedlogom uskladit će se normativna rješenja u području pošte i
poštanskog prometa sa zahtjevima Europske unije, u svrhu uspostave postupne
liberalizacije tržišta poštanskih usluga, uz određivanje poštanskih usluga i
uvjeta uz koje će se te usluge obavljati na slobodnom tržištu, ali i
određivanje rezerviranih poštanskih usluga nad kojima će Hrvatska pošta imati
posebna ili isključiva prava, a sve s ciljem osiguranja nužnog opsega
poštanskih usluga određene kakvoće za sve korisnike na cijelom području
Republike Hrvatske.

Iako ne postoje
zakonska ograničenja pristupa tržištu nepokretne telefonske mreže, napominjemo
da Hrvatske telekomunikacije d.d. zadržavaju monopol na izdvojenu lokalnu
petlju koji će prestati 1. siječnja 2005. god. Nakon toga datuma, Hrvatske
telekomunikacije dužne su omogućiti pristup po tržišnim uvjetima ostalim
zainteresiranim davateljima telekomunikacijskih usluga, te pružiti usluge
prenosivosti broja i predodabira operatora.

Institucionalni okvir

Regulatorne i poslovne funkcije povjerene su
međusobno neovisnim tijelima, i to: Agenciji za telekomunikacije, Vijeću za
regulaciju energetske djelatnosti, Programskom vijeću Hrvatske televizije,
Vijeću za zaštitu potrošača.

Ono što je zajedničko svim gore navedenim
regulatornim tijelima je da su to neovisna tijela, koja za svoj rad odgovaraju
Hrvatskom saboru, a čiji su članovi i predsjednici stručnjaci koji su se
istaknuli znanstvenim ili stručnim radom na odgovarajućim područjima.

Sljedeća zajednička točka
je nemogućnost da predsjednici i članovi regulatornih tijela budu državni
dužnosnici, osobe koje obnašaju dužnost u tijelima političke stranke, članovi
uprava, nadzornog odbora ili biti u članstvima bilo kojih drugih oblika
udruživanja pravnih ili fizičkih osoba, koji bi mogli dovesti do sukoba
interesa.

Naglašavamo da je zabranjen svaki oblik utjecaja
na rad regulatornih tijela, a koji bi mogao dovesti u pitanje njihovu
neovisnost, čime se isključuje mogućnost da se utječe na rad i nepristranost
djelovanja tih tijela.

3.7. POLJOPRIVREDA

3.7.1. Poljoprivredna politika

Pravni okvir

Donošenjem Zakona o poljoprivredi u 2001. godini
te Strategije poljoprivrede i ribarstva Republike Hrvatske u 2002. godini
stvoren je zakonski okvir za provedbu nužnih reformi u poljoprivrednoj
politici.

Sredinom 2002. godine donesen je Zakon o
državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu (»Narodne novine« br.
87/02, 117/03) koji predstavlja jedan od najvažnijih elemenata reforme sustava
potpore. Novim Zakonom pojednostavljuje se sustav potpore poljoprivredi,
ujednačava visina poticaja po sjetvenoj površini i proširuje obuhvat površina
za koje će se plaćati poticaji. Uz već postojeće poticaje proizvodnji uvode se
modeli potpore dohotku, kapitalnih ulaganja i ruralnog razvitka. Reforma
također podrazumijeva postupno usklađivanje mjera poljoprivredne politike s
politikom koja se provodi i koja će se provoditi u EU. Neke od prednosti novog
sustava potpore jesu pojednostav-
l­j­enje upravljanja sustavom poticaja u poljoprivredi; uspostava baze podataka
za potrebe kreiranja i analize poljoprivredne politike; smanjenje mogućnosti za
zloporabu sustava; lakši inspekcijski nadzor. Novim Zakonom također se uvodi
obveza ulaska komercijalnih poljoprivrednih gospodarstava u sustav PDV-a po
isteku prijelaznog razdoblja. Zakon se primjenjuje od 1. siječnja 2003. godine.

Zakon o poljoprivredi
osnova je za izradu Nacionalnog programa za poljoprivredu i seoska područja za
razdoblje do 2005. godine, koji predstavlja zakonsku odrednicu za provedbu
mjera poljoprivredne politike Republike Hrvatske. Nacrt Nacionalnog programa za
poljoprivredu i seoska područja za razdoblje od 2003.-2005. Vlada RH uputila je
u rujnu 2003. godine u Hrvatski sabor na usvajanje.

Institucionalni okvir

Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga
gospodarstva nadležno je za poljoprivredu, prehrambenu industriju, ribarstvo,
šumarstvo i lovstvo i vodno gospodarstvo. Zapošljava 424 osobe.

Na temelju Zakona o poljoprivredi:

1) u 2001. godini
utemeljeno je Ravnateljstvo za tržišnu i strukturnu potporu u poljoprivredi kao
ustrojstvena jedinica Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga
gospodarstva. Ravnateljstvo je zaduženo za operativnu provedbu mjera
poljoprivredne politike s ciljem prerastanja u samostalnu Agenciju za plaćanja
u poljoprivredi.

2) uspostavljen je
Upisnik poljoprivrednih gospodarstava kao jedinstvena baza podataka o
poljoprivrednim gospodarstvima, te dio administrativnog sustava za upravljanje
plaćanjima u poljoprivredi, odnosno ključ sustava provedbe novog Zakona o
državnoj potpori u poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu. Podaci iz baze
podataka Upisnika koriste se i za obračun poticaja. U 2003. godini u Upisnik je
upisano 139.561 poljoprivrednih gospodarstava sa proizvodnim resursima
(zemljište, stoka, nasadi i dr.). Jedan od prioriteta Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva jest unaprjeđenje i usklađivanje
Upisnika poljoprivrednih gospodarstava s Cjelovitim administrativnim i
kontrolnim sustavom (IACS) kojeg primjenjuju zemlje EU u provedbi Zajedničke
poljoprivredne politike (CAP).

3) započelo se s
uspostavom Poljoprivrednoga informacijskog centra (PIC). Uloga PIC-a je
unaprjeđenje pristupa i kvalitete raspoloživih informacija o poljoprivredi u
Hrvatskoj. Očeki­vanje je da PIC osigura informacije Ministarstvu i javnosti
putem interneta.

3.7.1.1. Tržišno-cjenovna politika

Trgovinske mjere

Proces uključivanja Republike Hrvatske u
trgovinske integracijske procese započeo je članstvom u WTO-u koncem 2000.
godine, a nastavljen je sklapanjem ugovora o slobodnoj trgovini s gotovo svim
europskim zemljama. Danas Hrvatska ima skloplje­ne ugovore o liberalizaciji
trgovine s 32 zemlje, od kojih 31 primjenjuje, te se oko 80% posto
vanjsko-trgovinske razmjene poljoprivrednih proizvoda odvija u zoni slobodne
trgovine. Međunarodni ugovori u najvećoj mjeri određuju razinu carinske zaštite
u RH.

Državna potpora

U 2002. godini donesen je Zakon o državnoj
potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu (»Narodne novine« 87/02, 117/03)
koji se primjenjuje od 1. siječnja 2003. godine. Novim zakonom utvrđuje se
razlika između komercijalnih i nekomercijalnih poljoprivrednih gospodarstava
čime će se omogućiti primjena odgo­varajućih mjera poljoprivredne politike na
različite ciljne skupine. Uz već postojeće (1) poticaje proizvodnji uvode se
(2) modeli potpore dohotku, (3) kapitalnih ulaganja i (4) ruralnog razvitka.
Reforma također podrazumijeva postupno usklađivanje mjera poljoprivredne
politike s politikom koja se provodi i koja će se provoditi u EU.

Cjenovna politika

Zakonom o poljoprivredi predviđena je mogućnost
propisivanja ciljnih, zajamčenih i minimalnih cijena za pojedine poljoprivredne
proizvode. Zajamčene cijene su u 2003. godini propisivane za pšenicu i duhan,
dok je ciljna cijena bila utvrđena za mlijeko.

3.7.1.2. Politika ruralnog razvitka

Ruralni razvitak zauzima sve značajnije mjesto u
poljoprivrednoj politici Republike Hrvatske. U okviru reforme sustava potpora
Zakonom o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu predviđene su
i mjere potpore ruralnom razvitku koje su obrađene unutar Modela ruralnog
razvitka. Model obuhvaća tri programa:

1. Program razvitka seoskog prostora,

2. Program očuvanja izvornih i zaštićenih
pasmina,

3. Program marketinške pripreme poljoprivrednih
proizvoda.

1. Program razvitka seoskog prostora Vlada RH će
donijeti na temelju Nacionalnog programa za poljoprivredu i seoska područja.
Programom će se operacionalizirati provedba mjera navedenih u Nacionalnom
programu za poljoprivredu i seoska područja koji je upućen Saboru RH na
razmatranje.

U 2003. godini donesen
je Program obnove opožarenih šumskih i poljoprivrednih površina na otocima i
priobalju u 2003. godini kao jedna od mjera potpore ruralnom razvitku.

2. Program očuvanja
izvornih i zaštićenih pasmina ima za cilj zadržati autohtone hrvatske pasmine u
ruralnim područjima. Mjera iz ovog programa primjenjivala se i prije donošenja
ovoga Zakona.

3. Cilj programa
marketinške pripreme proizvoda za tržište poticanje je prodaje
poljoprivredno-prehrambenih proizvoda na stranom i domaćem tržištu putem
različitih marketinških aktivnosti, što će izravno utjecati i na ukupan
razvitak ruralnih područja iz kojih dolaze ti proizvodi. Program se primjenjuje
od 2001. godine.

3.7.2. Sigurnost hrane

Pravni okvir

Zakonom o hrani usvojenom u srpnju 2003. godine
uređuju se sljedeća pitanja:

• opća načela i zahtjevi koji se odnose na
higijenu i zdravstvenu ispravnost hrane i hrane za životinje;

• obveze subjekata u poslovanju s hranom i
poslovanju s hranom za životinje glede higijene i zdravstvene ispravnosti hrane
i hrane za životinje;

• opći zahtjevi koji se odnose na kakvoću hrane;

• opći zahtjevi za
ostvarivanje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti hrane,
tradicionalnog ugleda hrane;

• opći zahtjevi koji se
odnose na deklariranje ili označavanje hrane i hrane za životinje;

• opći uvjeti
stavljanja hrane i hrane za životinje na tržište;

• opći uvjeti za
stavljanje na tržište nove hrane;

• opći uvjeti za
stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja sadrži ili se sastoji od
genetski modificiranih organizama;

• sustav službene
kontrole hrane i hrane za životinje;

• sustav ovlaštenih
ispitnih laboratorija i referentnih laboratorija;

• upravljanje krizom i
hitnim slučajevima;

• osnivanje Hrvatske
agencije za hranu te

• ovlasti i
odgovornosti nadležnih tijela glede hrane i hrane za životinje proizvedene u
Republici Hrvatskoj ili uvezene te stav­ljene na tržište Republike Hrvatske.

Zakon o hrani
predstavlja temeljni propis za izradu svih pod­zakonskih propisa koji se odnose
pored ostalog i na zdravstvenu ispravnosti i higijenu hrane. U odnosu na hranu
životinjskog podrijetla također se pored Zakona o hrani primjenjuju i odredbe
Zakona o veterinarstvu te podzakonski propisi doneseni temeljem Zakona o
veterinarstvu. Projektom *Jačanje granične sanitarne inspekcije i kontrole
hrane* iz programa CARDS 2002 predviđeno je institucionalno jačanje službi,
u okviru Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, nadležnih za nadzor nad
zdravstvenom isprav­nošću hrane neživotinjskog podrijetla.

Vinarstvo

Novi Zakon o vinu objavljen je u »Narodnim
novinama« broj 96 od 10. lipnja 2003. godine.

Njime se uređuje proizvodnja, promet, prerada
grožđa za vino (osim prerade u sok od grožđa i koncentrirani sok od grožđa),
proizvodnja i promet vina i drugih proizvoda od grožđa i vina, destilacija,
označavanje, zaštita zemljopisnog podrijetla, proizvodnja i promet voćnih vina
i drugih proizvoda na bazi voćnih vina, zadaće Hrvatskog zavoda za
vinogradarstvo i vinarstvo, izrada i vođenje vinogradarskog katastra te druga
pitanja važna za provođenje jedinstvenog sustava proizvodnje i prometa grožđa
za vino, mošta, vina i drugih proizvoda od grožđa i vina, voćnih vina i drugih
proizvoda koji sadrže vino ili voćno vino.

U 2004. godini potrebno je izraditi odgovarajuće
provedbene propise na temelju Zakona o vinu. Rok za njihovu izradu je godina
dana od dana stupanja na snagu Zakona o vinu.

Institucionalni okvir

Zakonom o hrani definirane su nadležnosti
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva kao i Ministarstva
zdravstva i socijalne skrbi u odnosu na zdravstvenu ispravnost hrane. Tako je
MPŠIVG nadležno za higijenu i zdravstvenu ispravnost hrane životinjskog
podrijetla, dok je MZSS nadležno za zdravstvenu ispravnost ostale hrane.

Za hranu životinjskog podrijetla zadužena je
Uprava za veterinarstvo pri MPŠIVG-u čiji je institucionalni okvir dan pod
točkom 3.7.3. Veterinarstvo, dok je za ostalu hranu zaduženo Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi - Uprava za poslove sanitarne inspekcije (Odjel
granične sanitarne inspekcije i Odjel sanitarne inspekcije). Nadzor nad
zdravstvenom ispravnošću hrane na domaćem tržištu provode i sanitarni
inspektori Ureda državne uprave u županijama.

3.7.3. Veterinarstvo

Pravni okvir

Osnovni veterinarski propis u Republici
Hrvatskoj je Zakon o veterinarstvu (»Narodne novine« br. 70/97, 105/01). Tim
Zakonom uređuje se zaštita zdravlja životinja, sprječavanje i kontrola bolesti
zajedničkih životinjama i ljudima, kontrola životinja namijenjenih za klanje,
riba, školjaka i rakova, proizvoda životinjskog podrijetla, kakvoće hrane za
životinje, reprodukcija životinja i njihova dobrobit, veterinarska zaštita ljud­skog
okoliša, organizacija, financiranje i druge stvari od važnosti za provedbu
jedinstvene zaštite zdravlja životinja, te sustav veterinarske službe u
Hrvatskoj. Zakon o veterinarstvu definira sustav veterinarstva i veterinarske
inspekcije te utvrđuje nadležnost i uvjete za rad veterinarske službe, a uzima
u obzir i promjene povezane s privatizacijom veterinarskih stanica, te
uspostavlja državne ovlasti nad ovlaštenim veterinarima u veterinarskim
stanicama. Veterinarske stanice su privatizirane dok je županijska inspekcija u
cijelosti pod upravom Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga
gospodarstva. Osnivanje županijskih veterinarskih ureda u okviru kojih djeluju
županijske veterinarske inspekcije, osigurava djelotvornu i zakonsku prisutnost
Uprave za veterinarstvo na svim razinama.

Bez obzira na učinjene
Izmjene i dopune Zakona o veterinarstvu (NN 172/03), u cilju daljeg
usklađivanja hrvatske legislative bit će potrebne nove izmjene i dopune iz
drugih područja veterinarstva. U 2004. godini jedna od planiranih aktivnosti je
priprema tih izmjena i dopuna, ili, ovisno o broju izmjena koje će biti potrebne
za udovoljavanje kriterijima, priprema i objava novog Zakona o veterinarstvu.

U sklopu programa CARDS 2002 projekta -*Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane,*
jedan od specifičnih ciljeva je poticanje procesa harmonizacije ključne
legislative u području zdravlja životinja i veterinarskog javnog zdravstva.
Prvenstveno će se obratiti pažnja na zakonodavstvo EU koje je važno kod izvoza
živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u EU. Riječ je o sljedećim
propisima:

• Direktive vijeća 64/433/EEC; 71/118/EEC;
72/462/EEC;77/96/EEC; 77/99/EEC (as 92/5/EEC); 94/65/EEC; 89/437/EEC;
90/539/EEC; 91/494/EEC; 91/495/EEC; 92/45/EEC; 92/46/EEC; 92/65/EEC;
92/118/EEC;

• Direktive vijeća 43/93/EEC i 2001/471/EC;

• EU zakonodavstvo koje se odnosi na hranu za
životinje;

• Direktive vijeća 91/628/EEC; 93/119/EC;

• Kontrola rezidua lijekova i hormona
(96/23/EEC, 96/22/EEC i 98/179/EC);

• Direktive vijeća 79/923/EEC; 91/67/EEC;
91/492/EEC; 91/493/EEC; 92/48/EEC; 93/53/EEC; 95/70/EC; 2406/96/EC;
2065/2001/EC;

• Kontrolne mjere koje se odnose na zoonoze
(92/117/EEC).

Jedna od komponenata CARDS 2003 projekta -
Jačanje hrvatske veterinarske službe, bit će i podrška daljem približavanju i
primjeni legislative s područja zdravlja životinja. Projekt obu­hvaća analizu
postojeće legislative kako bi se ustanovili prioriteti na području zdravlja
životinja, usklađivanje postojećih pravnih propisa s pravnom stečevinom EU te
priprema naputaka i priručnika za primjenu novo usvojene legislative i dobre
veterinarske prakse na području zdravlja životinja.

Institucionalni okvir

U skladu sa Zakonom o veterinarstvu, današnje
veterinarske službe u Republici Hrvatskoj organizirane su u piramidalnoj
strukturi koja se temelji na načelima vertikalne subordinacije (inspekcijske
službe), na dosljednoj podjeli dužnosti, te na usklađenosti s administrativnom
podjelom države.

Uprava za veterinarstvo
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva je na vrhu te
piramide. Državne veterinarske institucije za laboratorijsku dijagnostiku i
analitiku su u sredini, dok privatne veterinarske prakse čine bazu piramide.

3.7.4. Zaštita bilja

3.7.4.1. Biljna karantena

Pravni okvir

Područje zaštite bilja – biljne karantene
uređeno je Glavom VIII. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) – čl.
92. Poljoprivreda i poljoprivredni sektor, kojim je između ostalog regulirana
potreba postupnog usklađivanja veterinarskog i fitosanitarnog zakonodavstva s
normama koje vrijede u Zajednici, i Zakonom o zaštiti bilja (NN 10/94, 117/03).

Trenutno stanje u sektoru

Stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o zaštiti bilja u srpnju 2003. godine započelo se s postupnim
usklađenjem hrvatskog zakonodavstva iz područja zaštite bilja – biljne
karantene i sredstava za zaštitu bilja i rezidua, s temeljnom Direktivom
2000/29 EC, koja propisuje mjere zaštite od unošenja i širenja štetočina bilja,
kao i Direktivom 91/414 EEC koja propisuje postupke stavljanja na tržište
sredstava za zaštitu bilja. Sadašnji Zakon o zaštiti bilja regulira dva potpuno
različita područja, biljno zdravstvo (karantenu) i sredstva za zaštitu bilja,
koja će biti razdvojena donošenjem dva nova zakona. U prvoj fazi do izrade
novog Zakona o biljnom zdravstvu (radni naslov), predloženim izmjenama i
dopunama Zakona, u dijelu koji se odnosi na biljnu karantenu, između ostalog,
stvorena je zakonska osnova za transparentnije oblikovanje buduće strukture
jedinstvene službe zaštite bilja i uspostave jasne hijerarhije odgovornosti.
Osim toga stvorena je osnova za postupni preustroj granične inspekcije zaštite
bilja i inspekcije zaštite bilja u jedinstvenu inspekciju – fitosanitarnu
inspekciju s djelokrugom rada koji će omogućiti cjelovit i učinkovit nadzor nad
biljem iz uvoza, u unutrašnjosti zemlje i na mjestu proizvodnje. Pored toga
dana je mogućnost ustroja sustava evidencija – upisnika proizvođača,
prerađivača, distributera i uvoznika određenih vrsta bilja i biljnih proizvoda.

Predviđene aktivnosti u 2004. godini

U okviru završenog IBM programa CARDS 2001,
projekta - *Jačanje osposobljenosti granične fitosanitarne službe*, uz teh­ničku
pomoć stručnjaka, izrađena je analiza stupnja usklađenosti hrvatskog
zakonodavstva u području zaštite bilja - biljne karantene s legislativom EU,
utvrđeni su nedostaci i predložena rješenja, te se započelo s izradom nacrta
prijedloga ključnih propisa iz tog područja. Stoga, sukladno preporuci iz
završnog izvješća navedenog projekta, prioritetnom je u 2004. godini određena
izrada nacrta prijedloga novog Zakona o biljnom zdravstvu (radni naslov) i
nacrta prijedloga Pravilnika o mjerama za sprječavanje uno­šenja, širenja i
suzbijanje štetnih organizama bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta (radni
naslov – bivši Pravilnik o zdravstvenoj kontroli bilja u prometu preko granice
RH). Krajem 2004. godine planira se poduzimanje aktivnosti oko nastavka izrade
nacrta prijedloga Pravilnika o uvjetima za registraciju posjednika određenog
bilja, biljnih proizvoda i nadziranih predmeta i o uvjetima za izdavanje
biljnih putovnica, čija je izrada također započela u okviru navedenog projekta.

Institucionalni okvir

Za područje zaštite bilja (biljne karantene)
nadležno je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva –
Uprava za poljoprivredu s tri odjela unutar Uprave: Odjelom za poljoprivrednu
proizvodnju i zaštitu bilja, Odjelom fitosanitarne inspekcije (granične
inspekcije zaštite bilja) i Odjelom inspek­cijskih poslova. Zavod za zaštitu
bilja u poljoprivredi i šumarstvu, kojeg je osnovalo Ministarstvo radi
obavljanja poslova zaštite bilja u poljoprivredi i šumarstvu, stručna je i
tehnička potpora upravnom i inspekcijskom dijelu u području zaštite bilja
(biljne karantene). Upravni, zakonodavni i relevantni stručni poslovi u
nadležnosti su Odjela za poljoprivrednu proizvodnju i zaštitu bilja dok su
inspekcijski poslovi iz područja zaštite bilja (biljne karantene) dijelom u
nadležnosti Odjela inspekcijskih poslova u Ministarstvu poljoprivrede,
šumarstva i vodnoga gospodarstva, dijelom inspekcije zaštite bilja u Uredima
državne uprave u županijama (nadzor nad kontrolom bilja u unutrašnjosti
zemlje), a dijelom Odjela fitosanitarne inspekcije (kontrola bilja u prometu
preko državne granice). Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti bilja
(»Narodne novine« 117/03) izmijenjene su odredbe o inspekcijskom nadzoru čime
je stvoren pravni temelj za postupni preustroj granične inspekcije za zaštitu
bilja i inspekcije zaštite bilja u jedinstvenu inspekciju – fitosanitarnu
inspekciju.

3.7.4.2. Sredstva za zaštitu bilja i rezidue

Pravni okvir

• Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju - čl.
69. (Uskla­đi­va­nje prava, provedba prava i pravila tržišnog natjecanja) i čl.
92. Poljoprivreda i poljoprivredno-industrijski sektor (»postupno usklađivanje
veterinarskoga i fitosanitarnoga zakonodavstva s normama koje vrijede u
Zajednici, ...«).

• Zakon o zaštiti bilja (NN 10/94, 117/03).

Trenutno stanje u sektoru

U 2003. godini izrađene su, i stupile na snagu,
izmjene i dopune Zakona o zaštiti bilja kojima je započet postupak postupne
prilagodbe propisa sukladno odredbi čl. 92. SSP-a. Nastavak procesa slijedi u
2004. godini kada će doći do »dijeljenja« postojećeg Zakona o zaštiti bilja na
dva nova zakona: Zakon o biljnom zdravstvu (radni naslov) i Zakon o sredstvima
za zaštitu bilja (radni naslov).

Predviđene aktivnosti u 2004. godine

U prvoj polovici 2004. godine u planu su
pripremne aktivnosti i izrada nacrta prijedloga Zakona o sredstvima za zaštitu
bilja, u suradnji s twinning partnerom EU (to je prva aktivnost potkomponente
zaštita bilja, predviđena CARDS 2002 projektom - *Izgrad­nja strukture u
području poljoprivrede, živih životinja i hrane*). U zadnjem kvartalu 2004.
godine planira se slanje na mišljenje pripremljenog nacrta Zakona o sredstvima
za zaštitu bilja nadležnim državnim tijelima i potom upućivanje u proceduru
VRH.

U zadnjem kvartalu
2004. godine planiraju se pripremne aktivnosti i početak pisanja nacrta
prioritetnih provedbenih propisa kojima će pravni okvir biti novi Zakon o
sredstvima za zaštitu bilja. Prvi na redu izrade bit će nacrt Pravilnika o
uvjetima i načinu stavljanja u promet sredstava za zaštitu bilja. Ovaj je
Pravilnik potrebno uskladiti s devet direktiva EU koje čine dodatak temeljnoj
Direktivi Vijeća EU 91/414/EEC. I ovi propisi radit će se u suradnji s EU
twinning partnerom. Daljnje usklađivanje i pisanje provedbenih propisa nastavit
će se u 2005. godini.

Institucionalni okvir

Ministarstvo
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva je državna institucija nadležna
za statutarne poslove zaštite bilja. Ono je glavni nositelj izrade zakonskih i
podzakonskih akata koji se odnose na sredstva za zaštitu bilja i rezidue.
Međutim određene poslove tehničke i stručne potpore upravi i inspekciji
Ministarstva, iz ovog područja (npr. ispitivanja vezana uz registraciju
sredstava za zaštitu bilja, analize rezidua), na državnoj razini obavlja i
Zavod za zaštitu bilja u poljoprivredi i šumarstvu Republike Hrvatske
(skraćeno: Zavod za zaštitu bilja) te u jednom dijelu Hrvatski zavod za javno
zdravstvo i Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada. Stručnjaci
ovih ustanova, pored stručnih i tehničkih poslova, putem sudjelovanja u radnim
skupinama za izradu propisa i članstvom u Komisiji za zaštitu bilja
Ministarstva, neizravno surađuju i na poslovima usklađivanja zakonodavstva s *acquis
communaitaireom*.

3.7.4.3. Šumarstvo

Pravni okvir

U srpnju 2003. godine Vlada RH donijela je
Nacionalnu šumarsku politiku i strategiju kojom je započet proces usklađi­vanja
sa smjernicama EU i međunarodnim konvencijama i rezolucijama koje je Republika
Hrvatska potpisala u dijelu koji se odnosi na šumarstvo. U 2004. godini planira
se donošenje Zakona o šumama i Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o lovu.

Institucionalni okvir

Sukladno prioritetnim aktivnostima iz Nacionalne
šumarske politike i strategije planira se, ukoliko se osiguraju potrebna
sredstva u proračunu, započeti inventarizacija šumskih resursa čija bi izrada
trajala pet godina.

Sukladno zaključku Vlade RH od 17. srpnja 2003.
godine u svezi Programa restrukturiranja Hrvatskih šuma d.o.o. Zagreb,
Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva i drugi subjekti
zaduženi su da bez odgode započnu s provedbom istog. Provedba ovog Programa
nužno će se nastaviti i u 2004. godini.

3.7.5. Ostale mjere u području poljoprivrede

3.7.5.1. Stočarstvo

Pravni okvir

Područje stočarstva uređeno je Zakonom o
stočarstvu (»Narodne novine« 70/97, 36/98,151/03).

Izmjenama i dopunama Zakona o stočarstvu
(»Narodne novine« 151/03) su usklađeni pojmovi s definicijama iz Direktiva koje
uređuju to područje, te je uređen način vođenja matičnih knjiga i uzgojnih
upisnika. Izmjenom i dopunom ovoga Zakona također su uređeni uvjeti trgovine
rasplodnom stokom, sjemenom, jajnim stanicama i zamecima, posebice kada se radi
o njihovu uvozu ili izvozu.

Odredbama ovoga Zakona na novi su način uređeni
odnosi u provedbi uzgoja uzgojno valjanih životinja, pri čemu se značajno
mjesto pridaje udrugama uzgajivača te uzgojnim savezima.

Osim ovih usklađenja koja su neposredno vezana
za provedbu uzgoja uzgojno valjanih životinja, Zakonom su uređena još neka
područja koja se odnose na stočarsku proizvodnju. Primjerenije je uređeno
područje umjetnog osjemenjivanja te obveze vlasnika životinja glede njihova
iskorištavanja.

Podzakonskim aktima na temelju Zakona o
stočarstvu koji će se donijeti tijekom 2004. godine, detaljnije će se urediti
ovi odnosi.

Institucionalni okvir

Zakonom o stočarstvu uređeno je pitanje
nadležnosti za ovo područje. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga
gospodarstva koje je nadležno za provođenje zakona, je na Hrvatski stočarski
centar prenijelo značajan dio nadležnosti i obveza u provođenju ovog Zakona.

Tijekom 2003. godine
uspostavljen je novi sustav ispitivanja kakvoće mlijeka u Središnjem
laboratoriju za kontrolu mlijeka. Ovaj se sustav temelji na ranije donesenom
Pravilniku o kakvoći svježeg sirovog mlijeka (»Narodne novine« br. 102/00.)
koji u svojim odredbama uvažava odredbe Direktive Vijeća 92/46/EEC koja uređuje
kakvoću mlijeka.

U Laboratoriju je
organizirano ispitivanje kakvoće svježeg sirovog mlijeka svih propisanih parametara
(sadržaj masti, bjelančevina, somatskih stanica, bakterija i rezidua u
mlijeku).

Ovako organizirani
sustav ispitivanja kakvoće svježeg sirovog mlijeka u cijelosti je sukladan
propisima koji vrijede u zemljama Europske unije.

3.7.5.2. Biljna proizvodnja

Pravni okvir

 Zakon o
sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narodne
novine« 131/97, 163/03) uređuje odnose u proizvodnji, doradi, ispitivanju,
deklariranju, uvozu i stavljanju u promet poljoprivrednog sjemena, presadnica,
sadnog materijala i micelija gljiva. Kao posebno poglavlje uređuju se pitanja
koja se odnose na priznavanje sorti poljoprivrednog bilja, voćnih vrsta i
vinove loze.

Tijekom 2003. godine
izvršene su izmjene i dopune Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju
sorti poljoprivrednog bilja (NN 163/03). Tim se izmjenama Zakon doveo u
suglasnost s određenim EU Direktivama i relevantnim dokumentima UPOV-a, ISTA-e
i OECD-a. Sveukupna prilagodba provest će se postupno, a dio ovog procesa
odvijat će se u 2004. godini izradom pod­zakonskih akata.

Institucionalni okvir

Zakonom o sjemenu,
sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja ukupna nadležnost
povjerena je Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva te
Zavodu za sjemenarstvo i rasadničarstvo u Osijeku.

Vinogradarstvo

Obveza za uspostavu vinogradarskog katastra
utvrđena je Zakonom o vinu za čiju je provedbu nadležno Ministarstvo
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva. Izrada vinogradarskog katastra
u nadležnosti je Zavoda za vinarstvo i vinogradarstvo.

Tijekom 2003. godine
vođene su aktivnosti oko ustrojavanja vinogradarskog katastra te je Zavod za
vinogradarstvo i vinarstvo opremljen nužnom opremom i računalnim programom za
vođenje i izradu vinogradarskog katastra.

Podloge za izradu
vinogradarskog katastra osigurat će se temeljem potpisanog Sporazuma između
Državne geodetske uprave, Zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo i Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva te će se sredstvima
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva financirati od
2003. do 2006. godine digitalizacija i izdavanje kopija katastarskih planova,
izrada i izdavanje digitalnih ortofoto i topografskih snimaka, izrada i
izdavanje digitaliziranih pedoloških karata od strane Državne geodetske uprave
za potrebe Zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo te izrade vinogradarskog
katastra. U 2003. godini osigurana su sredstva pri Ministarstvu poljoprivrede,
šumarstva i vodnoga gospodarstva u iznosu od 2 milijuna kuna kojima će se
osigurati nabava 2.000 listova digitalnih ortofoto karata, 150 listova
topografskih katastara i 100 pedoloških karata.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi usporednu analizu zakonodavstva RH sa zahtjevima EU u području prijevoza kvarljive robe i živih životinja (čl. 69.) | 12/2004 | MPŠIVG  MMTPR |
| Izraditi program razvitka seoskog prostora | 12/2004 | MPŠIVG |
| Izraditi analizu općega gospodarskog stanja i stanja predmetnog sektora gospodarstva poljoprivrednih proizvoda te ribe i ribljih proizvoda, a radi razmatranja mogućnosti za odobravanje daljnjih međusobnih ustupaka (povlastica), čl. 29. | Trajno | MPŠIVG |
| Pratiti mjere koje EU primjenjuje na izvoz proizvoda podrijetlom iz EU u RH te na uvoz proizvoda podrijetlom iz RH u EU (čl. 26. st.1, čl. 27. i čl. 28.) | Trajno | MPŠIVG |

3.8. RIBARSTVO

3.8.1. Zaštita i gospodarenje resursima

Pravni okvir

Zakonodavni okvir ribarstva u RH obuhvaća
djelatnosti ulova i uzgoja ribe u morskoj i slatkoj vodi. Temeljni propisi su:
Zakon o morskom ribarstvu (»Narodne novine« 46/97) i Zakon o slatkovodnom
ribarstvu (»Narodne novine« 106/01) koje nadopunjava niz podzakonskih akata.

Zakon o morskom
ribarstvu donosi osnovne odredbe vezane za obavljanje djelatnosti gospodarskog,
malog i rekreacijsko-športskog ribolova, uvjete izdavanja dozvola i povlastica
za obav­ljanje ribolova i uzgoja, te kaznene odredbe za prekršaje pojedinih
dijelova Zakona.

Najznačajniji podzakonski akt na temelju Zakona
o morskom ribarstvu je Pravilnik o obavljanju gospodarskog ribolova na moru (NN
83/00, 101/02). Pravilnik o gospodarskom ribolovu na moru donosi niz odredbi o
vrsti i količini alata za pojedini segment gospodarskog ribolova kao i odredbe
o redoslijedu i uvjetima obavljanja ribolova. Posljednje izmjene i dopune ovog
Pravil­nika (NN 101/02) uvrstile su odredbe o zabrani koćarenja u pojasu od 2
NM od obale, odnosno zabrani koćarenja ispod izobate od 50m, što je u skladu s
odredbama EEC 1626/94.

Naredba o zaštiti riba i drugih morskih
organizama (»Narod­ne novine« 101/02) propisuje minimalne veličine morskih
organizama koje se smiju loviti i stavljati u promet u Republici Hrvat­skoj te
vrijeme lovostaja za pojedine vrste. Temeljem ove Nared­be donesen je i
Pravilnik o kriterijima za utvrđivanje naknade šteta počinjenih ribama i drugim
morskim organizmima (»Narodne novine« 101/02). Ova dva podzakonska akta su
okvir zaštite bioloških resursa mora u okviru djelatnosti morskog ribarstva.

Osim ovih pravilnika i naredbi, ostali
podzakonski akti donose odredbe vezane za mali (»Narodne novine« 5/02, 29/02) i
rekreacijsko-športski ribolov (»Narodne novine« 118/01, 04/02, 03/03). Osnovne
odredbe ovih pravilnika tiču se broja i količine dozvoljenih alata te
maksimalne dnevne količine ulova. Prema trenutno važećim propisima, dnevni ulov
u malom kao i u rekreacijsko-športskom ribolovu ne smije prijeći 5 kg.

U okviru projekta CARDS 2002 »Operational
Capacity Building within the MAF« planira se daljnja analiza i usuglašavanje
nacionalnih zakona sa zakonima Zajednice. Reformom zajed­ničke ribarstvene
politike 2002. Europska je komisija donijela nove propise o zaštiti i
gospodarenju živim resursima mora (Ured­ba Vijeća EC 2371/2002), dok za
Sredozemlje mjere još nisu donesene te se primjenjuje Uredba Vijeća EC
1626/1994. U pripremi je donošenje nove regulative na osnovi prijedloga od 9.
listopada 2003 (COM (2003) 589 final). Prijedlog donosi niz novih odredbi s
kojima valja uskladiti nacionalno zakonodavstvo Republike Hrvatske.

Predviđene aktivnosti
za 2004. godinu prije svega su vezane uz provedbu projekta CARDS 2002 o čijim
će rezultatima uvelike ovisiti lista prioriteta zakonskih mjera koje će se
usuglašavati.

 Temeljem Odluke Hrvatskoga sabora o
proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru (»Narodne novine«
157/03) od 3. listopada 2003. godine, proglašeni su sadržaji isklju­čivoga
gospodarskog pojasa koji se odnose na prava očuvanja i gospodarenja prirodnim
bogatstvima voda izvan vanjske granice teritorijalnog mora i time uspostavljen
zaštićeni ekološko-ribolovni pojas Republike Hrvatske. Primjena Odluke odgođena
je za dvanaest mjeseci, ostavivši time prijelazno razdoblje za donošenje
nacionalnih mjera i strukturiranje odgovornih tijela Državne uprave. U procesu
pridruživanja EU, Uprava ribarstva će tijekom 2004. godine aktivno raditi na
usaglašavanju mjera ribarstva koje će vrijediti i u proširenoj zoni. Donošenje
ovih zakonskih mjera najvećim će dijelom biti vezano uz izravne pregovore RH s
EU.

Institucionalni okvir

Uprava ribarstva, kao ustrojstvena jedinica
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, izravno je
nadležna za upravna i stručna pitanja vezana uz ribarstvo. Njezin je mandat
predlaganje, izrada i implementacija relevantnih zakona i podzakonskih akata,
kao pravnog okvira provedbe gospodarskih i zaštitnih mjera u području
ribarstva, uključujući sektore ribolova i akvakulture. Uprava ribarstva sastoji
se od dva odjela – Odjel ribolova i Odjel akvakulture. Uprava ribarstva osim
centralnog ureda u Zagrebu ima i sedam područnih jedinica u sedam primorskih
županija koje, uz upravne poslove, obavljaju i niz operativnih aktivnosti.
Područne jedinice Uprave ribarstva izdaju povlastice za gospodarski ribolov i
uzgoj na moru, odobrenja za mali ribolov i dozvole za rekreacijsko-športski
ribolov te rade na prikupljanju podataka iz očevidnika u segmentu morskog
ribarstva.

Uprava ribarstva obavlja nadzor nad provedbama
zakonskih propisa u području ribarstva, a izmjenama unutarnjeg reda u tije­lima
državne uprave Ministarstvo i Uprava preuzimaju i poslove inspekcije.

Unutar programa CARDS 2002 predviđen je projekt
pobolj­šanja unutarnje organizacije Uprave za ribarstvo te horizontalne i
vertikalne strukture.

3.8.2. Tržišna politika

Pravni okvir

Tržišna politika u segmentu ribarstva trenutno
nema samostalni pravni okvir već je inkorporirana u pravne propise koji
reguliraju opću tržišnu politiku. Okvir državne potpore u ribarstvu dan je
Zakonom o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu (»Narodne
novine« 87/02, 117/03).

Nacionalnim programom povećanja proizvodnje i
potrošnje ribe u Republici Hrvatskoj koji je 2003. godine usvojila Vlada RH
obuhvaćen je i problem organizacije tržišta ribom i ribljim proizvodima kao i
pitanje zadrugarstva u sektoru ribarstva. Kroz provedbu ovog programa, kao i
kroz realizaciju projekta iz programa CARDS 2002 planira se formiranje pravnog
okvira tržišne politike specifične za sektor ribarstva. Posebna će se pažnja posvetiti
Uredbi Vijeća EC 104/2000 (organizacija zajedničkog tržišta ribom i proizvodima
od ribe) i propisima donesenima na temelju nje.

Institucionalni okvir

Tržišna politika u području ribarstva ima
administrativnu potporu na razini Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i
vodnog gospodarstva u okviru Tržišnog informacijskog sustava u poljoprivredi
(TISUP). TISUP je zadužen za prikupljanje, obradu i objavljivanje podataka o
cijenama poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, pa tako i onih iz ribarskog
sektora. Informacije o cijenama i stanju na tržištu ribom i ribljim
prerađevinama prikupljaju se jedanput mjesečno. Prikupljanje se odvija u
suradnji s otkupnim stanicama, područnim uredima, uzgajalištima morskih i
slatkovodnih riba i u suradnji s prerađivačkom industrijom.

3.8.3. Strukturne mjere

Pravni okvir

Pravni okvir strukturnim mjerama u ribarstvu
daje Pravilnik o načinu korištenja sredstava od naknada za obavljanje ribolova
na moru (»Narodne novine« 144/03). Ovaj Pravilnik regulira otkup povlastica za
obavljanje ribolova pridnenim povlačnim alatima (koćama). Visina iznosa za
otkup povlastice određuje se prema ribolovnom naporu (prosječan broj ribolovnih
dana u jednoj godini prema evidenciji ulova u zadnje 3 godine) i porivnoj snazi
stroja broda. Ovaj je pravilnik djelomično usuglašen s Ured­bama Vijeća EC
2369/2002 i EC 2370/2002 o strukturnim mjerama u ribarstvu i hitnim mjerama
uklanjanja ribarskih brodova.

Zakonski okvir za sakupljanje podataka iz
ribarstva, kao i praćenje ribolovnih aktivnosti odnosno praćenje ribolovnog
napora daje Pravilnik o očevidniku i dostavi podataka o gospodarskom ribolovu
na moru (»Narodne novine« 103/00, 152/02). Podaci koje ribar mora upisati u
očevidnik su podaci o ribolovnom naporu (vrijeme isplovljavanja i
uplovljavanja, ribolovna zona, broj potega kod koća, karakteristike ribolovnih
alata, broj ribara, vrijeme mreže u moru i sl.) te podaci o ulovu po vrstama.
Pravilnik je djelomično usklađen s Uredbom Vijeća EC 1543/2000 i to u segmentu
sakupljanja osnovnih podataka o morskom ribarstvu putem očevidnika.

U okviru projekta CARDS 2002 »Operational
Capacity Building within the MAF« planira se daljnja analiza i usuglašavanje
nacionalnih zakona sa zakonima Zajednice. Reformom zajed­ničke ribarstvene
politike 2002. Europska je komisija donijela nove odredbe o strukturnim mjerama
u ribarstvu i hitnim mjerama uklanjanja ribarskih brodova (EC 2369/2002 i EC
2370/2002) te će se istima posvetiti posebna pažnja.

Institucionalni okvir

Praćenje provedbe strukturnih mjera iz područja
ribarstva provodi se u okviru praćenja strukturnih mjera cjelokupne
poljoprivredne djelatnosti na razini Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i
vodnoga gospodarstva, a za što je izravno nadležna Uprava poljoprivredne
politike i ruralnog razvitka. Ona sudjeluje u oblikovanju učinkovitih i
ciljanih mjera poljoprivredne politike te potiče strukturna poboljšanja u
cjelokupnom poljoprivrednom sektoru, pritom uključujući i ribarstveni sektor.

3.8.4. Akvakultura

Pravni okvir

Uzgoj ribe i drugih morskih organizama obavlja
se temeljem Zakona o morskom ribarstvu (»Narodne novine« 46/97) i Zakona o
slatkovodnom ribarstvu (»Narodne novine« 106/01) te prema odred­bama Pravilnika
o kriterijima o pogodnosti dijelova pomorskog dobra za uzgoj riba i drugih
organizama (NN 8/99, 56/02), Pravilnika o povlastici za akvakulturu i upisniku
o izdanim povlasticama za akvakulturu (»Narodne novine« 29/02), Pravilnika o popisu
u akvakulturi (»Narodne novine« 63/03) te Pravilnika o očevidniku o uzgoju ribe
i drugih morskih organizama (NN 66/03).

U okviru projekta CARDS
2002 »Operational Capacity Building within the MAF« planira se početak analize
i usuglašavanja postojećih nacionalnih propisa s propisima EZ. Prema strategiji
razvoja akvakulture u EZ (COM 511/2002) objavljenoj u sklopu reforme zajedničke
ribarstvene politike Zajednice, Komisija planira izmjene zakona tijekom 2003. i
2004. godine te se očekuje da će analiza i daljnja harmonizacija biti moguća
tek tijekom provedbe projekta. Prema akcijskom planu Zajednice, prve mjere
odnose se na strukturne fondove i financiranje te planiranje i integracija
akvakulture u procese gospodarenja obalnim područjima.

Institucionalni okvir

Uprava ribarstva
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vod­noga gospodarstva nadležna je za
izradu i implementaciju zakonskih propisa u segmentu akvakulture. Odjel
akvakulture, kao njezina ustrojstvena jedinica, izravno obavlja upravne i druge
stručne poslove koji se odnose na proizvodnju riblje mlađi, uzgoj riba i drugih
vodenih organizama. Osim predlaganja i prilago­đavanja zakonskih propisa iz
područja akvakulture, Odjel akva­kulture, prikuplja i analizira podatke o
uzgoju, predlaže normativ­na rješenja za poticanje uzgoja, prometa i prerade
uzgojene ribe i drugih akvatičkih organizama. Uprava ribarstva nadležna je i za
izdavanje povlastica za obavljanje morskog i slatkovodnog uzgoja riba i drugih
vodenih organizama.

Uprava ribarstva obavlja nadzor nad provedbama
zakonskih propisa u području akvakulture, a izmjenama unutarnjeg reda u
tijelima državne uprave Ministarstvo i Uprava preuzimaju i poslove inspekcije.
Izdavanje koncesija za akvakulturu na moru u nadležnosti je Ministarstva mora,
turizma, prometa i razvitka (ranije Ministarstvo pomorstva, prometa i veza).

Unutar programa CARDS 2002 predviđen je projekt
poboljšanja unutarnje organizacije Uprave za ribarstvo te horizontalne i
vertikalne strukture.

3.9. PROMET

3.9.1. Pravni okvir

Obveza usklađivanja hrvatskog zakonodavstva u
području prometa s pravnom stečevinom EU jedna je od odredbi Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju, a koja će tijekom 2004. godine biti osnovni
zadatak Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka. Za sada je hrvatsko
zakonodavstvo u području prometa usklađeno s međunarodnim konvencijama koje su
temelj i pravne stečevine EU, no kako je pravna stečevina EU-a svojim obujmom
mnogo šira od međunarodnih ugovora kojih je RH već potpisnica, tijekom 2003.
godine, u postupku usklađivanja zakonskih prije­dloga RH sa acquis
communautaire-om, doneseno je više zakona i podzakonskih akata. Unutar
poglavlja koja slijede, a tiču se pojedinih vrsta prometa specificirana je
problematika zakonodavstva koja se tiče svake od pojedinih vrsta prometa, tj.
cestovnog, željezničkog, riječnog, zračnog te pomorskog prometa.

3.9.2. Institucionalni okvir

Ministarstvo pomorstva, prometa i veza (MPPV) je
do kraja 2003. godine bilo ustrojeno u 8 upravnih i 3 posebne ustrojstvene
jedinice, a temeljem Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih
upravnih organizacija (»Narodne novine« 199/2003) ustrojeno je Ministarstvo
mora, turizma, prometa i razvitka. U skladu s djelokrugom rada danim u čl. 10.
tog Zakona, ovo je Ministarstvo započelo velike promjene u svojoj unutrašnjoj
organizaciji. U tijeku je izrada Pravilnika o unutarnjem redu Ministarstva.
Pravilnikom će se predvidjeti ustroj upravnih organizacija u skladu s poslovima
vezanima s prometom koji se odnose na: sveobuhvatne mjere zaštite Jadranskog
mora, otoka i priobalja, analizu gospodarenja morskim resursima i prostorom uz
morsku obalu, mjere racionalnog korištenja mora kao prirodnog resursa, nadzor
nad provedbom postupka koncesija na području gospodarskog pojasa i koncesija za
podizanje ribogojilišta, unutarnji i međunarodni pomorski, cestovni,
željeznički, zračni, poštanski i telekomunikacijski promet te promet na
unutarnjim vodama s infrastrukturom tih vidova prometa; predlaže strategiju
razvoja svih vidova prometa; zaštitu mora od onečišćenja s brodova; morske
luke, pomorsko dobro i utvrđivanje granica pomorskog dobra, pomorsko osiguranje
i pomorske agencije; luke na unutarnjim plovnim putovima; kopneni
robno-transportni centri; zračne luke; prijevozna sredstva osim onih poslova
koji ulaze u djelokrug drugih ministarstava.

Kao što se navodi u potpoglavljima koja se
odnose na pojedine vrste prometa, postoje specifični problemi vezani za
preklapanje nadležnosti s drugim tijelima državne uprave. Posebno se to odnosi
na pitanja sigurnosti prometa, te pitanja koja zadiru u područja koja nisu u
nadležnosti MMTPR (tehnička, socijalna i fiskalna), već drugih tijela državne
uprave, a odnose se na obav­ljanje prometa.

3.9.3. Cestovni promet

Pravni okvir

Pravna stečevina EU iz područja cestovnog prometa
obu­hvaća sljedeća područja: pristup na tržište, usklađivanje poreznih sustava,
socijalno zakonodavstvo, tehnologiju, sigurnost, okoliš te prijevoz opasnih
tvari.

Područje cestovnog prijevoza u Republici
Hrvatskoj uređeno je Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu (»Narodne novine«
36/98 i 83/02), te nizom konvencija i međunarodnih ugovora kojih je Republika
Hrvatska potpisnica.

Republika Hrvatska je, na temelju notifikacije o
sukcesiji, 1991. godine postala strankom: Carinske konvencije o među­narodnom
prijevozu robe pod okriljem karneta TIR (tzv. TIR Convention), Konvencije o
međunarodnom prijevozu robe cestom (CMR), Konvencije o međunarodnom prijevozu
opasnih tvari (ADR), Konvencije o ugovoru o međunarodnom cestovnom prijevozu
putnika i prtljage (CVR), Europskog sporazuma o radu posada na vozilima koje su
zaposlene u međunarodnom cestovnom prometu (AETR), Sporazuma o međunarodnom
prijevoz lakokvarljivih namirnica i specijalnim vozilima za njihov prijevoz
(ATP).

Republika Hrvatska je 2001. godine potpisala
Ugovor o među­narodnom povremenom prijevozu putnika običnim i put­ničkim
autobusima INTERBUS, koji je stupio na snagu 1. kolo­voza 2003. godine.

Način obavljanja prijevoza između Republike
Hrvatske i ostalih država te pristup na tržište uređeni su bilateralnim
ugovorima koji su na snazi.

Zakonom o sigurnosti prometa na cestama
(»Narodne novine« 59/96 - pročišćeni tekst) utvrđena su temeljna načela među­sobnih
odnosa i ponašanja sudionika i drugih subjekata u cestovnom prometu; osnovni
uvjeti kojima moraju udovoljavati ceste glede sigurnosti prometa; pravila
prometa na cestama, sustav prometnih znakova i znakova koje daju ovlaštene
osobe; dužnosti u slučaju prometne nezgode; osposobljavanje kandidata za
vozače, polaganje ispita za vozače i uvjeti za stjecanje prava na uprav­ljanje
vozilima; vuča vozila, uređaji i oprema koje moraju imati vozila, dimenzije,
ukupna masa i osovinsko opterećenje vozila, te uvjeti kojima moraju
udovoljavati vozila u prometu.

Zakonom o javnim cestama (»Narodne novine«
100/96 i 27/01) uređuje se pravni položaj javnih cesta, građenje i održavanje
javnih cesta, mjere za zaštitu javnih cesta i prometa, koncesije, upravljanje,
financiranje i nadzor javnih cesta.

Uvjeti pristupa na tržište koji se odnose na
pristup u djelatnost cestovnog prijevoza putnika i tereta, te uzajamno
priznavanje diploma, svjedodžba i ostalih dokaza o formalnim kvalifikacijama u
cilju omogućavanja tim prijevoznicima prava na slobodu osnivanja poduzeća u
nacionalnom i međunarodnom prijevozu u skladu su sa odredbama Direktive
96/26/EZ od 29. travnja 1996.

Pravni propisi koji reguliraju fiskalno
usklađivanje brinu se za dokidanje narušavanja konkurencije između
prijevozničkih poduzetnika usklađivanjem okvira za utvrđivanje cijena, te razvi­jaju
plaćanje naknada za korištenje cesta u istim iznosima za vozila domaćih i
stranih registarskih oznaka i uvode standardni sustav utvrđivanja
infrastrukturnih troškova.

Ove pretpostavke su u određenom stupnju
implementirane u Zakon o prijevozu u cestovnom prometu (»Narodne novine«
36/98), kada se radi o poreznom sustavu, odnosno u Zakon o javnim cestama
(»Narodne novine« 100/96, 76/98, 27/01, 114/01 i 65/02) kada se radi o
naknadama i financiranju cestovne infrastrukture.

Direktiva 93/89/EEZ od 25. listopada 1993.
godine o primjeni od strane država-članica poreza na određena vozila koja se
koriste za cestovni prijevoz roba, te poreza i pristojba za korištenje
određenih infrastrukturnih objekata, djelomično je implementirana u Zakonu o
prijevozu u cestovnom prometu (»Narodne novine« 36/98) i Pravilniku o naknadi
za ceste za strano vozilo (»Narodne novine« 100/98). Potpuno usklađivanje
uslijedit će kroz pripremu novog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu i
Zakona o javnim cestama, čije donošenje je planirano za 2004. godinu.

Radi planiranog donošenja novog Zakona o javnim
cestama i Zakona o prijevozu u cestovnom prometu u 2004. godini, koji se moraju
uskladiti s propisima EU, potrebno je nastaviti s temeljitom analizom
usklađenosti zakona i propisa za izvršenje tih zakona s acquis
communautaire-om, sukcesivno razmatrati i uskladiti tehničke propise u svezi
cestovnog prometa i cesta te provesti izmjenu i reformu postojećih institucija,
ukoliko je potrebno, sve u cilju učinkovitijeg ispunjavanja zadaća, koje tijela
državne uprave preuzimaju usvajanjem pravne stečevine EU.

Kao priprema za
donošenje novog Zakona o javnim cestama i Zakona o prijevozu u cestovnom
prometu, u 2003. godini, nakon provedenih analiza, donesen je niz podzakonskih
akata u svemu usklađenih s pravnom stečevinom EU (Pravilnik o sadržaju i načinu
prikupljanju i obrade podataka o javnim cestama, Pravilnik o posebnim uvjetima
koje moraju ispunjavati vozila za obav­ljanje javnog prijevoza za vlastite
potrebe, Pravilnik o kriterijima za korištenja stranog vozila za prijevoz,
Pravilnik o obilježavanju autocesta brojevima, kilometarskim stupićima i
daljinskom vođenju prometa, Pravilnik o prometnim znakovima, opremi i
signalizaciji na cestama, Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o
razvrstavanju javnih cesta u državne, županijske i lokalne, Odluka o izmjenama
i dopunama Odluke o utvrđivanju visine godišnje naknade, Pravilnik o
prometno-tehničkim pravilima i uvjetima za daljinsko usmjeravanje i vođenje
prometa na državnim cestama, Naputak za projektiranje i opremanje raskrižja
kružnog oblika – rotora, Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o
korištenju cestovnog zemljišta i obavljanja pratećih djelatnosti, Pravilnik o
izmjenama i dopunama Pravilnika o mjerilima za izračun naknade za korištenje
cestovnog zemljišta i naknada za obavljanje pratećih djelatnosti), koji će
omogućiti sukcesivno prilagođavanje novim uvjetima kompatibilnim onima u EU.

Institucionalni okvir

Uprava cestovnog prometa Ministarstva mora,
turizma, prometa i razvitka obavlja upravne i stručne poslove iz područja
cestovnog prometa i javnih cesta, predlaže politiku razvoja cestovnog prometa i
cesta, osigurava provođenje utvrđene politike i izvršavanje zakona i drugih
propisa iz područja cestovnog prometa i cesta, priprema nacrte prijedloga
zakona i drugih propisa iz svog područja, sudjeluje u radu međunarodnih tijela
i surađuje u izradi nacrta prijedloga ugovora i drugih međunarodnih akata,
prati i analizira stanje, poslovanje i razvoj gospodarskih subjekata u
djelatnosti cestovnog prometa i cesta, priprema i izrađuje izvješća, analize,
prijedloge mjera, rješenja i druge akte iz područja cestovnog prometa i cesta
za potrebe Vlade Republike Hrvatske i Hrvatskog sabora, obavlja stručne i
administrativne poslove iz djelokruga sigurnosti prometa na cestama. Uprava
cestovnog prometa je ustrojena po unutarnjim ustrojstvenim jedinicama i to:
Odjel sigurnosti prometa i pravnih poslova, Odjel za javne ceste i Odjel za
cestovni prijevoz.

Unutar Uprave inspekcijskih poslova Ministarstva
mora, turizma, prometa i razvitka nalazi se Odjel inspekcije cestovnog prometa
i cesta, koji provodi neposredni inspekcijski nadzor nad provođenjem zakona i
propisa iz područja cestovnog prometa i javnih cesta, prati stanje i poduzima
mjere u području cestovnog prometa i javnih cesta, prati stanje i utjecaj
cestovnog prometa na čovjekovu okolinu, vodi evidenciju objekata pod nadzorom,
te evidenciju poduzetih mjera.

Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu javne
ovlasti u pogledu stručnog osposobljavanja organizatora prijevoza, provo­đenja
stručnih ispita, izdavanje i evidencija potvrda o stručnoj osposobljenosti,
raspodjela stranih dozvola za prijevoz tereta, dono­šenje propisa o stručnom
osposobljavanju prijevoznika i dr. preni­jete su na Hrvatsku gospodarsku komoru
i Hrvatsku obrt­ničku komoru.

U cilju podizanja kvalitete postojeće mreže
javnih cesta, završetka započetih objekata, te skladnije izgradnje cesta visoke
razine usluga, u 2001. godini izvršene su značajne izmjene i dopune Zakona o
javnim cestama, temeljem kojih su provedene bitne promijene u upravljanju i
financiranju javnih cesta.

Programom građenja i održavanja javnih cesta za
razdoblje od 2001. do 2004. godine, čiju je koncepciju prihvatio Hrvatski sabor
kroz izmjene i dopune Zakona o javnim cestama iz 2001. godine, definirane su
osnove za preustroj organizacijske strukture gospodarenja državnim cestama, kao
i izmjena sustava financiranja građenja i održavanja javnih cesta. Hrvatska
uprava za ceste preoblikovana je u dva trgovačka društva: »Hrvatske ceste«
d.o.o., za upravljanje, građenje i održavanje državnih cesta i »Hrvatske
autoceste« d.o.o., za upravljanje, građenje i održavanje autocesta, osim
autocesta u koncesiji, te je uvedena naknada u cijeni goriva kao osnovni izvor
financiranja javnih cesta.

Za održavanje, građenje i gospodarenje
županijskim i lokalnim cestama osnovane su Županijske uprave za ceste u svakoj
županiji, kao ustanove propisane Zakonom o javnim cestama.

Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka
nadležno je za osiguranje tehničko-tehnološkog jedinstva javnih cesta (cesta
najviše razine usluga: autocesta i brzih cesta, ostalih državnih cesta te
županijskih i lokalnih cesta) kroz provedbu Strategije prometnog razvitka.
Prednost u građenju i održavanju državnih cesta i potrebe razvitka javnih cesta
utvrđena Strategijom temelji se na prostornim, prometnim, tehničkim, ekološkim,
demografskim i gospodarskim analizama s gospodarski opravdanim
prometno-tehničkim rješenjima radi povećanja sigurnosti i proto­čnosti prometa.

Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva ocjenjuje studije utjecaja na okoliš za izgradnju
državnih cesta, provodi upravni postupak izdavanja lokacijskih, građe­vin­skih
i uporabnih dozvola za državne ceste, donosi tehničke propise o gradnji svih
građevina pa tako i državnih cesta, građevinskim materijalima, propisuje uvjete
za licenciranje građevinskih (za gradnju i održavanje javnih cesta) i
projektantskih društava za projek­tiranje cesta i cestovnih objekata, standarde
kakvoće oko­liša, tehničke standarde zaštite okoliša, strateške procjene
utjecaja na okoliš, te provodi postupak procjene utjecaja na okoliš.

Ministarstvo financija nadležno je bilancirati
proračunske i vanproračunske prihode i rashode, određuje limite bilanci,
provodi kontrolu primjene Zakona o javnoj nabavi, među inim i u cestovnoj
infrastrukturi, daje relevantna mišljenja o kreditnim zaduženjima subjekata u
cestovnoj infrastrukturi, te priprema akte u slučaju jamstva Republike Hrvatske
za kreditna zaduženja Hrvat­skim cestama d.o.o i Hrvatskim autocestama d.o.o.

Ministarstvo unutarnjih poslova, prije izdavanja
lokacijske dozvole za gradnju i rekonstrukciju državnih cesta, izdaje mišljenje
na projektnu dokumentaciju u postupku izdavanja posebnih uvjeta od strane
Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka. Sudjeluje u povjerenstvima za
tehnički pregled izgra­đenih javnih cesta. Određeni poslovi cestovnog prometa u
nadležnosti su Ministarstva unutarnjih poslova, kao što su: izrada Nacrta
prijedloga Zakona o sigurnosti prometa, registracija vozila, evidencija vozila,
evidencija vozača, prikupljanje podataka i istraga prometnih nesreća,
policijski nadzor nad vozačima i vozilima, te odvijanjem cestovnog prometa.

Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo
priprema, u suradnji s proizvođačima, korisnicima i državnim tijelima, i donosi
hrvatske norme i standarde u cestovnom prometu i cestama, prometnoj
signalizaciji i opremi, građevinskim strojevima i sklopovima te građevinskom
materijalu.

3.9.4. Željeznički promet

Pravni okvir

Prometna politika na razini RH i EU u području
željeznica temelji se na razvojnim dokumentima koje je donijela RH, prije svega
Strategiji prometnog razvitka RH i Strategiji restrukturiranja i modernizacije
HŽ-a iz 2000. godine, te dokumentima EU Bijele knjige, »Rail plan«, te dokumentom
o paneuropskim koridorima definiranim u Helsinkiju 1998. godine. U RH područje
željezničkog prometa uređeno je zakonima i podzakonskim aktima donijetim na
temelju Zakona, prije svega: Zakonom o hrvatskim željeznicama (»Narodne novine«
53/94 i 162/98) i Zakonom o sigurnosti u željezničkom prometu (»Narodne novine«
77/92, 26/93). Podzakonski propisi donijeti na temelju navedenih Zakona, a
kojima se uređuju pitanja u području željezničkog prometa i koji su na snazi su
slijedeći: Pravilnik o željezničkim stabilnim postrojenjima (»Narodne novine«
5/95), Pravilnik o tehničkim uvjetima za sigurnost željezničkog prometa kojima
moraju udovoljavati željezničke pruge (»Narodne novine« 82/96 i 161/98),
Pravilnik o kriterijima, postupku, načinu utvrđivanja i osiguranja križanja
željezničke pruge i ceste (»Narodne novine« 32/94, 96/94), Pravilnik o načinu i
uvjetima za obavljanje sigurnog tijeka prometa (»Narodne novine« 32/94),
Pravilnik o tehničkom pregledu željezničkih vozila (»Narodne novine« 32/94),
Pravilnik o poslovima na kojima djelatnici neposredno sudjeluju u obavljanju
željezničkog prometa (»Narodne novine« 32/94), Pravilnik o obrascu službene
iskaznice inspektora sigurnosti željezničkog prometa (»Narodne novine« 15/95),
Odluka o razvrstavanju magistralnih željezničkih pruga (»Narodne novine«
64/93), te Odluka o razvrstavanju željezničkih pruga I. i II. reda (NN 64/93).

Zakonom o hrvatskim
željeznicama iz 1994. godine i izmjenama toga Zakona iz 1996. godine, započelo
se s početnom fazom preoblikovanja hrvatskih željeznica od dosadašnjega javnog
poduzeća u društvo kapitala čime su stvorene osnovne pretpostav­ke za njihovo
poslovanje na tržišnim osnovama. Predmetnim Zakonom propisano je
knjigovodstveno i financijsko odvajanje sredstava poslovne djelatnosti prijevoza
koja se obavlja na načelima rentabilnog poslovanja od infrastrukture čije se
financiranje po postojećem Zakonu obavlja iz sredstava Državnog proračuna.

S obzirom na specifičnost problema HŽ-a, a
imajući u vidu potrebu dugoročnijeg razvoja željeznica u Hrvatskoj, posebno u
izmijenjenim uvjetima tržišnog poslovanja i prilagodbe uvjetima EU, u skladu s
Zaključkom Vlade RH iz srpnja 2000. godine, izrađena je navedena Strategija
restrukturiranja i modernizacije HŽ-a, usvojena od Hrvatskog sabora krajem 2000.
godine.

U cilju suradnje željeznica u Hrvatskoj sa
željeznicama drugih država, dosada je Republika Hrvatska sklopila velik broj
među­narodnih dvostranih i višestranih sporazuma: Sporazum o reguliranju
graničnog željezničkog prometa između Vlade Repub­like Hrvatske i Vlade
Republike Mađarske (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 5/95), Ugovor između
Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske o međunarodnom kombiniranom
prijevozu stvari (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 20/97), Sporazum između
Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o obavljanju željezničkog
prometa preko državne granice (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 17/97 i
20/97), Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o
među­narodnom kombiniranom prijevozu (»Narodne novine – Među­narodni ugovori«
4/98), Sporazum između Vlade Republike Hrvat­ske i Savezne Vlade Savezne
Republike Jugoslavije o reguliranju graničnoga željezničkog prometa (»Narodne
novine – Međunarodni ugovori« 1/98) Sporazum između Republike Hrvatske i
Republike Bosne i Hercegovine o uređenju graničnog željezničkog prometa
(»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 8/00), Sporazum između Republike
Hrvatske i Republike Bosne i Hercegovine o načinu korištenja i održavanja
željezničke pruge Bihać – Knin i obavljanju nadzora od strane državnih
graničnih tijela (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 4/01), Ugovor između
Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o međunarodnom kombiniranom
prijevozu (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 17/98), Ugovor između Vlade
Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o međunarodnom kombiniranom
prijevozu (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 3/01), Ugovor između Vlade
Republike Hrvatske i Vlade Republike Austrije o međunarodnom prijevozu stvari
(»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 7/99 i 7/02).

Republika Hrvatska je
stranka sljedećih mnogostranih među­narodnih sporazuma: Konvencije o
međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF), objavljena u »Narodne novine –
Međunarodni ugovori« 6/94 i 12/00, Europskog sporazuma o najvažnijim
međunarodnim željezničkim prugama (AGC), objavljen u »Narodne novine –
Međunarodni ugovori« 3/95, Europskog sporazuma o glavnim međunarodnim linijama
kombiniranog prijevoza i sličnim instalacijama (AGTC), objavljen u »Narodne
novine – Među­narodni ugovori« 8/94, Fondacijskog ugovora o suradnji
»Transeuropske željeznice« (TER), objavljen u »Narodne novine – Međunarodni
ugovori« 9/93 te Konvencije o osnivanju »EUROFIMA« - Europskog društva za
financiranje nabave željezničkog materijala, objavljena u »Narodnim novinama –
Međunarodni ugovori« 6/94.

Od međunarodnih organizacija, Republika Hrvatska
u području željezničkog prometa pristupila je COTIF-u i postala je aktivna
članica Međunarodne željezničke unije (UIC), članica je CEMT-a i OTIF-a.

Potreba prilagodbe zakonodavstvu EU zahtijevala
je dono­šenje novog Zakona o željeznici (NN 123/03), koji stvara pretpostavke
za ravnopravno uključivanje hrvatskih željeznica na tržište željezničkih usluga
EU, uz uvažavanje svih principa utvrđenih sekundarnim pravnim izvorima
europskog prava, prije svega Direktivama EU koje se odnose na područje
željezničkog prometa i koje su implementirane u tekst Zakona i to: Direktivom
91/440/EEC o razvoju željeznica zajednice, Direktivom 2001/12/EC o razvoju
željeznica Zajednice, koja mijenja Direktivu 91/440/EEC, Direktivom 95/18/EC o
izdavanju odobrenja željez­ničkim podu­zećima, Direktivom 2001/13/EZ o
izdavanju odobrenja želje­zničkim poduzećima, koja mijenja Direktivu 95/18/EC,
te Direktivom 2001/14/EC o raspodjeli kapaciteta željezničke infrastrukture i
nametanju pristojbi. Primjena Zakona započet će 1. siječnja 2005. godine.

Ciljevi koji proizlaze iz naprijed navedenih
Smjernica EU, a koji se nameću kao prioritetni zahtjevi odnose se prije svega
na modernizaciju i restrukturiranje željezničke infrastrukture, raz­dva­janje
upravljanja željezničkom infrastrukturom i prijevoznih usluga, jamstvo
slobodnog pristupa željezničkoj infrastrukturi prema pravičnim uvjetima i bez
diskriminacije (međunarodnim grupa­cijama, i željezničkim prijevoznim
poduzećima), otkla­njanje administrativnih i tehničkih zapreka na ostvarivanju
tih ciljeva, uspostavu pružanja usluga u željezničkom prometu na trži­šnim
osnovama omogućujući pojavu većeg broja prijevoznika na tržištu željezničkih
usluga, te pristup željezničkoj infrastrukturi svim zainteresiranima na
jednakoj osnovi uz poštivanje zakonom propisanih uvjeta.

Uključivanje hrvatskih
željeznica u mrežu željeznica EU moguće je ostvariti na dva područja: normativnom,
kroz stvaranje zakonskih uvjeta za uključenje RH u EU, te tehničkom, koje
obuhvaća infrastrukturu, prijevozna sredstva i organizaciju prometa
(interoperabilnost).

Daljnje prilagodbe
zakonodavstvu EU predviđaju donošenje podzakonskih akata kojima je osnova Zakon
o željeznici, te izradu novog Zakona o sigurnosti željezničkog prometa, te će
donošenje istih, kao i implementacija direktiva o interoperabilnosti biti
prioriteti u 2004. godini.

Institucionalni okvir

Za željeznički promet u Republici Hrvatskoj mjerodavno
je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka, tj. Uprava željezničkog i
kombiniranog prometa u sastavu Ministarstva koja broji 9 zaposlenika, uglavnom
visokoobrazovanih stručnjaka iz područja ekonomije, prava, prometa,
građevinarstva i strojarstva, a koji pored redovnih poslova iz svog djelokruga
obavljaju nadzor nad provedbom zakona i podzakonskih akata u području
željeznica. Inspekcijski nadzor nad provedbom Zakona osigurava inspekcija
željezničkog prometa kao sastavni dio Uprave inspekcijskih poslova u sastavu
Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka čiji djelokrug je utvrđen
Zakonom o sigurnosti željezničkog prometa.

Novi Zakon o željeznici donosi preustroj u
području reguliranja željezničkih usluga, što u prvom redu predstavlja uspostavu
neovisnog Regulatornog tijela u području željezničkih usluga, s prizivnom i
regulatornom funkcijom i osnovnom zadaćom reguliranja međusobnih odnosa svih
sudionika na željezničkom tržištu na nediskriminirajući način.

S obzirom na to da je početak primjene novog
Zakona o željeznici predviđen za 1. siječnja 2005. godine, a da će regulatorno
tijelo biti uspostavljeno ulaskom Republike Hrvatske u Europsku uniju, poslove
iz nadležnosti regulatornog tijela, kao i poslove izdavanje odobrenja i
uvjerenja o sigurnosti, do uspostave regulatornog tijela obavljat će
zaposlenici Ministarstva, Uprave željezničkog prometa.

3.9.5. Unutarnja plovidba

Pravni okvir

Područje unutarnje plovidbe reguliraju sljedeći
temeljni zakoni: Zakon o plovidbi unutarnjim vodama (NN 19/98 i 151/03) te
Zakon o lukama unutarnjih voda (NN 142/98 i 65/02). Posredno je za ovu pravnu
tematiku relevantan i Zakon o Hrvat­skom registru brodova iz 1996. godine i
njegova tehnička pravila koja se kontinuirano dopunjuju, a primjenjuju se i na
brodove unutarnje plovidbe, Zakon o vodama (NN 107/95) te brojni pravilnici
izrađeni na temelju navedenih zakona.

Međunarodni dvostrani i višestrani ugovori koji
su na snazi a tiču se unutarnje plovidbe: Republika Hrvatska je potpisala i
ratificirala Europski sporazum o glavnim plovnim putovima od međunarodnog
značaja – AGN, kojim se plovni putovi rijeka Save, Drave, Dunava i budućeg
kanala Dunav - Sava uvrštavaju u mrežu europskih plovnih putova, a luke u
Osijeku, Vukovaru, Slavonskom Brodu i Sisku u mrežu luka otvorenih za među­narodni
promet. Istim se ugovorom Republika Hrvatska obvezala da će plovne putove
otvorene za međunarodnu plovidbu graditi i uređivati u skladu s propisanim
standardima prema kategorijama plovnosti od IV – Vb kategorije. Republika
Hrvatska je potpisala Europski sporazum o međunarodnom prijevozu opasnih tereta
unutarnjim plovnim putovima – ADN i isti treba ratificirati, te Budimpeštansku
konvenciju o Ugovoru za prijevoz roba unutarnjim plovnim putovima – CMNI, koja
čeka ratifikaciju.

Republika Hrvatska
članica je Dunavske komisije i sudjeluje u radu eksperata za tehnička,
navigaciona i pravna pitanja. Predstavnik RH također sudjeluje u radu radnih
grupa za promet unutarnjim vodama i za prijevoz opasnih tereta pri ECE/OUN u
Ženevi. Republika Hrvatska prati rad Središnje komisije za navigaciju po Rajni
sa ciljem ujednačavanja propisa na Rajni i Dunavu kako bi što skorije
pojednostavili postupak za dobivanje dozvole za plovidbu hrvatskih brodova po
Rajni (ovisno o rezultatima rasprave u ECE/OUN o CRTD konvenciji očekuje se
sastanak za pokretanje izrade konvencije o odgovornosti u prije­vozu opasnih
tvari samo za unutrašnju plovidbu-CRDNI). Okvirnim sporazumom o slivu rijeke
Save osnovana je među­narodna organizacija sa sjedištem u Zagrebu. Zadatak
komisije je zaje­d­ničko djelovanje članica sa svrhom revitalizacije rijeke
Save.

Potpisan je bilateralni
međunarodni ugovor između Republike Hrvatske i Slovačke Republike o plovidbi
unutarnjim vodama. S Republikom Bosnom i Hercegovinom usklađen je i parafiran
Ugovor o plovidbi dok je s Ukrajinom tekst ugovora o plovidbi usklađen.
Trenutno se radi na razmjeni tekstova nacrta Sporazuma o plovidbi sa Srbijom i
Crnom Gorom.

U tijeku su
konzultacije o Protokolu uz Europski sporazum o glavnim linijama međunarodnog
kombiniranog prometa i pripa­dajućoj opremi koji se odnosi na kombinirani
promet unutarnjim plovnim putovima – AGTC. U Roterdamu je potpisana Roterdamska
deklaracija od strane predstavnika vlada europskih zemalja i predstavnika
međunarodnih organizacija na Pan-europskoj konferenciji o prijevozu na
unutarnjim plovnim putovima. Deklaracijom je iskazan sveopći interes za rast
prijevoza unutarnjim vodama kao povećanje udjela u transportu roba, čime se
preferira prijevoz roba unutarnjim plovnim putovima, sloboda plovidbe, jednak
tretman za sve korisnike plovnih putova, a što podrazumijeva uređenje plovnih
putova za sigurnu plovidbu.

Kontinuirano će se raditi na izučavanju propisa
Europske unije, a napravljen je plan prevođenja direktiva na hrvatski jezik pa
će se tijekom 2004. godine izvršiti analiza usklađenosti s pozitivnim propisima
u domeni unutarnje plovidbe.

Institucionalni okvir

Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka u
svom sastavu ima Upravu unutarnje plovidbe, s kapetanijama kao područnim jedinicama
Ministarstva u sastavu njegove Uprave, a nalaze se u Sisku, Slavonskom Brodu,
Osijeku i Vukovaru. Zakonom o izmje­nama i dopunama Zakona o plovidbi na
unutarnjim vodama (»Narodne novine« 151/03) planira se osnivanje ispostave
Kapetanije Osijek u Varaždinu. Uprava unutarnje plovidbe ima tri odjela i to:
odjel pravnih i međunarodnih poslova, odjel stručno-tehničkih poslova i
gospodarstva i odjel sigurnosti i nadzora plovidbe.

Uprava unutarnje
plovidbe obavlja: upravne poslove i druge stručne poslove za djelatnost
unutarnje plovidbe, osigurava neposrednu suradnju u obavljanju funkcija i
objedinjava rad Odjela ustrojenih u njenom sastavu kao i rad Odsjeka koji
obavljaju poslove iz djelokruga Unutarnje plovidbe u kapetanijama (Sisak,
Slavonski Brod, Osijek, Vukovar), osigurava i provodi utvrđenu politiku i
izvršava zakone i druge propise iz područja sigurnosti plovidbe unutarnjim
vodama, brodarstva na unutarnjim vodama, luka na unutarnjim vodama, prometa na
unutarnjim vodama, pripremanje nacrta, prijedloga zakona i drugih propisa iz
područja sigurnosti unutarnje plovidbe, brodarstva na unutarnjim vodama, luka
na unutarnjim vodama, materijalnopravnih odnosa glede plovila koja sudjeluju u
plovidbi unutarnjim vodama, prijevoza i plovidbenih poslova te plovidbenih
nesreća, obavlja poslove upravnog postupka i upravnog nadzora iz djelokruga
unutarnje plovidbe, obavlja nadzor nad radom Hrvatskog registra brodova u
dijelu koji se odnosi na sigurnost plovidbe, sudjeluje u radu međuna­rodnih
organizacija, komisija, surađuje u izradi nacrta prijedloga sporazuma i drugih
međunarodnih akata, predlaže politiku i mjere glede gospodarskog razvitka i
razvitka prometa na unutarnjim vodama, obavlja i druge poslove koji su zakonom
ili drugim propisima stavljeni u nadležnost Ministarstva, a odnose se na promet
i plovidbu unutarnjim vodama, rješava u prvom stupnju glede sigurnosti, a tiče
se ispravnosti broda i posade na brodu. Uprava inspekcijskih poslova, odjel
pomorske inspekcije i unutarnje plovidbe rješava u drugom stupnju o žalbama na
rješenja izdana u prvom stupnju od strane inspektora kapetanija.

Nadzor nad provođenjem Zakona o plovidbi
unutarnjim vodama i Zakona o lukama unutarnjih voda obavlja Ministarstvo mora,
turizma, prometa i razvitka putem Uprave inspekcije u njenom sastavu, kroz
odjel inspekcije pomorske i unutarnje plovid­be.

Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o plovidbi
na unutarnjim vodama (NN 151/03) predviđeno je osnivanje Agencije za plovne
putove unutarnjih voda za građenje, uređenje, tehničko održavanje i obilježavanje
plovnih putova, osposobljavanje postojećih plovnih putova, upravljanje i
gospodarenje, kontrolu i praćenje prometa i stanja na plovnom putu.

Osnivanjem Lučkih uprava na području unutarnje
plovidbe razdvojena je funkcija upravljanja od komercijalnih djelatnosti u
lukama čime su stvoreni preduvjeti za obavljanje lučkih djelatnosti na principu
koncesija po tržišnim uvjetima te jednak tretman svih korisnika lučkih usluga.

Hrvatski registar brodova institucija je koja
također posredno predstavlja institucionalni okvir nadležnosti unutarnje
plovidbe, a isto tako dodirnih točaka glede plovnih putova ima s Državnom
upravom za vode, kao i s pravnom osobom za upravljanje vodama – »Hrvatske
vode«.

Prioriteti za 2004. godinu su:

1. izrada petogodišnjeg programa razvitka
unutarnjih plovnih putova te

2. izrada petogodišnjeg programa razvitka lučkog
područja.

3.9.6. Zračni promet

Pravni okvir

Temeljni zakoni koji uređuju područje zračnog
prometa u Republici Hrvatskoj su Zakon o zračnom prometu (»Narodne novine«
132/98), Zakon o zračnim lukama (»Narodne novine«  19/98), Zakon o obveznim i stvarnopravnim odnosima u zračnom
prometu (»Narodne novine« 132/98), Zakon o osnutku Hrvatske kontrole zračne
plovidbe (»Narodne novine« 19/98). Nadalje, na prijevoz opasnih tvari u zračnom
prometu primjenjuju se odredbe Zakona o prijevozu opasnih tvari (»Narodne
novine« 97/93, 34/95 i 151/03).

Temeljem ovih zakona donijet je veliki broj
podzakonskih propisa koji uređuju područje zračnog prometa: Pravilnik o letenju
zrakoplova (»Narodne novine« 17/00), Pravilnik o operativnim uslugama kontrole
zračnog prometa (»Narodne novine« 130/99), Pravilnik o dozvolama i ovlaštenjima
kontrolora zračnog prometa (»Narod­ne novine« 130/99), Pravilnik o uvjetima
kojima moraju udovoljavati pravne osobe koje obavljaju stručno osposobljavanje
zrakoplovno-tehničkog osoblja (9A-JAR-147) (»Narodne novine« 38/01), Pravilnik
o uvjetima kojima mora udovoljavati pravna osoba koja obavlja gradnju i
preinaku zrakoplova i zrakoplovnog uređaja (9A-JAR-21 Part F&G ) (»Narodne
novine« 38/01), Pravilnik o uvjetima kojima mora udovoljavati osoblje kabinske
posade zrakoplova (»Narodne novine« 6/00), Pravilnik o radnom vremenu članova
posade zrakoplova (»Narodne novine« 68/00), Pravilnik o iskaznici zrakoplovnog
inspektora i o načinu vođenja očevidnika (»Narodne novine« 122/99), Pravilnik o
stručnoj spremi, ispitima i dozvolama za rad stručnog osoblja koje obavlja
poslove od značaja za sigurnost zračne plovidbe (»Narodne novine« 103/97),
Pravilnik o uvjetima i načinu izdavanja svjedodžbe o sposobnosti (9A-JAR–OPS-1)
(»Narodne novine« 31/01), Pravilnik o utvrđivanju zdravstvene sposobnosti
zrakoplovnog osoblja i uvjetima kojima mora udovoljavati zdravstvena ustanova
koja obavlja liječničke preglede zrakoplovnog osoblja (»Narodne novine« 47/01),
Pravilnik o uvjetima i načinu upotrebe ovjesne jedrilice i parajedrilice
(»Narodne novine« 52/01), Pravilnik o održavanju, obnovi i preinakama na
zrakoplovu i zrakoplovnom uređaju te tehničkoj kontroli i kontroli kvalitete
obavljenih radova (9A-JAR-145) (»Narodne novine« 63/01), Pravilnik o uvjetima
kojima mora udovoljavati pomoćno zrakoplovno osoblje (»Narodne novine« 4/01),
Pravilnik o uvjetima kojima moraju udovoljavati pomoćno zrakoplovno osoblje
meteorološkog osiguranja zračne plovidbe (»Narodne novine« 68/01), Pravilnik o
uvjetima i načinu stjecanja, izdavanja, obnavljanja i produžavanja dozvole i
ovlaštenja zrakoplovnom osoblju – pilotima aviona (9A-JAR-FCL 1) (»Narodne
novine« 99/01), Pravilnik o uvjetima kojima mora udovoljavati pomoćno
zrakoplovno osoblje – zrakoplovno tehničko osoblje kontrole zračne plovidbe
(»Narodne novine« 102/01), Pravilnik o uvjetima i načinu stjecanja, izdavanja,
obnavljanja i produžavanja dozvola i ovlaštenja te programima za stručno
osposobljavanje, provjeru i utvrđivanje stručne sposobnosti
zrakoplovno-tehničkog osoblja (9A-JAR-66) (»Narodne novine« 5/02), Pravilnik o
priručnicima i dokumentima koje mora imati zračni prijevoznik za stjecanje,
izmjenu ili produžavanje valjanosti svjedodžbe o sposobnosti (»Narodne novine«
51/02), Pravilnik o tipu zrakoplova i zrakoplovnog uređaja koji podliježu
postupku homologacije i postupku utvrđivanja sukladnosti s tehničkim zahtjevima
za plovidbenost zrakoplova (9A-JAR.-21) (»Narodne novine« 121/02), Odluka o osnivanju
Nacionalnog povjerenstva za zaštitu zračnog prometa (»Narodne novine« 67/01).

Pravilnici s oznakom
»9A – JAR…« usklađeni su s propisima »Joint Aviation Requirements–JARžs« koje
donose Združene zrakoplovne vlasti (Europe) »Joint Aviation Authorities«. Svi
JAR-propisi donijeti su na temelju Uredbe Vijeća broj 3922/91 od 16. prosinca
1991. godine o usklađivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka u
području civilnog zrakoplovstva.

Republika Hrvatska
potpisnica je velikog broja među­narod­nih konvencija i bilateralnih sporazuma,
a tiču se zračnog prometa: Konvencija o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu,
Chicago, 7. prosinca 1944. godine (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«
1/96), Konvencija o međunarodnom priznanju prava na zrakoplovu, Ženeva, 19.
lipnja 1948. godine (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 1/6/96), Zakon o
ratifikaciji Konvencije o suzbijanju nezakonite otmice zrakoplova i Konvencija
o suzbijanju nezakonite otmice zrakoplova, Haag,16. prosinca 1970. godine (SL
SFRJ 33/72, NN MU 4/94), Zakon o ratifikaciji Konvencije o suzbijanju
nezakonitih akata uperenih protiv sigurnosti civilnog zrakoplovstva i
Konvencija o suzbijanju nezakonitih akata uperenih protiv sigurnosti civilnog
zrakoplovstva, Montreal 23. rujna 1971. godine (SL SFRJ 33/72, NN MU 4/94),
Uredba o ratifikaciji Konvencije kojom se dopunjuje Varšavska konvencija o
izjednačavanju nekih pravila u međunarodnom zračnom prijevozu koji obavlja
druga osoba a ne ugovorni prijevoznik, Guadalajara, 18. rujna 1961. godine, Odluka
o ratifikaciji Dopunskog protokola broj 1 o izmjeni Konvencije o izjednačavanju
izvjesnih pravila o međunarodnom zračnom prijevozu potpisane u Varšavi, 12.
listopada 1929. godine, Montreal 25. rujna 1975. godine, Odluka o ratifikaciji
Dopunskog protokola broj 2 o izmje­ni Konvencije o izjednačavanju izvjesnih
pravila o međunarod­nom zračnom prijevozu potpisane u Varšavi, 12. listopada
1929. godine, Montreal 25. rujna 1975. godine, protokoli o izmjeni Konvencije o
međunarodnom civilnom zrakoplovstvu koji se odnose na pojedine članke (članak
45., 48(a), 49(e) i 61., 50(a), 58 (a)).

Republika Hrvatska
potpisala je i Odluku o pristupanju Međunarodnoj konvenciji o suradnji na
sigurnosti zračne plovidbe – EUROCONTROL iz 1960. godine, s protokolima iz
1970., 1978. i 1981. godine i Mnogostranom sporazumu o rutnim naknadama iz
1981. godine i Međunarodnu konvenciju o suradnji na sigurnosti zračne plovidbe
– EUROCONTROL, potpisanu u Bruxellesu 13. prosinca 1960. godine, s protokolima
iz 1970., 1978. i 1981. godine i Mnogostrani sporazum o rutnim naknadama iz
1981. godine (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 14/96 ).

Potrebno je istaknuti
da je Republika Hrvatska potpisnica u ovome trenutku 47 bilateralnih sporazuma
o zračnom prometu, od kojih su 24 trenutno na snazi, a ostali su nakon vođenih
pregovora i potpisani, ali radi nerazmjene diplomatskih nota nije završen
postupak ratifikacije.

Slijedom navedenih
međunarodnih ugovora Republika Hrvatska članica je sljedećih međunarodnih
organizacija: Organizacije međunarodnoga civilnog zrakoplovstva – ICAO
(International Civil Aviation Organisation) od 9. svibnja 1992. godine,
Europske konferencije civilnog zrakoplovstva – ECAC (European Civil Aviation
Conference) od 2. srpnja 1992. godine, Europske organizacije za sigurnost zračne
plovidbe - EUROCONTROL (European Organisation for the Safety of Air Navigation)
od 1. travnja. 1997. godine te je pridruženi član Združenih zrakoplovnih vlasti
– JAA (Joint Aviation Authorities) od 27. lipnja 2001. godine.

Također, 27. lipnja 1997. godine potpisan je
CEATS (Central European Air Traffic Services) ugovor između organizacije
EUROCONTROLA i sedam, od ukupno osam, nacionalnih ugovorenih strana, među
kojima i Republika Hrvatska, o stvaranju Službe kontrole leta Centralne Europe
- CEATS za gornji sloj zračnog prostora.

Nadalje, potrebno je spomenuti da Uprava zračnog
prometa Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka sudjeluje u CARDS
projektu »Air Safety and Air Traffic Control Project (ASATC)« (Projekt
zrakoplovne sigurnosti i kontrole zračnog prometa), čija je provedba planirana
u okviru regionalne komponente CARDS programa iz 2002. godine.

Europska unija svoje odnose s trećim državama
prije njihovoga punopravnog članstva, a kako bi se uspostavio najviši stupanj
međusobne suradnje, uređuje pomoću nekoliko pravnih instrumenata: EEA, ECAA, i
EU/švicarski Sporazum o zračnom prije­vozu. Ovi instrumenti, na temelju
ravnopravnosti i reciprociteta reguliraju pristup zračnih prijevoznika trećih
država liberaliziranom europskom tržištu zračnog prometa i obrnuto. Kroz
postupno odobravanje zračnih sloboda izjednačavaju se zračni prijevoznici
trećih država gotovo u svemu pa tako mogu preuzeti i većinski vlasnički paket
zračnih prijevoznika iz EU.

Ovo je bitno napomenuti obzirom da je stupila na
snagu Uredba Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2002. godine o
zajedničkim pravilima na području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske
agencije za sigurnost zračnog prometa – EASA (Uredba 1592/2002/EZ o zajedničkim
pravilima u pod­ručju civilnog zrakoplovstva i osnutka Europske agencije za
sigurnost u prometu).

Uredba o osnivanju Europske agencije za
sigurnost zračnog prometa dopušta da Europska komisija s državama nečlanicama
EU zaključuje bilateralne ugovore o zračnom prometu. Bolju pregovaračku
poziciju imat će države koje će postati i punopravne članice JAA. Republika
Hrvatska u ovome trenutku je pridruženi član JAA (candidate member), a primanje
RH u punoprav­no članstvo očekuje se najkasnije do kraja 2003. godine.

Kao i druge države nečlanice Europske unije
(Norveška, Island, Švicarska), i Republika Hrvatska pregovarat će i morat će
potpisati Ugovor o zračnom prometu s EU (»Aviation Agreement«) koji obuhvaća
acquis communautaire iz područja zračnog prometa.

Kao članica Europske organizacije za sigurnost
zračne plovidbe – EUROCONTROL Republika Hrvatska dužna je započeti s
implementacijom sigurnosnih zahtjeva i standarda kojima moraju udovoljavati
pružatelji usluga kontrole leta – ESARRžs Eurocontrol Safety Regulatory
Requirements 2 - 5.

Zakon o zračnom prometu je odredio Nacionalni
program zaštite zračnog prometa (National Aviation Security Programme) kao
temeljni dokument koji sadrži sve mjere potrebne za zaštitu zračnog prometa od
djela nezakonitog ometanja. Dokument je Vlada RH donijela 12. lipnja 2003.
godine, a rađen na temelju ECAC Doc 30, te ICAO Annexa-a 17 i sadrži sve
standarde i preporuke iz ta dva dokumenta.

Imajući u vidu presudu Suda pravde Europske
zajednice od 5. studenoga 2002. godine u svezi kršenja odredbi zakona Europske
Zajednice bilateralnim sporazumom o zračnom prometu između vlada osam zemalja
članica Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, te s Mišljenjem
Europske komisije o odnosima Europske zajednice sa zemljama nečlanicama u pod­ručju
zračnog prometa, na inicijativu Europske komisije započet će se postupak
izmjene postojećih bilateralnih sporazuma između Republike Hrvatske i zemalja
članica Europske zajednice, kako bi se u sporazumu izmijenila tzv. »nacionalna
kaluzula«, i to na način da Europska komisija pregovara u ime pojedinih vlada
zemalja članica Europske zajednice, ili da te vlade samostalno pristupe takvim
pregovorima.

Potrebno je napomenuti da je u ovome trenutku u
fazi rasprave Prijedlog o stvaranju »Jedinstvenog zračnog prostora« (COM (2001)
123 final, COM (2001) 564 final) za zračni prostor iznad Europske Unije.

Institucionalni okvir

Uprava zračnog prometa samostalna je uprava
unutar Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka koja obavlja upravne i
druge stručne poslove koji se odnose na zračni promet, priprema prijedloge
zakonskih i podzakonskih akata za djelatnosti civilnog zrakoplovstva, predlaže
prometnu politiku razvoja civilnog zrakoplovstva te njeno provođenje, utvrđuje
pravna i operativna pitanja vezana za korištenje zračnog prostora iznad
teritorija Republike Hrvatske, obavlja upravni nadzor u djelatnostima civilnog
zrakoplovstva, prati i analizira stanje i poslovanje u djelatnostima zračnog
prometa, priprema prijedloge osnova za vođenje i sklapanje međunarodnih
ugovora, sudjeluje u međudržavnim pregovorima o problematici civilnog
zrakoplovstva, predlaže nacionalnu prometnu politiku, priprema podloge i
predlaže stručne programe osposobljavanja zrakoplovnog i ostalog stručnog
osoblja u civilnom zrakoplovstvu, izdaje dozvole i ovlaštenja za obavljanje
stručnih poslova zrakoplovnom i ostalom stručnom osoblju u civilnom
zrakoplovstvu, izdaje potvrde (certifikate) za homologaciju zrakoplova i opreme
domaće ili strane proizvodnje, obavlja osnovne, redovne i izvanredne tehničke
preglede zrakoplova i opreme u civilnom zrakoplovstvu, izdaje certifikate o
plovidbenosti zrakoplova i opreme za njihovu civilnu upotrebu, kao i potvrde o
upisu u registar zrakoplova, vodi registar zrakoplova, zrakoplovnog osoblja i
aerodroma Republike Hrvatske, provodi i osigurava primjenu zakona i ostalih
propisa u civilnom zrakoplovstvu, sudjeluje u radu povjerenstva za tehnički
pregled aerodroma, obavlja stručno-tehničke poslove Povjerenstva za
istraživanje zrakoplovnih nesreća, te niz drugih poslova.

Za obavljanje poslova Uprave zračnog prometa
ustrojeni su slijedeći odjeli:

1. Odjel pravnih, ekonomskih i sustavnih poslova

2. Odjel međunarodnih poslova (ICAO, JAA, ECAC,
EUROCONTROL)

3. Odjel letačkih operacija i sigurnosti zračnog
prometa

4. Odjel aerodroma i zaštite zračnog prometa.

Potrebno je istaknuti da unutar Uprave
Inspekcijskih poslova djeluje i Odjel zrakoplovne inspekcije koji obavlja
poslove inspekcijskog nadzora nad provedbom propisa koji se odnose na:
zrakoplov, zrakoplovni uređaj i zračni promet, aerodrom i aerodromske usluge,
zrakoplovno osoblje, pomoćno zrakoplovno osoblje i drugo stručno osoblje,
ispravnost i rad tehničkih sredstava, objekata i usluga u zračnoj plovidbi,
prati i procjenjuje među­narodne standarde i postupke, predlaže i sudjeluje u
usklađivanju donesenih propisa s međunarodnim standardima u zrakoplovstvu, te
druge poslove.

Svi ovi poslovi detaljno su opisani Uredbom o
unutarnjem ustroju Ministarstva pomorstva, prometa i veza (NN 125/03).

Kontrolu zračnog prostora i pružanje usluga
upravljanja zračnim prometom (ATM) u Republici Hrvatskoj obavlja »Hrvat­ska
kontrola zračne plovidbe d.o.o.« koja je u vlasništvu RH, a aerodromske usluge
pružaju zračne luke koje se nalaze u većinskom vlasništvu RH (55%) dok su u
manjem dijelu suvlasnici županije i jedinice lokalne samouprave na čijem
području se zračne luke nalaze.

3.9.7. Pomorski promet

Pravni okvir

Sigurnost plovidbe na moru u RH uređuju sljedeći
zakoni i propisi: Pomorski zakonik (NN 17/94, 74/94 i 43/96), Zakon o pomorskom
dobru i morskim lukama (NN 158/03), Zakon o lučkim kapetanijama (124/97), Zakon
o hrvatskom registru brodova (81/96), Zakon o Plovputu (73/97), Zakon o
hidrografskoj djelatnosti (68/98 i 110/98).

Republika Hrvatska je
potpisnica Pariškog memoranduma od 1997. godine. Republika Hrvatska je,
temeljem notifikacije o sukcesiji iz 1991. godine (NN 1/92) stranka određenih
mnogostranih međunarodnih ugovora. To su: Konvencija o otvorenom moru (Geneva,
1958), Konvencija o teritorijalnom moru i vanjskom pojasu (Geneva, 1958),
Konvencija o epikontinentalnom pojasu (Geneva, 1958), Međunarodna konvencija za
ujednačavanje nekih pravila o sudaru brodova (Bruxelles, 1910), Međunarodna
konvencija za ujednačavanje nekih pravila o pružanju pomoći i spašavanju na
moru (Bruxelles, 1910) s Protokolom o izmjeni (Bruxelles, 1967), Međunarodna
konvencija o zaštiti ljudskog života na moru (London, 1974) s Protokolom iz
1978. godine, Međunarodna konvencija za ujednačavanje nekih pravila o krivičnoj
nadležnosti za sudar i druge plovidbene nezgode (Bruxelles, 1952), Međunarodna
konvencija za ujednačavanje nekih pravila o građanskoj nadležnosti za sudar
(Bruxelles, 1952), Međunarodna konvencija o privremenom zaustavljanju pomorskih
brodova (Bruxelles, 1952), Konvencija o međunarod­nim pravilima o izbjegavanju
sudara na moru (London 1972), Međunarodna konvencija za ujednačavanje nekih
pravila o teretnici (Bruxelles, 1924), Konvencija i Statut o slobodi tranzita i
Izjava o priznavanju prava na zastavu državama bez morske obale (Barcelona,
1921), Konvencija o tranzitnoj trgovini država bez morske obale (New York,
1965), Konvencija i Statut o među­narodnom režimu pomorskih luka (Geneva,
1923), Konvencija o olakšicama u međunarodnom pomorskom prometu (London, 1965),
Međunarodna konvencija o teretnim linijama (London, 1966), Međunarodna
konvencija o baždarenju brodova (London, 1969), Međunarodna konvencija o
sigurnosti kontejnera (CSC) (Geneva, 1972), Međunarodna konvencija o
standardima za obuku, izdavanje potvrda i vršenje brodske straže pomoraca
(London, 1978), Međunarodna konvencija o građanskoj odgovornosti za štetu
uzrokovanu onečišćenjem naftom (Bruxelles, 1969), Međunarodna konvencija o
intervenciji na otvorenom moru u slučaju nezgode koja uzrokuje ili bi mogla
uzrokovati onečišćenje naftom (Bruxelles, 1969), Međunarodna konvencija o
osnivanju međunarodnog fonda za naknadu štete uzrokovane onečišćenjem naftom
(Bruxelles, 1971), Međunarodna konvencija o sprečava­nju onečišćenja s brodova
(London, 1973) s Protokolom iz 1978. godine.

Na temelju notifikacije o sukcesiji 1993. godine
(»Narodne novine« 12/93) Republika Hrvatska je stranka sljedećih među­narodnih
ugovora: Konvencije o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja (Barcelona,
1976), Protokola o sprečavanju one­čišćenja Sredozemnog mora od onečišćenja
mora zbog potapanja otpadnih i drugih tvari s brodova i zrakoplova (Barcelona,
1976), Protokola o suradnji u borbi protiv onečišćenja Sredozemnog mora naftom
i drugim štetnim tvarima u slučaju nezgode (Barcelona, 1976), Protokola o
zaštiti Sredozemnog mora od one­čiš­ćenja s kopna (Atena, 1980), Protokola o
posebno zaštićenim područjima Sredozemnog mora (Geneva, 1982).

Na temelju notifikacije o sukcesiji 1995. godine
(»Narodne novine« 3/95) Republika Hrvatska je stranka Konvencije o spreča­vanju
zagađivanja mora izbacivanjem otpadaka (London, 1972).

Na temelju pristupa (akcesije) 1992. godine (NN
6/94) Repu­b­lika Hrvatska je stranka Konvencije o osnivanju Međuvladine
pomorske savjetodavne organizacije (IMCO) (Geneva, 1948).

Na temelju notifikacije o sukcesiji i pristupu
(akcesiji) (»Narodne novine« 11/94) Republika Hrvatska je stranka Konvencije
Ujedinjenih naroda o pravu mora (Montego Bay, 1982) i Sporazuma o primjeni XI.
Dijela Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (New York, 1994).

Konvencija o
ograničenju odgovornosti za pomorske tražbine (1976) stupila je na snagu 1993.
godine (»Narodne novine« 2/92). Protokoli iz 1968. i 1979. godine o izmjeni
Međunarodne konvencije za izjednačavanje nekih pravila o teretnici (1924)
objavljeni su 1995. godine (»Narodne novine« 3/95).

Republika Hrvatska je
pristupila određenim međunarodnim ugovorima koji su stupili na snagu tijekom
1998. godine. To su: Međunarodna konvencija o traganju i spašavanju na moru
(1979) (»Narodne novine« 12/96), Atenska konvencija o prijevozu putnika i njihove
prtljage morem (1974) s Protokolima iz 1976. i 1990. godine (NN 2/97),
Međunarodna konvencija o pripravnosti, akciji i suradnji za slučaj onečišćenja
mora uljem (1990) (»Narodne novine« 2/97). Republika Hrvatska pristupila je
određenim međunarodnim ugovorima koji su stupili na snagu 1999. godine. To su:
Protokol iz 1992. godine o izmjeni Međunarodne konvencije o građanskoj
odgovornosti za štetu zbog onečišćenja mora uljem (1969), Protokol iz 1992.
godine o izmjeni Međunarodne konvencije o osnivanju Među­narodnog fonda za
naknadu štete zbog onečišćenja mora uljem (1971) (»Narodne novine« 2/97) i
Međunarodna konvencija o spašavanju iz 1989. godine (»Narodne novine« 9/98).

Odnosi Republike
Hrvatske s ostalim državama, što bolja uspos­tava ekonomske suradnje,
međunarodna trgovina i koriš­tenje hrvatskih luka za međunarodni promet uređeni
su važećim međunarodnim sporazumima o pomorskom prijevozu.

Nacionalni zakoni iz
oblasti pomorstva prilagođeni su u velikoj mjeri zakonodavstvu Europske unije.

Na brodovima u
međunarodnoj plovidbi primijenjeni su tehnički standardi u skladu sa
standardima EU i konvencijom SOLAS uvođenjem odgovarajuće opreme (npr. VDR i
AIS).

Međunarodna pomorska
organizacija, specijalizirana agencija UN-a za pomorstvo, u prosincu 2002. godine
na diplomatskoj konferenciji donijela je izmjene Međunarodne konvencije o
zaštiti ljudskih života na moru iz 1974. godine, te Međunarodni pravilnik o
sigurnosti brodova i lučkih prostora, kao dio SOLAS konvencije.

Predmetni propis donosi nove zahtjeve za
brodare, pomorce i luke, rok implementacije je sveden na manje od dvije godine,
tako da puna primjena započinje već 1. srpnja 2004. godine. Kako bi se
udovoljilo vrlo zahtjevnim rokovima, MMTPR je izradio prijedlog Uredbe o
sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet
Republike Hrvatske, koja će privremeno regulirati tu materiju do donošenje
zakona.

Tijekom 2003. godine
donesen je Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, koji je djelomično
usklađen s direktivama Europske unije. Detaljnije usklađivanje provest će se
podzakonskim aktima donesenim temeljem navedenog zakona. Prijedlog Zakona o
izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika nije raspravljan na plenarnoj sjednici
bivšeg saziva Hrvatskog sabora (drugo čitanje) te će se isti razmatrati u ovom
sazivu Hrvatskog sabora. Vlada je Uredbom o postupnom isključenju iz plovidbe
tankera bez dvostruke oplate (»Narodne novine« 187/03) propisala sustav
postupnog isključenja iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate i uvođenje u
plovidbu tankera s dvostrukom oplatom. Isto tako Vlada je Uredbom o sigurnoj
zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet (NN 183/03)
uredila sigurnost zaštite trgovačkih brodova hrvatske države pripadnosti u
međunarodnoj plovidbi i luka u Republici Hrvatskoj otvorenih za međunarodni
promet. Tijekom 2004. godine izradit će se Pravilnik o prijevozu, rukovanju,
ukrcavanju i iskrcavanju opasnih tvari te načinu sprečavanja širenja isteklih
ulja u lukama, te Pravilnik o brodicama i jahtama.

Nadalje, donesena su
dva podzakonska akta, kojima su u cijelosti usklađeni postojeći pravilnici s
direktivama Europske unije: Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o
zvanjima i svjedodžbama o osposobljenosti pomoraca na brodovima trgo­vačke
mornarice Republike Hrvatske (NN 5/03) i Pravilnik o izmjenama i dopunama
pravilnika o obavljanju i održavanju stra­že članova posade na pomorskim
brodovima trgovačke mornarice Republike Hrvatske (»Narodne novine« 5/03).

Tijekom 2004. godine
Republika Hrvatska planira potpisati parafirane Ugovore o pomorskom prijevozu
te pokrenuti postupke za donošenje Odluke o pokretanju postupka za sklapanje
Ugovora o pomorskom prijevozu s nekoliko država (između ostalih s Republikom
Portugal, Republikom Cipar, Maltom, Ruskom Federacijom, Republikom Brazil i
Republikom Korejom) kako bi razvijala što jaču gospodarsku suradnju u području
pomorskog prometa, utemeljenu na načelima jednakosti, uzajamne koristi, slobode
prijevoza i nediskriminacije.

Hrvatska će i dalje
sudjelovati na sjednicama glavnih odbora IMO-a (MSC, MEPC, Pravni odbor), te u
radu tijela IOPC Fonda i u pripremi za ratifikaciju/objavu izmjena i dopuna
Konvencije o osnivanju Međunarodne pomorske organizacije. Isto tako aktivno će
sudjelovati u aktivnostima Jadransko-jonske inicijative koja se odnosi na
poboljšanje povezanosti tih regija. Namjera je uspostaviti suradnju sa
odgovarajućim tijelima EU, te objaviti višestrane ugovore kojih je RH stranka
temeljem notifikacije o sukcesiji - SOLAS, MARPOL, STCW.

Uprava pomorstva priprema
mjere za prilagodbu putničke flote standardima EU i općenito prilagodbu propisa
kojima se unaprjeđuju standardi sigurnosti plovidbe poglavito u pogledu
prijevoza opasnih i štetnih tvari plovilima te zaštite mora od onečišćenja s
brodova.

Kako je donesen Zakon o
pomorskom dobru i morskim lukama, a realizacija informatičkog rješenja izrade
aplikacija vezanih za poslove nadzora i upravljanja pomorskim dobrom primjenom
geografskoga informacijskog sustava (GIS) nije ostvarena, isto se planira
učiniti u 2004. godini.

Integralni dio nacionalne politike razvoja
prometa tijekom 2004. godine Uprava pomorstva usmjerit će na daljnje unapre­đenje
pomorskog putničkog prometa na vezama kopno-otoci i pomorskog teretnog prometa
kao dijela intermodalnog transporta (luke, brodari, špedicija, agencije), uz
istovremeno ulaganje u modernizaciju lučke infrastrukture kao kostura daljnjeg
razvoja. Provodit će se politika potpore hrvatskim putničkim brodarima na
nerentabilnim brodskim linijama kao i za održavanje među­narod­nih teretnih
linija preko hrvatskih luka, za obnovu putničke flote, a također će se
nastaviti i poticanje gradnje brodova za hrvatske brodare u hrvatskim
brodogradilištima.

Očekuje se donošenje Državnog programa prometnog
povezivanja otoka s kopnom, otoka međusobno i unutar otočnoga prometnog
povezivanja u cilju izjednačavanja uvjeta gospodarskog razvitka otoka s kopnom.
Sve rečene mjere imaju svrhu dugo­ročno rješenje prometne politike s posebnim
naglaskom na razvoj pomorstva na unutarnjem planu kao i stvaranje uvjeta za
njegovu konkurentnost na međunarodnom gospodarskom planu.

Osim toga Uprava pomorstva nastavit će
usklađivanje pos­tojećih i izradu novih propisa u skladu sa smjernicama
Europske unije.

Institucionalni okvir

Uprava pomorstva Ministarstva mora, turizma,
prometa i razvitka ustrojena je po unutarnjim ustrojstvenim jedinicama koje
provode odredbe zakona i podzakonskih akata iz njihova djelokruga, a to su:
Odjel upravno-pravnih i međunarodnih poslova, Odjel pomorskog prometa, Odjel
morskih luka i pomorskog dobra i Odjel stručno-tehničkih poslova i sigurnosti
prometa.

Za obavljanje poslova
državne uprave utvrđenih Zakonom o lučkim kapetanijama ustrojeno je osam
područnih jedinica u sastavu Uprave pomorstva, lučkih kapetanija: Pula, Rijeka,
Senj, Zadar, Šibenik, Split, Ploče i Dubrovnik, te 64 ispostave izvan sjedišta
lučkih kapetanija (ukupno 289 službenika) koje provode odredbe iz Zakona o
lučkim kapetanijama.

Inspekcijski nadzor nad
provođenjem odredaba Pomorskog zakonika koje se odnose na sigurnost plovidbe
obavljaju inspektori sigurnosti plovidbe Ministarstva (6 službenika) i lučkih
kapetanija (24 službenika).

Tijekom 2003. godine
obavljeni su poslovi na integraciji cjelokupnog informacijskog sustava
pomorskog prometa i u ovom trenutku sve lučke kapetanije i ispostave kapetanija
su telekomunikacijski povezane s Upravom pomorstva. Ujedno je u suradnji s
Državnim zavodom za statistiku izvršena revizija statističkog istra­živanja
pomorskog prometa u skladu sa zahtjevima Europske unije (Smjernice za statistiku
pomorskog prometa 94/64/EZ), u dijelu koji se odnosi na praćenje prometa
brodova, putnika i tereta u hrvatskim lukama. Cjelokupno istraživanje je
informatizirano putem web aplikacije »Prijava dolaska/odlaska brodova« te se na
taj način omogućava pravovremeno dobivanje kvalitetnih informacija u
cjelokupnom segmentu pomorskog prometa.

Uprava pomorstva
Ministarstva pomorstva, prometa i veza je dana 18. lipnja 2003. godine, zajedno
s lučkim kapetanijama, uspješno završila proces uvođenja Sustava kvalitete sukladno
normi ISO 9001:2000, što je gotovo 6 mjeseci prije planiranog roka. Time je
Uprava pomorstva postala prva organizacijska cjelina u sklopu sustava državne
uprave Republike Hrvatske koja je uspješno uvela Sustav upravljanja kvalitetom,
prema međunarodnoj normi ISO 9001:2000.

U 2004. godini planira se unaprjeđenje sustava
upravljanja kvalitetom sukladno zahtjevima standarda ISO 9001:2000 te daljnje
istraživanje zadovoljstva pomoraca s uslugama Uprave u pogledu izdavanja
svjedodžbi. Pored navedenoga planira se i periodička provjera sustava u Upravi
pomorstva i svim lučkim kapetanijama kako bi se produljila valjanost
certifikata o sukladnosti s normom ISO 9001:2000.

Uprava pomorstva, u
cilju unaprjeđenja sigurnosti plovidbe i zaštite morskog okoliša, planira
postavljanje i puštanje u rad uređaja i opreme I. faze Sustava automatske
identifikacije brodova (AIS sustav), koji će se koristiti za potrebe već
uspostavljenog Sustava obveznog javljanja brodova u Jadranu kao i za primjenu
novog Sustava usmjerene i odijeljene plovidbe na Jadranu koji je prihvaćen od
strane Međunarodne pomorske organizacije. Za realizaciju Sustava upravljanja
pomorskim prometom u unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom moru Republike
Hrvatske (VTS sustav) izradit će se Idejni projekt VTS sustava. U cilju unapre­đenja
i modernizacije komunikacijskog sustava lučkih kapetanija te za obavljanje
poslova traganja i spašavanja na moru dovršit će se realizacija Plana
telekomunikacija za vlastite potrebe, prema kojem će sve lučke kapetanije, njihove
ispostave i plovila biti opremljene s novim radijskim uređajima i opremom
sukladno tehničkim zahtjevima Svjetskog pomorskog sustava za pogibelj i
sigurnost (GMDSS sustav).

U skladu sa »Studijom
razvoja flote lučkih kapetanija 2001 - 2011«, Uprava pomorstva će u 2004.
godini nastaviti sa započetim programom obnove flote plovila lučkih kapetanija
u sklopu kojega će se nabaviti nova plovila.
if !supportLineBreakNewLine
endif

*Plan provedbe SSP*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi usporednu analizu zakonodavstva RH sa zahtjevima EU u području cestogradnje (čl. 69., Protokol 6. čl. 14. st. 2.) | 12/2004 | MMTPR, MZOPUIG,  DZNM |
| Izraditi usporednu analizu zakonodavstva RH sa zahtjevima EU u području obuke cestovnoga prijevozničkog osoblja (čl. 69.) | 12/2004 | MMTPR |
| Izraditi usporednu analizu zakonodavstva RH sa zahtjevima EU u području uvjeta vožnje (čl. 69.) | 12/2004 | MMTPR  MGRIP |
| Izraditi usporednu analizu zakonodavstva RH sa zahtjevima EU u području vršnog opterećenja prometa (čl. 69.) | 12/2004 | MMTPR  MUP |
| Uspostaviti mehanizam obavješćivanja i prethodnih konzultacija s EK u svezi s fiskalnim naknadama, cestarinama i drugim naknadama uključujući sustav njihova prikupljanja, a koje bi se primjenjivale na prijevoz iz EU u provozu preko RH (Protokol 6. čl. 13. st. 4.) | 12/2004 | MMTPR  MFIN |
| Uspostaviti odgovarajuće mehanizme suradnje u svim područjima primjene Protokola 6. ( Protokol 6. čl. 1.) | trajno | MMTPR |
| Započeti pregovore radi zaključivanja sporazuma o olakšavanju kontrolnih postupaka i formalnosti koje se odnose na prijevoz robe ( Protokol 6. čl. 18. st. 2. ) | trajno | MMTPR, MVP, MUP, MFIN |

3.10.
OPOREZIVANJE

3.10.1. Pravni okvir

Zakonodavstvo kojim je uređeno područje
oporezivanja uključuje:

• Opći porezni zakon
(NN 127/00, 86/01, 150/02) koji propisuje jedinstvena načela postupanja u
poreznom pravu i čini temelj poreznog sustava u Republici Hrvatskoj (uređuje
odnos između poreznih obveznika i poreznih tijela, postupovne odredbe, ovršni
postupak, žalbeni postupak te većinu poreznih prekršaja).

• Zakon o porezu na
dohodak (NN 127/00, 150/02, 163/03) u potpunosti uređuje oporezivanje dohotka
što ga ostvaruju fizičke osobe.

• Zakon o porezu na
dobit (NN 127/00, 163/03) uređuje oporezivanje dobiti što je ostvaruju pravne
osobe ili fizičke osobe po vlastitom izboru.

• Zakon o porezu na
dodanu vrijednost (NN 47/95, 106/96, 164/98, 105/99, 54/00, 73/00) uređuje
oporezivanje prometa dobara i usluga.

• Zakon o porezu na
promet nekretnina (NN 69/97, 153/02), uređuje plaćanje poreza na promet
nekretnina pri stjecanju vlasništva nekretnina, bez obzira na to stječu li se
nekretnine naplatnim pravnim poslom ili darovanjem, nasljeđivanjem ili na drugi
način, osim stjecanja građevina ili njihovih dijelova sagra­đenih, isporučenih
ili plaćenih nakon početka primjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost.

• Zakon o financiranju
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (NN 117/93, 69/97, 33/00,
59/01, 107/01, 117/01, 150/02, 147/03) uređuje izvore sredstava i financiranja
poslova iz samoupravnog djelokruga županije, općine i grada, odnosno propisuje
županijske te gradske i općinske poreze, koji su vlastiti izvori prihoda
županija, gradova i općina te raspodjelu zaje­dničkih poreza između države,
županije, općine i gradova. Županija, općina ili grad svojom odlukom propisuje
visinu poreza i način plaćanja poreza, ali u granicama uređenim Zakonom.

Oporezivanje posebnim
porezom (trošarinama) određenih vrsta proizvoda i usluga uređuju posebni
zakoni:

• Zakon o posebnom
porezu na kavu (NN 139/97,55/00, 59/00, 107/01),

• Zakon o posebnom
porezu na naftne derivate (NN 55/00, 101/00, 27/01, 107/01, 136/02, 123/03)

• Zakon o posebnom
porezu na duhanske proizvode (NN 51/94, 56/95, 67/99,105/99, 55/00, 107/01)

• Zakon o posebnom
porezu na pivo (NN 51/94, 139/97, 55/00, 107/01),

• Zakon o posebnom
porezu na bezalkoholna pića (NN 51/94, 139/97, 107/01),

• Zakon o posebnom
porezu na alkohol (NN 51/94, 141/98, 55/00, 67/01, 107/01),

• Zakon o posebnom
proizvodu na luksuzne proizvode (NN 105/99, 114/01),

• Zakon o posebnim
porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove (NN
139/97, 105/99, 55/00, 127/00, 107/01),

• Zakon o porezu na
premije osiguranja od automobilske odgovornosti i premije kasko osiguranja
cestovnih vozila (NN 150/02).

Detaljnije postupanje
na području poreza propisano je podzakonskim propisima – pravilnicima.

Usklađivanje hrvatskoga poreznog zakonodavstva u
poče­t­nim fazama trebalo bi se usredotočiti na usklađivanje Zakona o porezu na
dodanu vrijednost i Zakona o posebnim porezima.

U pogledu ciljeva koji se žele postići na
području zakonodavnoga uređenja posebnih poreza, razmatraju se sljedeća
pitanja: izrada jedinstvenoga zakona o trošarinama s pravilnicima za provedbu
koji bi, uz bolje praćenje prometa proizvoda koji podliježu plaćanju trošarina
osigurali i učinkovitiji nadzor i propisivanje poreznih skladišta.

3.10.2. Institucionalni okvir

Ministarstvo financija nadležno je za provedbu
carinskih i poreznih propisa. Unutar Ministarstva financija su samostalne
upravne organizacije: Porezna uprava - nadležna za izravne i neizravne poreze i
Carinska uprava - nadležna za carine i posebne poreze (trošarine).

Porezna uprava je upravna organizacija čija je
temeljna zadaća primjena poreznih propisa i propisa o plaćanju obveznih
doprinosa. Djelokrug i ustrojstvo Porezne uprave te posebne obveze,
odgovornosti i ovlaštenja službenika Porezne uprave propisane su Zakonom o
Poreznoj upravi (NN 67/01, 70A/01, 94/01).

 U
Poreznoj upravi ustrojeni su: Središnji ured, 20 područnih ureda i 121
ispostava u sastavu područnih ureda. Poreznom upravom upravlja ravnatelj s
položajem pomoćnika ministra, koji ujedno upravlja i radom Središnjeg ureda.

 Područni
uredi Porezne uprave ustrojeni su za područje županije. Područni ured zastupa
pročelnik područnog ureda.

 Ispostave područnih ureda ustrojene su na području pojedinih
gradova unutar županija. Ispostavu Porezne uprave zastupa voditelj ispostave.

Carinska uprava je upravna organizacija koja uz
carinski nadzor, obračun i naplatu carine obavlja i poslove obračuna, nadzora i
naplate posebnih poreza (trošarina). U Carinskoj upravi, ustanovljene su
sljedeće organizacijske jedinice: Središnji ured, 10 područnih carinarnica i
njima pripadajućih 105 carinskih ispostava i 118 carinskih odjeljaka.

Radom carinarnice upravlja pročelnik
carinarnice.

Carinske ispostave i carinski odjeli, kao
unutarnje ustrojstvene jedinice carinarnice osnivaju se za obavljanje svih ili
nekih poslova iz djelokruga rada carinarnice. Radom carinske ispostave upravlja
predstojnik carinske ispostave.

Vezano uz usklađivanje hrvatskoga poreznog
zakonodavstva, u Carinskoj upravi potrebno je formirati službu za posebne
poreze koja bi obavljala poslove u svezi s izradom propisa o oporezivanju
posebnim porezima (trošarinama) prema direktivama Europske unije, poslove
nadzora, statistiku, evidencije, knjigovodstvo (što svakako zahtijeva i
odgovarajuću programsku podršku) i dr.

Pretpostavka za ostvarivanje navedenih ciljeva i
ustrojstva Službe za posebne poreze u sastavu Carinske uprave je stvaranje
primjerene kadrovske strukture glede brojnosti i stručne kvalitete, sukladno
preporukama Europske unije.

3.10.3. Izravni porezi

Zakon o porezu na
dohodak

Do značajnih promjena u sustavu oporezivanja
dohotka i dobiti od 1994. došlo je početkom 2001. donošenjem Zakona o porezu na
dohodak i Zakona o porezu na dobit.

Osnovne odrednice
Zakona o porezu na dohodak (NN 127/00) i razlike u odnosu na dotadašnje propise
o oporezivanju dohotka su:

• uvođenje novog oblika
dohotka i to od kapitala i od osiguranja,

• promjene raspona
porezne osnovice za primjenu propisanih poreznih stopa od 15%, 25% i 35%,

• ukidanje zaštitne
kamate kao izdataka koji se porezno priznavao poduzetnicima - fizičkim osobama,

• ukidanje
revalorizacije vrijednosti dobara iz popisa dugotrajne imovine i propisivanje
mogućnosti jednokratnog otpisa novonabavljenih dobara dugotrajne imovine
poduzetnicima - fizičkim osobama,

• priznavanje novih
vrsta izdataka svim obveznicima poreza na dohodak - po osnovi uplaćenih premija
osiguranja i po osnovi danih darovanja za propisane svrhe i propisanim osobama,

• poduzetnicima
fizičkim osobama priznavanje porezno priznatog izdatka reprezentacije u visini
30% stvarno nastalog,

• povećanje osnovnoga
osobnog odbitka,

• propisivanje dodatnih
olakšica i oslobođenja - po osnovi zapošljavanja novih zaposlenika, isplaćenih
nagrada učenicima za vrijeme praktičnog rada i naukovanja, na područjima
posebne državne skrbi,

• propisivanje
pojednostavljenja utvrđivanja i oporezivanja dohotka od imovine što ga
ostvaruju fizičke osobe iznajmljivanjem nekretnina najmoprimcima u poslovne
svrhe.

 U Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o
porezu na dohodak (NN 150/02) koji se primjenjuje od 1. siječnja 2003. bitne su
sljedeće izmjene:

• povećanje osnovnoga
osobnog odbitka za sve porezne obveznike i umirovljenike,

• izmjena faktora
osobnog odbitka za uzdržavane članove uže obitelji i djecu,

• propisivanje dijela
osobnog odbitka za sve porezne obveznike koji imaju izdatke za zdravstvenu
zaštitu, a nisu pokriveni iz osnovnog, dopunskog i privatnoga zdravstvenog
osiguranja,

• propisivanje dijela
osobnog odbitka za sve porezne obveznike koji ulažu u rješavanje stambenih
potreba, uključivo i podstanare,

• propisivanje dijela
osobnog odbitka za sve porezne obveznike koji daju donacije određenim
korisnicima za propisane namjene,

• uvođenje, pored
važećih stopa, nove porezne stope od 45%,

• izmjene raspona
porezne osnovice za primjenu poreznih stopa,

• propisivanje
oporezivanja dohotka od kapitala kojeg u RH ostvaruju inozemni porezni obveznici,

• izmjene načina
oporezivanja dohotka od imovine,

• propisivanje porezno
priznatih izdataka po osnovi plaćenih novouvedenih doprinosa iz određenih vrsta
naknada,

• priznavanje izdataka
za istraživanje i razvoj te školovanje i stručno usavršavanje u dvostrukom
iznosu

• propisivanje olakšica
za područje posebne državne skrbi, G. Vukovara i brdsko-planinskih područja -
umanjuje se dohodak i povećava osnovni osobni odbitak i osobni odbici.

Odredbe Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
porezu na dohodak (NN 163/03) koje se odnose na jednokratni ili ubrzani
djelomični otpis nematerijalne imovine koja se koristi za istra­živanje i
razvoj, na umanjenje porezne osnovice u visini 100% nastalih izdataka za
školovanje i stručno usavršavanje i na umanjenje porezne osnovice po osnovi
izdataka za istraživanje i razvoj, primjenjivat će se i pri utvrđivanju i
oporezivanju dohotka od propisanih samostalnih djelatnosti od 1. siječnja 2003.

Zakon o porezu na dohodak uglavnom ne sadrži
odredbe koje nisu u skladu sa stečevinom EU.

Zakon o porezu na dobit

Od 1. siječnja 2001. primjenjuje se novi Zakon o
porezu na dobit (NN 127/00) čija su glavna obilježja:

• ukinuta je zaštitna kamata,

• smanjena je porezna stopa s 35% na 20%,

• oporezuju se kapitalni dobici,

• daje se mogućnost jednokratnog otpisa oprema i
poslovnih zgrada nabavljenih u poreznom razdoblju,

• darovanja (donacije) za određene namjene i
određene korisnike, priznaju se kao porezni rashod do visine od 2% od prihoda
koji je donator ostvario prethodne godine, a može i veći iznos po posebnom
programu,

• porezno se priznaje 30% rashoda za
reprezentaciju,

• plaća se porez po odbitku po stopi od 15% na
naknade koje tuzemni porezni obveznik plaća u inozemstvo na ime određenih
troškova, te pri isplati dividendi i udjela iz dobiti, te kamata (osim kamata
na bankarske i robne zajmove),

• priznaje se porezna olakšica za iznose plaća
novouposlenih,

• poticaji i porezne olakšice propisane u drugim
propisima, objedinjene su u novom Zakonu.

Od 1. siječnja 2003. primjenjuju se odredbe
Zakona o porezu na dobit (NN 163/03):

• oslobođenje od plaćanja poreza na dobit za sve
pravne osobe koje su registrirane za obavljanje isključivo djelatnosti
istraživanja i razvoja,

• mogućnost dodatnog, djelomičnog ili potpunog
otpisa za nematerijalnu imovinu koja se koristi u obavljanju istraživačko
razvojne djelatnosti,

• dodatno umanjenje porezne osnovice za iznos
troškova istraživanja i razvoja koji se izravno mogu pripisati istraživanju i
razvoju ili se opravdano mogu rasporediti za tu djelatnost,

• porezni obveznici, koji nematerijalnu imovinu
za istra­živanje i razvoj amortiziraju, mogu za iznos troškova amortizacije
dodatno umanjiti poreznu osnovicu,

• porezni obveznik za
koga neka druga osoba obavlja istra­živačko-razvojnu djelatnost, može također
dodatno umanjiti poreznu osnovicu za iznos troškova koje ima po toj osnovi
odnosno dva puta umanjiti poreznu osnovicu,

• dodatno umanjenje
porezne osnovice za troškove školovanja i stručnog usavršavanja za one porezne
obveznike koje permanentno obrazuju svoje zaposlenike,

• oslobođenje kamata po
obveznicama poreza po odbitku kad se isplaćuju nerezidentima,

• porezna osnovica može
se umanjiti za darovanja u kulturne, znanstvene, odgojno-obrazovne,
zdravstvene, humanitarne, šport­ske, vjerske i druge svrhe, udrugama i drugim
osobama koje navedene djelatnosti obavljaju u skladu s posebnim propisima i to
do visine 2% ostvarenih prihoda u prethodnoj godini pod uvjetom da porezni
obveznik nije u gubitku.

Odredbe Zakona o porezu na dobit uglavnom nisu u
suprotnosti sa stečevinom EU.

3.10.4. Neizravni
porezi

Porez na dodanu vrijednost

Hrvatski sustav oporezivanja prometa dobara i
usluga temelji se na Zakonu o porezu na dodanu vrijednost što ga je Hrvatski
sabor donio 1995., a počeo se primjenjivati od 1. siječnja 1998. Nakon početka
primjene Zakon je mijenjan u nekoliko navrata, a izmjene su se uglavnom
odnosile na proširenje kruga poreznih oslobođenja te uvođenje, uz jedinstvenu
poreznu stopu 22 %, nulte stope za oporezivanje određenih dobara i usluga u
tuzemstvu (kruh, mlijeko, lijekovi, knjige, znanstvene časopise, ortopedska
pomagala, te usluge organiziranog boravka inozemnih turista u našoj zemlji i
javnog prikazivanja filmova).

Hrvatski sustav PDV-a
uglavnom je usklađen sa Šestom direktivom EU o harmonizaciji sustava
oporezivanja porezom na promet. Međutim, sagledavajući cjelokupnu usklađenost
hrvat­skoga sustava PDV-a s preporukama Šeste direktive zaključuje se da
postoji neusklađenost hrvatskoga sustava PDV-a kod institucionalnog pristupa u
oporezivanju financijskih usluga i usluga osiguranja, za razliku od
funkcionalnog pristupa koji zastupa Šesta direktiva.

Neusklađenost koja se
odnosi na nultu stopu za oporezivanje određenih isporuka dobara i usluga u
tuzemstvu, u izravnoj je suprotnosti sa Šestom direktivom prema kojoj se nulta
stopa predviđa samo za izvozne isporuke.

Posebni porezi (trošarine)

Prvi posebni porez, posebni porez na kavu uveden
je u srpnju 1993., posebni porezi na naftne derivate, duhanske proizvode,
uvozne automobile, alkohol, pivo i bezalkoholna pića u 1994., dok je posebni
porez na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove uveden
1998., na luksuzne proizvode 1999., a na premije osigura­nja od automobilske
odgovornosti i premije kasko osigura­nja cestovnih vozila 2002. godine.

Zakon o posebnom porezu
na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove sadrži dvije
vrste poreza i to: posebni porez (kojim se oporezuju novi i upotrebljavani
automobili, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplovi koji se uvoze ili
proizvode i prodaju u Republici Hrvatskoj) i posebni porez na promet (kojim se
oporezuje promet rabljenih osobnih automobila, ostalih motornih vozila, plovila
i zrakoplova koje u tuzemstvu kupuju ili stječu pravne i fizičke osobe).

Od 1. siječnja 2002. godine
posebni porezi su od Porezne uprave prešli u nadležnost Carinske uprave, osim
posebnog poreza na promet kojim se oporezuje promet rabljenih osobnih
automobila, ostalih motornih vozila, plovila i zrakoplova koje u tuzemstvu
kupuju ili stječu pravne i fizičke osobe, te porez na premije osigura­nja od
automobilske odgovornosti i premije kasko osigura­nja cestovnih vozila.

Budući da hrvatske
propise o trošarinama treba u prijelaznom razdoblju uskladiti s propisima
Europske unije, potrebno je izraditi novu adekvatnu organizaciju i ustanoviti
službu za posebne poreze koja bi obuhvaćala njihovu primjenu i nadzor, osobito:
izradu zakonodavstva prema direktivama Europske unije, nadzor, statistiku,
evidenciju i knjigovodstvo i određena upravna rješenja.

U pogledu ciljeva koji se žele postići na
području zakon­odav­noga uređenja, razmatraju se sljedeća pitanja:

Poboljšanje kvalitete postojećih tekstova zakona
i pravilnika o trošarinama radi otklanjanja svake dvojbenosti pri primjeni
propisa u praksi te izrada jedinstvenoga zakona o trošarinama s pravilnicima za
provedbu koji bi bili znatno opširniji i koji bi osiguravali učinkovitiji
nadzor, uključujući i propisivanje poreznih skladišta te obvezni početak rada
na usklađivanju zakonodavstva s direktivama Europske unije.

Pretpostavka za ostvarivanje navedenih ciljeva
je stvaranje i uvođenje odgovarajuće organizacije ustrojstva Službe za posebne
poreze te stvaranje primjerene kadrovske strukture glede brojnosti i stručne
kvalitete sukladno zahtjevima ovlaštenih tijela u zemlji s preporukama Europske
unije.

U narednom razdoblju osobito će se raditi na
organizaciji Službe za posebne poreze u sastavu Carinske uprave, nadzoru nad
kretanjem proizvoda podložnih trošarinama, sustavu skladištenja i primjeni
propisa o obračunu i kontroli podmirenja poreznih obveza.

Oporezivanje nekretnina

Zakonom o porezu na promet nekretnina (NN 69/97,
153/02) oporezuje se stjecanje nekretnina (kupoprodaja, zamjena, nasljeđivanje,
darovanje, unošenje ili izuzimanje iz trgovačkog društva ili bilo koji drugi
prijenos vlasništva nad nekretninom) zemljišta i građevina, osim stjecanja
građevina ili njihovih dijelova koji su sagrađeni, isporučeni ili plaćeni nakon
početka primjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost, koji se oporezuju
porezom na dodanu vrijednost.

Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o porezu
na promet nekretnina (NN 153/02) propisuje se oslobođenje od plaćanja poreza na
promet nekretnina građana koji kupnjom prve nekretnine (stan, kuća, zemljište)
rješavaju vlastito stambeno pitanje.
if !supportLineBreakNewLine
endif

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi program za osnivanje poreznih skladišta (čl. 90.) | 12/2004 | MFIN |

3.11. EKONOMSKA I MONETARNA UNIJA

3.11.1. Pravni okvir

Prema mišljenju Hrvatske narodne banke, Zakon o
Hrvatskoj narodnoj banki usklađen je s pravilima EU, osim određenih odstupanja
u pogledu osobne nezavisnosti, koja će biti potrebno uskladiti prije ulaska u
EU.

Zakonom o Hrvatskoj
narodnoj banci pokrivaju se sva četiri ključna aspekta neovisnosti središnje
banke koja su nužna da bi se postigla usklađenost s Ugovorom o EZ-u. Tako u
pogledu funkcionalne neovisnosti Hrvatska narodna banka ima jasno definiran
mandat i cilj djelovanja u postizanju i održavanju stabilnosti cijena, a svi su
ostali ciljevi podređeni tome cilju. Zakon o Hrvat­skoj narodnoj banci koji je
na snazi donesen je u travnju 2001. godine. Pri izradi toga Zakona osobita je
pažnja posvećena suvremenim ekonomskim spoznajama i pravnim rješenjima o
položaju i ciljevima središnjih banaka u svijetu, kao i sukladnosti novog Zakona
s ustrojem i zahtjevima koje Europska unija postavlja pred nove članice. Prema
Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci, osnovni cilj Hrvatske narodne banke je, u
okviru njezinih ovlasti, postizanje i održavanje stabilnosti cijena (članak
3(1) Zakona). Ne dovodeći u pitanje ostvarivanje svog osnovnog cilja, Hrvatska
narodna banka će podupirati gospodarsku politiku Republike Hrvatske i pri tom
će djelovati u skladu s načelima otvorenoga tržišnoga gospodarstva i slobodne
konkurencije (članak 3(2) Zakona). Takva formulacija temeljnog cilja je u
skladu s člankom 105(1) Ugovora o EZ-u, koji također navodi stabilnost cijena
kao jedini osnovni cilj.

Hrvatska narodna banka je u potpunosti
financijski samostalna i u mogućnosti koristiti se primjerenim sredstvima za osiguravanje
pravilnog izvršavanja njenih zadataka. Hrvatska narodna banka ima temeljni
kapital u iznosu od 2.500.000.000 kuna (članak 50(1) Zakona). Temeljni kapital
Hrvatske narodne banke drži isključivo Republika Hrvatska i on se ne može
prenositi ili biti predmetom zaduženja (članak 50(2) Zakona). Također, Hrvatska
narodna banka ne može odobriti kredit javnom sektoru, nego isključivo domaćim
poslovnim bankama, a ne postoje ni regulacije niti aktivnosti koje bi bilo kome
omogućile povlašteni pristup. Nadalje, ne postoji mogućnost treće strane da
dopuni ili odobri financijski plan ili budžet HNB-a. Prema Zakonu, Hrvat­ska
narodna banka ima pravo i obvezu utvrđivanja viška prihoda nad rashodima, kao i
raspoređivanja ovog iznosa na utvrđeni način i u posebne svrhe. Višak ili
manjak prihoda nad rashodima Hrvatske narodne banke izračunava se za svaku
financijsku godinu kao zbroj neto prihoda iz redovnog poslovanja (realizirani
prihodi) i neto dobiti, ili gubitka, s osnove usklađivanja vrijednosti pozicija
bilance stanja s promjenama tečaja ili s promjenama tržišnih cijena
(nerealizirani prihodi), umanjen za opće administrativne troškove i
amortizaciju te za sredstva raspoređena u posebne pričuve (članak 52 Zakona).

Hrvatska narodna banka će formirati opće pričuve
radi pokrića općih rizika poslovanja. Visina općih pričuva Hrvatske narodne
banke nije ograničena. Također, slijedom odluke Savjeta Hrvatske narodne banke,
Hrvatska narodna banka formira posebne pričuve radi pokrića identificiranih
gubitaka (članak 51. Zakona). Višak prihoda nad rashodima raspoređuje se u opće
pričuve i u korist državnog proračuna (članak 53(1) Zakona). Raspo­ređivanje
viška prihoda nad rashodima u opće pričuve obavlja se u iznosu koji utvrđuje
Savjet Hrvatske narodne banke. U tekućoj financijskoj godini ne mogu se
formirati opće pričuve koje su manje od ostvarene neto dobiti s osnove
usklađivanja vrijednosti pozicija bilance stanja s promjenama tečaja ili s
promjenama tržišnih cijena, ili koje su veće od 20% ostvarenog viška prihoda
nad rashodima. Iznimno, ako je višak prihoda nad rashodima manji od ostvarene
neto dobiti s osnove usklađivanja vrijednosti pozicija bilance stanja s
promjenama tečaja i s promjenama tržišnih cijena, višak prihoda nad rashodima u
cijelosti se raspoređuje u opće pričuve (članak 53(2) Zakona).

Nakon završetka svake
financijske godine, Hrvatska narodna banka u roku od pet mjeseci informira
Hrvatski sabor o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i
monetarne politike. Hrvatski sabor može, na temelju podnesene informacije,
obaviti raspravu i donijeti posebne zaključke. (članak 58(1) Zakona). Donošenje
posebnih zaključaka ne implicira da Hrvatski sabor ima pravo odobravati ili
dopunjavati ove informacije/izvješća.

Ostatak viška prihoda
nad rashodima, nakon raspoređivanja u opće pričuve, izvanredni je prihod
državnog proračuna. Hrvat­ska narodna banka pokriva iz općih pričuva manjak
prihoda nad rashodima.

Manjak prihoda nad rashodima koji nije moguće
pokriti iz općih pričuva pokriva se iz državnog proračuna. Navedeni manjak
prihoda nad rashodima može se pokriti i dužničkim vrijednosnim papirima koje za
tu svrhu izdaje Republika Hrvat­ska. U slučaju da Hrvatska narodna banka drži
dužničke vrijednosne papire koje je Republika Hrvatska izdala u skladu s odredbama
ovog stavka, ostatak viška prihoda nad rashodima koristi se za otkup tih
dužničkih vrijednosnih papira (članak 53. Zakona). Primjena već spomenutih
odredbi Zakona zabranjuje naknadno pregledavanje računa središnje banke čime bi
se povrijedila njena nezavisnost. (članci 53., 57. i 58. Zakona).

3.11.2. Institucionalni okvir

Ustav Republike Hrvatske, donesen 21. prosinca
1990., odredio je u članku 53. Hrvatsku narodnu banku kao središnju banku
Republike Hrvatske i utvrdio njezine odgovornosti: »Narodna banka Hrvatske je
središnja banka Republike Hrvatske. Narodna banka Hrvatske odgovorna je, u
okviru svojih prava i dužnosti, za stabilnost valute i za opću likvidnost
plaćanja u zemlji i prema inozemstvu. Narodna banka Hrvatske u svom radu je
samostalna i odgovorna Hrvatskom saboru. Dobit ostvarena poslovanjem Narodne
banke Hrvatske pripada državnom proračunu. Položaj Narodne banke Hrvatske
uređuje se zakonom.«

Uredbom o Narodnoj
banci Hrvatske od 8. listopada 1991. i Odlukom o zamjeni jugoslavenskih dinara
hrvatskim dinarima (stupile na snagu 23. prosinca 1991.) detaljnije su utvrđene
i razrađene odgovornosti i funkcije središnje banke.

Zakon o Narodnoj banci
Hrvatske od 4. studenoga 1992. zamijenio je spomenutu Uredbu i utvrdio pravni
okvir poslovanja središnje banke Hrvatske. Ustavnim zakonom o izmjenama i
dopunama Ustava Republike Hrvatske od 15. prosinca 1997. ime hrvatske središnje
banke promijenjeno je u Hrvatska narodna banka.

Člankom 15. Promjene
Ustava Republike Hrvatske (studeni 2000.) izmijenjen je spomenuti članak 53.
Ustava, koji sada glasi: »Hrvatska narodna banka je središnja banka Republike
Hrvatske. Položaj, prava i dužnosti Hrvatske narodne banke uređuju se zakonom.
Hrvatska narodna banka u svom radu je samostalna i odgovorna Zastupničkom domu
Hrvatskog sabora.«

Zakonom o Hrvatskoj
narodnoj banci donesenim 5. travnja 2001. utvrđeni su, između ostaloga,
položaj, poslovi, vlasnički status, ovlaštenja i ustroj hrvatske središnje
banke. Tim je zakonom ojačana institucionalna, financijska i personalna
neovisnost hrvatske središnje banke, a pravni okvir u skladu s kojim mora
poslovati približen standardima Europske unije. Njime je odre­đeno da je
postizanje i održavanje stabilnosti cijena osnovni cilj djelovanja HNB-a.

Prijelazna, privremena
valuta osamostaljene hrvatske države bio je hrvatski dinar, uveden 23. prosinca
1991., a od 1. siječnja 1992. postao je jedinim zakonitim sredstvom plaćanja u
Republici Hrvatskoj. Kuna, kao trajno službeno sredstvo plaćanja u Republici
Hrvatskoj, uvedena je 30. svibnja 1994.

Zadaci Hrvatske narodne
banke (čl. 4. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci) uključuju:

• utvrđivanje i
provođenje monetarne i devizne politike (čl. 8-15. Zakona o HNB-u),

• držanje i upravljanje
međunarodnim pričuvama Republike Hrvatske (čl. 16. - 17. Zakona o HNB-u),

• izdavanje novčanica i kovanog novca (čl. 19. -
24. Zakona o HNB-u),

• izdavanje i oduzimanje odobrenja za rad
banaka, nadziranje poslovanja banaka i donošenje podzakonskih propisa kojima se
regulira bankarsko poslovanje (čl. 25. - 28. Zakona o HNB-u),

• vođenje računa banaka i obavljanje platnog
prometa po tim računima, davanje kredita bankama i primanje u depozit sredstava
banaka (čl. 29. - 31. Zakona o HNB-u),

• reguliranje, unapređenje i nadziranje platnog
sustava (čl. 29. - 31. Zakona o HNB-u),

• obavljanje zakonom utvrđenih poslova za
Republiku Hrvat­sku (čl. 32. - 33. Zakona o HNB-u),

• donošenje podzakonskih propisa u poslovima iz
svoje nadležnosti,

• obavljanje ostalih zakonom utvrđenih poslova.

Kako bi se osigurala institucionalna neovisnost,
Ustavom RH i Zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci strogo se zabranjuje bilo kakav
pokušaj ili radnja od strane institucija, tijela i organa središnje države koje
bi rezultirale pritiskom na članove vodstva Banke te tako potencijalno ugrozile
postizanje osnovnih ciljeva Hrvatske narodne banke. Slijedom odredbe Ustava
Republike Hrvatske (članak 53.) Hrvatska narodna banka je u svom radu
samostalna i odgovorna Hrvatskom saboru. Sukladno tomu, takva odredba navedena
je u Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci. Također, prema Zakonu o Hrvatskoj
narodnoj banci, Hrvatska narodna banka je samostalna i neovisna u okviru Ustava
i Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci u cjelokupnosti poslova iz svoje
nadležnosti (članak 4. Zakona). Hrvatska narodna banka može surađivati s Vladom
Republike Hrvatske i drugim tijelima državne vlasti u izvršavanju zakonom
utvrđenih ciljeva i zadataka i u okviru svoje nadležnosti poduzima mjere za
unapređenje te suradnje (članak 5(1) Zakona), ali ne postoji obveza suradnje,
kao niti bilo kakva obveza ex ante konzultacija ili ex ante izvješćivanja.
Hrvatska narodna banka je neovisna pri donošenju i provođenju svojih odluka
koje se temelje na Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci, ne traži niti je vezana
na upute tijela Republike Hrvatske, tijela Europske unije ili drugih osoba
(članak 2(10) Zakona). Tako definirana institucionalna neovisnost u skladu je s
člankom 108. Ugovora o EZ i člankom 7 Protokola na Statut Europskog sustava
središnjih banka i Europske središnje banke. S druge strane, odgovornost
Hrvatske narodne banke osigurana je time što nakon završetka svake financijske
godine, Hrvatska narodna banka u roku od pet mjeseci informira Hrvatski sabor o
financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i monetarne
politike. Hrvatski sabor može, na temelju podnesene informacije, obaviti
raspravu i donijeti posebne zaključke (članak 58(1) Zakona).

Među zahtjeve koji se
odnose na osobnu neovisnost središnje banke ubrajaju se trajanje mandata
guvernera i članova tijela koja donose odluke, razlozi za njihovu smjenu te
propisi koji se odnose na sukob interesa. Minimalni mandat za guvernera i
članove tijela koja donose odluke, koji predstavlja jedan od temeljnih pred­uvjeta
osobne neovisnosti, u Hrvatskoj iznosi 6 godina (članak 40. Zakona), što je
duže od saziva Sabora te je u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom EZ-a, koje
zahtjeva da mandat iznosi najmanje 5 godina (članak 14(2) Protokola statuta
Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke). Međutim,
osnova za razrješenje dužnosti navedenih osoba, koja prema zakonima EZ-a jedino
može uključivati ozbiljne propuste u obnašanju dužnosti i nemogućnost
izvršavanja zadataka, u Hrvat­skoj je nešto šira. Tako prema članku 42. Zakona
o Hrvatskoj narodnoj banci, Hrvatski sabor će razriješiti dužnosti guvernera
Hrvatske narodne banke, zamjenika guvernera, viceguvernera i vanjske članove
Savjeta Hrvatske narodne banke i prije isteka razdoblja na koje su imenovani, u
sljedećim slučajevima:

1. Ako je nakon
imenovanja na dužnost nastupila neka od okolnosti navedenih u članku 41.
Zakona: neka od tih osoba postane zastupnik u Hrvatskom saboru ili osoba koja
obavlja neku drugu dužnost na koju ju je imenovao Hrvatski sabor ili Vlada
Republike Hrvatske, član Vlade Republike Hrvatske ili osoba koja obavlja
dužnost u tijelima lokalne uprave i samouprave te u tijelima političkih
stranaka i sindikalnih organizacija. Nadalje, član Savjeta Hrvatske narodne
banke, njegov bračni drug i djeca s kojom živi u zajedničkom kućanstvu ili
zajednički poslovno djeluje ne mogu biti imatelji dionica banaka te dionica i
poslovnih udjela drugih pravnih osoba koje su vlasnički, upravljački ili
funkcionalno povezane s bankama i revizorskim kućama. Kona­čno, član Savjeta
Hrvatske narodne banke ne može biti član tijela, zaposlenik ili vanjski
suradnik u bankama, revizorskim kućama i drugim pravnim osobama koje su
vlasnički i upravljački povezane s bankama ili pravnim osobama koje su na bilo
koji način podložne kontroli Hrvatske narodne banke ili osobama koje imaju ili
bi mogle imati koristi od pristupa takvog člana Savjeta informacijama koje su
poslovna tajna, odnosno informacijama koje nisu namijenjene javnosti.

2. Ako je u kaznenom
postupku pravomoćno osuđen na kaznu zatvora.

3. Ako Savjet Hrvatske
narodne banke utvrdi ozbiljne propuste u obnašanju dužnosti ili postupke koji
ukazuju na njegov nedostatni moralni i profesionalni integritet.

4. Ako je zbog bolesti
trajno spriječen obavljati svoje poslove.

5. Ako sam zatraži
razrješenje.

6. Ako ne dostavi ili
dostavi lažnu izjavu o podacima navedenim u točki 1.

7. Ako Hrvatski sabor
utvrdi da uslijed ozbiljnih propusta u obnašanju dužnosti dolazi do trajnog i
bitnog odstupanja od ostvarenog osnovnog cilja Hrvatske narodne banke.

Sa stajališta
zakonodavstva EZ-a - bilo bi dovoljno spomenuti ozbiljni propust u obnašanju
dužnosti i nemogućnost izvr­šavanja relevantnih zadataka, kao jedinu osnovu za
razrje­še­nje dužnosti.

Konačno, Zakonom o
Hrvatskoj narodnoj banci osigurano je da se ne pojavljuje sukob interesa za
članove tijela koja donose odluke, što se tiče njihove uloge kao članova tijela
za donošenje odluka i bilo koje druge funkcije koju mogu obnašati. Prema članku
41 Zakona, članovi Savjeta Hrvatske narodne banke, njihove obitelji i poslovni
partneri ne smiju imati u vlasništvu dionice banaka, te dionice ili udjele
drugih pravnih osoba koje su vlasnički, upravljački ili funkcionalno povezane s
bankama i revizorskim kućama. Oni ne smiju biti članovi tijela, zaposlenici ili
vanjski suradnici banaka, revizorskih kuća i drugih pravnih osoba koje su
vlasnički i upravljački povezane s bankama ili pravnih osobama koje su na bilo
koji način podložne kontroli Hrvatske narodne banke.

3.11.3. Koordinacija ekonomske i fiskalne
politike

Osnovna strategija razvoja Hrvatske zasniva se
na aktualnim svjetskim iskustvima u pogledu povezanosti fiskalne politike i
razvoja. To se prvenstveno odnosi na pitanje redukcije veličine države s ciljem
ostvarivanja brže stope gospodarskog rasta. Također, dokazano je da zemlje u
razdoblju smanjivanja udjela države u BDP-u postižu mnogo brže stope rasta nego
u razdobljima povećanja državnih rashoda.

U svom programu za razdoblje od 2000. – 2004,
hrvatska Vlada započela je s realizacijom slične strategije.

Osnovne zadaće aktualne fiskalne politike su
sljedeće:

• daljnje smanjenje udjela države u BDP-u od 50%
u 2002. godini na najviše 46.7% u 2007. godini

• smanjivanje javnog duga, kako inozemnog, tako
i doma­ćeg, što se najučinkovitije postiže nastavkom politike smanjivanja
udjela državnih rashoda u BDP-u i rezultirajućim smanjenjem proračunskog
deficita.

Tako je u razdoblju od 1999. g. do 2003. g.
smanjen udio države u BDP-u sa 54.8% na 49.7% BDP-a, što je zasigurno utjecalo
na ubrzanje rasta na 4% – 5% uz istovremeno smanjivanje stope inflacije. U
razdoblju do 2010. g. planira se daljnje smanjivanje udjela države u BDP-u na
oko 40% BDP-a.

U fiskalnoj strategiji osnovni je cilj smanjiti
deficit opće države, koji će 2003. godine iznositi oko 4.6% BDP-a, a 2004. g.
njega se namjerava spustiti na 2,9% BDP-a. To će udovoljavati kriterijima EU u
pogledu veličine deficita (manje od 3% BDP-a) i veličine javnog duga (manje od
60% BDP-a). Naime, tek deficit ispod 3% omogućava smanjivanje javnog duga u
BDP-u. Radi toga planira se i nakon 2005 – 2006 nastaviti sa smanjivanjem
deficita, koji bi u 2007. g. trebao iznositi oko 1,9% BDP-a.

Ukupni javni dug (uključujući garancije i dug
HBOR-a) krajem 2002. g. iznosio je 51.2% BDP-a, dok je polovicom 2003. taj udio
smanjen na 50.8% BDP-a. Udio inozemnog javnog duga krajem 2002. g. iznosio je
30% BDP-a, dok je unutarnji dug bio na razini 21.2% BDP-a. U prvoj polovici
2003. g. udio inozemnog javnog duga u BDP-u iznosi 29,6%, dok se udio
unutarnjeg duga zadržao na razini od 21,2% BDP-a.

Javni dug, koji će u 2004. godini iznositi 53-54%
BDP-a, treba do 2007. g smanjiti na 47% BDP-a, s tim da će smanjivanje biti
naročito izraženo u 2006. i 2007. godini.

Inozemni dug države iduću godinu neće se
povećavati, a u razdoblju do 2007. g. smanjit će se na oko 25% BDP-a.

Smanjenje javnog duga postići će se smanjivanjem
korištenja inozemnih izvora za financiranje deficita, smanjivanjem inozemnih
garancija javnim poduzećima te povećanim korištenjem koncesija za financiranje
infrastrukturnih projekata.

Prekomjerno visoki udio
izdataka za plaće državnih službenika, koji je u 2001. g. iznosio 11.3% treba
svesti na oko 8.5% BDP-a, što podrazumijeva smanjenje broja zaposlenih na svim
razinama. Sadašnji broj zaposlenih (oko 180.000) trebalo bi u razdoblju do
2007. g. smanjiti barem za 50.000. To će se postići nastavkom reforme u MORH-u
i smanjivanjem MUP-a, drastičnim smanjivanjem broja općina i županija i drugih
ureda, čija se efikasnost može poboljšati s osjetno manjim brojem zaposlenih.

Također, nastavit će se
započeti proces smanjivanja udjela subvencija u BDP-u i njihovo svođenje na
proporcije primjerene europskim standardima. To će se postići poboljšanjem učin­kovitosti
javnih poduzeća, isključivo njihovom privatizacijom i komercijalizacijom javnih
usluga.

Navedene zadaće
fiskalne politike u skladu su s osnovnim ciljevima gospodarske politike Vlade
RH, a to su porast zapo­šljavanja (smanjenje nezaposlenosti) i porast životnog
standarda. U tom smislu, Ministarstvo financija izradilo je Fiskalne projekcije
za razdoblje 2004. – 2007. koje imaju za cilj uskladiti kretanje proračuna sa
strategijom ekonomskog razvoja.

3.11.4. Monetarna politika i politika tečaja

Hrvatska ima kontinuirano nisku razinu inflacije
od 1994. godine. Prosječna godišnja stopa rasta cijena na malo u Hrvatskoj
iznosila je u 2003. godini za prvih osam mjeseci 1,4%, što je niže od prosječne
inflacije na području euro-zone. Monetarna politika raspolaže s adekvatnim
instrumentima za politiku održavanja stabilnosti cijena, a najčešće se oslanja
na intervencije na domaćem deviznom tržištu. Još je od početka devedesetih
započeo proces postupnog isključivanja direktnih instrumenata monetarne
politike i njihove zamjene tržišno orijentiranim indirektnim instrumentima.
Danas u instrumentariju monetarne politike HNB-a postoje sljedeći osnovni instrumenti
i mjere:

1. Devizne intervencije

2. Izdavanje blagajničkih zapisa Hrvatske
narodne banke u kunama

3. Obvezna pričuva

4. Krediti bankama i operacije na otvorenom
tržištu

    4.1. Lombardni kredit

    4.2. Kratkoročni kredit za likvidnost

    4.3. Repo aukcije

5. Minimalno potrebna devizna potraživanja.

Središnja banka se pri izboru instrumenata u
prvom redu služi deviznim intervencijama zbog neuravnoteženosti devizne
podbilance gotovo svih privrednih subjekata koju uzrokuje vrlo visoka valutna
supstitucija njihovih obveza. Središnja banka tako vodi politiku tzv.
upravljano-plutajućeg tečaja. HNB intervenira na svojim deviznim aukcijama
kupujući odnosno prodajući devize od poslovnih banaka u nastojanju da ublaži
prekomjerna kolebanja tečaja, koji se formira na domaćem deviznom tržištu u
skladu s postojećim odnosima ponude i potražnje. Osim korištenja deviznih
intervencija kroz krajnju kupnju ili prodaju središnjoj banci stoje na
raspolaganju i devizni swap-ovi koji su instrument finog podešavanja i Banka ih
može koristiti u razdobljima privremenih oscilacija na deviznom tržištu.

Središnja banka
unaprijed ne utvrđuje niti objavljuje donju ili gornju intervencijsku točku,
odnosno donju i gornju razinu tečaja kune koje se obvezuje braniti. Devizni
tečaj kune prema euru glavno je nominalno sidro stabilnosti cijena zbog visoke
razine euroizacije hrvatskog gospodarstva, još uvijek prisutne indeksacije
određenih cijena u eurima te zbog utjecaja kretanja tečaja na inflacijska
očekivanja. Stoga tečaj kune prema euru, odnosno ublažavanje njegove pretjerane
kolebljivosti predstavlja najvažniji posredni cilj monetarne politike u
ostvarivanju osnovnog cilja održavanja stabilnosti cijena. U obavljanju te
zadaće Hrvatska narodna banka bila je uspješna, tečaj kune prema njemačkoj
marki odnosno euru u razdoblju od 1. siječnja 1994. do 31. prosinca 2003.
godine kretao se u relativno uskom rasponu od plus/minus 6% oko prosječnog
tečaja ostvarenog u spomenutom razdoblju.

Blagajnički zapisi su kratkoročni
nematerijalizirani i prenosivi vrijednosni papiri središnje banke koji se
prodaju na aukciji multiple price tipa, uz diskont. Osnovna svrha izdavanja
ovih vrijednosnih papira je steriliziranje monetarnih učinaka deviznih
intervencija Hrvatske narodne banke, a također predstavljaju kolateral za
zaduživanje kod Hrvatske narodne banke kroz lombardne kredite i repo aukcije
središnje banke. Pristup primarnom tržištu imaju domaće banke, podružnice
stranih banaka i Hrvatska banka za obnovu i razvoj. Od početka 2004. godine
Hrvatska narodna banka prestaje izdavati blagajničke zapise u devizama, te
izdaje samo zapise denominirane u kunama. Hrvatska narodna banka od početka
2004. godine na osnovi diskrecijske odluke utvrđuje datum održavanja aukcije i
o tome obavještava sudionike najkasnije na dan održavanja aukcije. Rok
dospijeća tih zapisa je 35 dana, a namirenje je isti dan.

Domaće banke,
štedionice i podružnice stranih banaka podliježu obveznoj pričuvi. Stopa
obvezne pričuve trenutno iznosi 19%. Osnovica za obračun sastoji se od kunskog
i deviznog dijela i obračunata obvezna pričuva se izračunava posebno. Od
obračunatog deviznog dijela obvezne pričuve 42% uključuje se u obračunati
kunski dio obvezne pričuve i izvršava se u kunama. Obračunsko razdoblje traje
od prvog do posljednjeg dana kalendarskog mjeseca, a razdoblje održavanja traje
mjesec dana od 8. kalendarskog dana u mjesecu do 7. kalendarskog dana sljedećeg
mjeseca. Minimalni postotak izdvajanja kunskog dijela obvezne pričuve na
posebni račun kod Hrvatske narodne banke, iznosi 60% dok se preostali iznos
može održavati prosječnim dnevnim stanjima na računima likvidnih potraživanja.
Postotak izdvajanja deviznog dijela obvezne pričuve na posebni račun kod
Hrvatske narodne banke obračunatog na temelju deviznih sredstava nerezidenata i
deviznih sredstava primljenih od pravnih osoba u posebnom odnosu prema banci
iznosi 100%, dok minimalni postotak izdvajanja preostaloga deviznog dijela
obvezne pričuve iznosi 60%. Valuta izdvajanja deviznog dijela obvezne pričuve
su EUR i USD. Trenutna stopa remuneracije na izdvojena sredstva kunskog dijela
obvezne pričuve iznosi 1,25%, a na izdvojena sredstva deviznog dijela stopa
remuneracije se utvrđuje na dan izdvajanja deviznog dijela obvezne pričuve i
odgovara vrijednosti 75% US Federal Funds Target Rate za USD i 75% ECB Minimum
Bid Refinance Rate za EUR. Smanjenje stope obvezne rezerve u budućnosti
predstavlja strateški cilj u skladu s manjim oslanja­njem na direktne
instrumente monetarne politike, a ispu­njenje toga cilja će ovisiti o tekućim
okolnostima.

Krediti bankama su,
zbog strukturalnog viška likvidnosti koji je postojao tijekom proteklih godina,
bili rijetko korišten instrument monetarne politike. Lombardni kredit je
kratkoročni kolateralizirani kredit koji poslovne banke mogu koristiti u visini
do 50% nominalne vrijednosti blagajničkih zapisa HNB-a u kunama i trezorskih
zapisa Ministarstva financija te do 30% nominalne vrijednosti blagajničkih
zapisa HNB-a u stranoj valuti do njihovog dospijeća u ožujku 2004. godine.
Kamatna stopa na lombardni kredit je viša od kamatne stope na tržištu novca i
trenutno iznosi 9,5%. Kredit se može koristiti maksimalno 5 radnih dana u
mjesecu.

Za razliku od
lombardnog kredita koji banke koriste na vlastitu incijativu, odobravanje banci
kratkoročnog kredita za likvidnost predstavlja diskrecijsku odluku Hrvatske
narodne banke. Trenutno nema takvih kredita. Kratkoročni kredit za likvidnost
općenito se odobrava temeljem zaloga vrijednosnih papira, bankama koje imaju
likvidnosnih poteškoća uz uvjet da su solventne, a može se koristiti najdulje
šest mjeseci. Kamatna stopa jednaka je kamatnoj stopi na lombardni kredit
uvećanoj za 0,5 postotnih bodova za razdoblje korištenja kredita do tri
mjeseca, odnosno, kamatnoj stopi na lombardni kredit uvećanoj za 1 postotni bod
za razdoblje korištenja kredita dulje od tri mjeseca.

Repo aukcije HNB provodi radi osiguranja
likvidnosti ban­karskog sustava. Banke na aukcijama nude iznose vrijednosnih
papira i repo stopu. Vrijednosni papiri koji se mogu HNB ponuditi na prodaju su
blagajnički zapisi HNB-a i trezorski zapisi Ministarstva financija. U praksi
repo aukcije nisu korištene od 1999. godine zbog visoke likvidnosti bankovnog
sustava tijekom tog razdoblja.

Osim navedenih indirektnih instrumenata
monetarne politike, HNB je početkom 2003. uvela nove mjere monetarne politike.
Naime, tijekom prethodne tri godine ključnu ulogu u ekonomskoj politici zemlje
imala je fiskalna politika u svojim naporima da svede državni dug i proračunski
manjak na dugoročno održivu razinu. U 2003. godini u središte pažnje dolaze
mjere monetarne politike kojima je krajnji cilj ostvariti sporiji rast
pokazatelja relativne zaduženosti privatnog sektora, smanjenje manjka na
tekućem računu platne bilance i zaustavljanje rasta inozemnog duga. Da bi
ostvarila svoje namjere, HNB je u siječnju 2003. godine donijela dvije mjere iz
svoje nadležnosti.

Prvom mjerom, Odlukom o obveznom upisu
blagajničkih zapisa HNB-e, središnja je banka uvela mjeru obveznog upisa
blagajničkih zapisa za banke čiji plasmani rastu brze od 4 posto tromjesečno,
kao direktni instrument, s ciljem da se zaustavi prekomjerni rast kreditnih
plasmana poslovnih banaka. Banke koje bi ostvarivale rast po tromjesečjima veći
od 4% morale su upisivati obvezne blagajničke zapise u dvostrukom iznosu
evidentiranog prekoračenja u sljedeća tri mjeseca, a iste zapise nisu mogle
prodavati na sekundarnom tržištu. Kao mjeri privremenog karaktera, a u skladu s
orijentacijom HNB-a na indirektne instrumente, trajanje ovog direktnog
instrumenta ograničeno je na 2003. godinu.

Drugom mjerom, Odlukom
o minimalno potrebnim deviznim potraživanjima, središnja banka je obvezala
banke na postupno podizanje njihove devizne likvidnosti, s konačnim učinkom da
agregatna likvidna devizna potraživanja banaka pokriju 35% njihovih deviznih
obveza najkasnije do kraja prvog tromjesečja 2004. godine. Krajem 2002. godine
agregatna stopa pokrića deviz­nih obveza likvidnim deviznim potraživanjima
iznosila je manje od 30%.

Glavna specifičnost
okružja u kojem djeluje monetarna politika u Hrvatskoj, u usporedbi s ostalim
zemljama kandidatima i zemljama u procesu priključenja EU, predstavlja visoka
razina eurizacije (dolarizacije) koja hrvatski financijski sustav čini ranjivim
prema oscilacijama tečaja kune prema euru. Visoka razina eurizacije glavni je
motiv vođenja politike stabilnosti tečaja kune prema euru.

Visoka razina
eurizacije posljedica je kronične visoke inflacije tijekom osamdesetih i
početkom devedesetih godina kada su hrvatski građani i poduzeća, u pokušaju
zaštite od gubitka vrijednosti financijske imovine, prihvatili držanje deviza
kao glavni oblik štednje. Ostvarena eurizacija u velikoj je mjeri
ireverzibilna, pa domaća valuta, nakon gotovo deset godina stabilnosti još
uvijek nije preuzela sve funkcije novca. Kuna u potpunosti ostvaruje funkciju
sredstva razmjene, čemu pogoduju i zakoni prema kojima se sve transakcije
moraju odvijati u domaćoj valuti. Funkciju mjere vrijednosti kuna sve više
poprima tako da se cijena rada i jeftinijih proizvoda obračunava isključivo u
kunama, dok su u euru i dalje indeksirane cijene većine skupljih, uvoznih
proizvoda (npr. automobila), te nekretnina. Funkciju sredstva (medija) štednje
kuna nikad nije u potpunosti preuzela. Tako tijekom posljednjih desetak godina
udio kunskih depozita u ukupnim štednim i oročenim depozitima nije premašio
20%, dok udio kunskih depozita kod sektora stanovništva iznosi oko 10%.

Kako bi se zaštitile od
tečajnog rizika koji potječe iz pretežito deviznih izvora sredstava, poslovne
banke većinu svojih kredita odobravaju u devizama ili indeksiraju uz kretanje
tečaja (zabrana deviznog kreditiranja stanovništva ukinuta je u lipnju 2003.
godine, a poduzeća u svibnju 2002. godine). Tako preko 50% svih kredita otpada
na kredite dane uz valutnu klauzulu, dok kunski krediti bez valutne klauzule čine
tek 1/4 svih kredita banaka (tek oko 10% kod kredita stanovništvu). Unatoč
opisanim nastojanjima banaka da se zaštite, tečajni rizik je i dalje indirektno
prisutan u bankarskom sektoru, jer je sadržan u kreditnom riziku (tečajnom
riziku izloženi su korisnici kredita).

Ostale poteškoće u
vođenju monetarne politike slične su onima u drugim tranzicijskim zemljama.
Glavni problem predstav­lja snažan kapitalni priljev (privatizacija, inozemno
zaduživanje države te, u posljednje vrijeme, zaduživanje banaka i drugih
financijskih institucija) koji stvara aprecijacijske pritiske i potiče domaću
potrošnju što uzrokuje kontinuirane deficite tekućeg računa bilance plaćanja.

Snažnom kapitalnom
priljevu u posljednjih nekoliko godina doprinijelo je i restrukturiranje bankarskog
sustava i ulazak stranih banaka. Strano vlasništvo poslovnim bankama omogućuje
lakše pribavljanje jeftinijeg inozemnog kapitala pogodnog za plasiranje na
hrvatskom tržištu. Veća ponuda kredita dovela je do velikog rasta kredita,
posebice sektoru stanovništva, posljednjih nekoliko godina. Slična kreditna
ekspanzija sredinom devedesetih, koja je također bila uzrokovana povećanjem
ponude, ukazuje da na kretanje kredita utječu prvenstveno faktori na strani
ponude. Pritom je, nakon desetljeća ograničenog pristupa kreditima, kod sektora
stanovništva prisutna relativna cjenovna neelastičnost potražnje za kreditima.

Na slabo djelovanje
kamatnog kanala monetarne politike utjecala je i visoka likvidnost bankarskog
sustava (zbog kapitalnih priljeva) u kojem su poslovne banke bile neto
kreditori središnje banke. Umjesto da određuje domaće kamatne stope
kreditiranjem poslovnih banaka, Hrvatska narodna banka tako mora sterilizirati
viškove kunske likvidnosti, koji nastaju konverzijom kapitalnih priljeva,
izdavanjem blagajničkih zapisa. Pritom povećanje kamatnih stopa na blagajničke
zapise potiče dodatni kapitalni priljev (od stranih banaka vlasnica domaćih
banaka), čime se stvaraju dodatni viškovi likvidnosti. Promjena pozicije
središnje banke pri kojoj bi središnja banka postala neto vjerovnik sustava u
budućnosti će se ostvarit uvjeti za uvođenje naprednih instrumenata monetarne
politike – operacije na otvorenom tržištu.

3.12. STATISTIKA

3.12.1. Pravni okvir

Službena statistika Republike Hrvatske uređena
je Zakonom o službenoj statistici (NN 103/03.).

Zakon o službenoj
statistici usklađen je s Uredbom Vijeća Europske unije br. 322/97 od 17.
veljače 1997. o statistici Zajednice (Council Regulation (EC) No 322/97 of 17
February 1997 on Community Statistics, 31997R0322) i temeljnim načelima
službene statistike u regiji Ekonomske komisije za Europu (The fundamental
principles of official statistics in the region of the Economic Commission for
Europe), dokumentom donesenim na 47. sjednici Ekonomske komisije Ujedinjenih naroda
za Europu, u Ženevi, 15. travnja 1992.

Svrha službene statistike je proizvodnja i
diseminacija statističkih podataka u skladu s temeljnim načelima službene
statistike. Službena statistika na nepristranoj osnovi pruža državi,
gospodarstvu i javnosti pouzdane statističke podatke o gospodarskom,
demografskom, socijalnom, zdravstvenom i ekološkom stanju, djelatnostima ili
događajima koji se mogu mjeriti statističkim metodama te osigurava ispunjavanje
međunarodnih obveza Republike Hrvatske koje se odnose na proizvodnju i
diseminaciju službene statistike.

3.12.2. Institucionalni okvir

Zakonom o službenoj statistici uređuju se
temeljna načela službene statistike, organizacija, položaj, poslovi i
koordinacija sustava službene statistike, Strategija razvitka službene
statistike Republike Hrvatske, Program statističkih aktivnosti Republike
Hrvatske, prikupljanje, obrada i čuvanje statističkog gradiva, statistički
registri, diseminacija i korištenje statističkih podataka, povjerljivost i
zaštita statističkih podataka, međunarodna stati­stička suradnja i ostala
pitanja od značaja za službenu statistiku.

Zakonom o službenoj statistici određeno je da
poslove službene statistike obavljaju sljedeći nositelji službene statistike:

1. Državni zavod za statistiku (DZS) kao središnje
tijelo

2. Uredi državne uprave u županijama i upravno
tijelo Grada Zagreba nadležni za poslove službene statistike

3. Hrvatska narodna banka

4. druga ovlaštena tijela službene statistike
određena Programom (u nastavku teksta: ovlaštena tijela).

Zakonom je određeno da je Državni zavod za
statistiku glavni nositelj, diseminator i koordinator sustava službene
statistike Republike Hrvatske.

3.12.3. Podrška statističkim podacima, tehnička
infrastruktura

U Državnom zavodu za statistiku obrada podataka
stati­stičkih istraživanja radi se na dvije platforme: središnjem raču­nalu
(mainframe) i mrežnoj platformi. Na središnjem računalu IBM 9672 R31 obrađuje
se 85 redovnih statističkih istraživanja, a razvoj je usmjeren prema mrežnoj
platformi i client-server načinu rada. Zasad su na ovaj novi način postavljena
pilotna istraživanja i specijalne obrade (popis stanovništva i popis
poljoprivrede). Mrežna platforma MS Windows NT/2000 u postupku je migracije na
MS Windows 2003. U mreži je 30 servera i 350 radnih stanica pa se svi stručni
djelatnici koriste uredskim alatima (MS Office 2000 i XP), elektroničkom poštom
i pristupom internetu. DZS ima svoju internetsku stranicu www.dzs.hr, dostupnu
24 sata, na kojoj se objavljuju rezultati statističkih istraživanja prema SDDS-ovom
standardu MMF-a te ostale informacije DZS-a. Aplikacije za obradu podataka na
središnjem računalu izrađene su u programskom jeziku PL/I, transakcijski
monitor je CICS/ESA, baza podataka je CA Universe. Aplikacije za obradu podatka
na mrežnoj platformi izrađuju se alatima MS Visual Studio, baza podataka je MS
SQL Server 2000. Za ankete se koristi sustav BLAISE. Za analizu podataka,
tabeliranje i uzorak koristi se SAS.

Od 2001. uvedeno je
optičko čitanje i prepoznavanje obrazaca s pomoću IBM-ova sustava IFP. Zasad se
na ovaj način obuhvaćaju podaci velikih istraživanja (popis stanovništva i
popis poljoprivrede), a postupno će se sav ručni unos podataka zamijeniti novim
tehnikama. Godine 2001. uveden je i sustav za automatsko i računalom podržano
kodiranje (ACTR) Statistike Kanade. Sigurnost podataka osigurana je
arhitekturom mreže, vatrozidom (firewall) i antivirusnom zaštitom.

U Državnom zavodu za
statistiku postoji Sektor statističkih infrastruktura kojem je zadaća izgradnja
i održavanje (ažuriranje) poslovnog registra te stvaranje jedinstvenog
klasifikacijskog sustava u svrhu uspostave koherentnog sustava prikupljanja,
obrade i diseminacije podataka u četverodimenzionalnom klasifikacijskom
prostoru: institucionalni sektori, djelatnosti, regije, robne grupe. U istome
sektoru postoji i skupina stručnjaka za uzorak koja dizajnira strukturu uzorka
za prikupljanje podataka u poslovnim, društvenim i poljoprivrednim
statistikama.

Metodologije za pojedina područja rada razvijaju
se decentralizirano u odgovarajućim sektorima. Važnu ulogu u uvođenju novih
istraživanja, temeljenih na metodologijama najvažnijih svjetskih institucija
(EUROSTAT, MMF, OECD, Svjetska banka) igraju hrvatski znanstveni instituti koji
DZS-u osiguravaju znanstveno-stručnu podršku kod razvitka novih statističkih
proi­zvoda i procesa.

Većina klasifikacija i
nomenklatura u skladu je s među­naro­dnim preporukama.

Glavni problemi vezani
sa statističkim istraživanjem i razvojem metodologija su: premali broj razvojno
orijentiranih stručnjaka u Državnom zavodu za statistiku te generalni problem
manjka znanja i vještina. Razvitak sustava obrazovanja i trajnog usavršavanja
otežan je financijskim i vremenskim ograničenjima. Naime, opseg redovnih
poslova u odnosu na broj djelatnika je takav da nije moguće višednevno
izbivanje djelatnika s redovnog posla.

S ciljem savladavanja
dijela ovog problema Državni zavod za statistiku je u suradnji s GTZ-om
(Deutsche Gesellschaft fur Technische Zusammenarbeit) izradio plan obrazovanja
stati­sti­čara u ključnim područjima statistike.

Državni zavod za
statistiku u cilju što bolje statističke koordinacije, radi na uspostavi
sustava za praćenje korisničkih potreba koji će davati parametre za izradu
programa statističkih aktivnosti i godišnjih provedbenih planova. Definirani
mehanizmi za praćenje potreba jesu:

• Statistički savjet
Republike Hrvatske

• Statistički
savjetodavni odbori

• Drugi oblici praćenja
(sastanci korisnika, konferencije za tisak i sl.).

Zadnja dva navedena
mehanizma u svojoj su funkciji već neko vrijeme, a početak rada Statističkog
savjeta planiran je za kraj 2003. godinu.

Registri

Administrativni
poslovni registar (pod nazivom Registar poslovnih subjekata) obuhvaća pravne
osobe, tijela državne vlasti, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave i dijelove ovih subjekata. U registar se za sada ne upisuju fizičke
osobe koje obavljaju djelatnost sukladno propisima (obrti i slobodna
zanimanja). Koristeći administrativni poslovni registar kao izvor podataka,
statistički odjeli Državnog zavoda za statistiku stvaraju vlastite adresare za
pojedina statistička istraživanja.

Statistički poslovni
registar je u fazi razvitka. Sadrži podatke samo o jednoj statističkoj jedinici
– poduzeću. Pri tome za svaki poslovni subjekt iz administrativnoga poslovnog
registra postoji jedno poduzeće u Statističkom poslovnom registru, ali s nekim
dodatnim podacima (status životnosti, zaposlenost, promet). Ti dodatni podaci
preuzimaju se od Porezne uprave te se iz istog izvora registar nadopunjuje
podacima o obrtima i slobodnim zanimanjima.

Glavni problemi u izgradnji poslovnog registra
su nepostojanje administrativnih izvora podataka o lokalnim jedinicama i
neadekvatnost postojećih administrativnih izvora za utvrđivanje statusa
životnosti poslovnih subjekata. Budući da se ne mogu koristiti kvalitetni
administrativni izvori, potrebno je provoditi posebna statistička istraživanja.

U 2005. godini predviđa se provedba potpunog
Popisa poslovnih subjekata koji će obuhvatiti sve poslovne subjekte te
uspostava poslovnog registra usklađenog s propisima EU. U 2006. godini
uspostavit će se sustav redovitog ažuriranja registra te će se registar
redovito ažurirati od 2007. godine.

3.12.4. Demografija i socijalne statistike

13.12.4.A Stanovništvo

Demografska statistika i projekcije

U okviru demografske statistike proizvode se i
objavljuju podaci o rođenima, umrlima te o sklopljenim i rastavljenim
brakovima. Projekcije broja stanovnika, tablice mortaliteta, očekivano trajanje
života i neto stopa reprodukcije ne izrađuju se.

Podaci vitalne statistike usklađeni su s
međunarodnim preporukama.

Projekcije stanovništva se ne izrađuju zbog
nedostatka stručne i tehničke pomoći, tj. zbog nedovoljne razine stručnog
znanja, uključujući specifična matematička i informatička znanja, neophodna za
rad na projekcijama stanovništva.

Mjere predviđene za daljnje približavanje
zahtjevima EU, a koje se planiraju provesti u srednjoročnom razdoblju,
uključuju projekcije stanovništva koje se planiraju izrađivati svakih 3 - 5
godina (projekcija broja stanovnika po dobi i spolu za razinu RH, NUTS 2, NUTS
3).

Popis stanovništva, kućanstava i stanova

Popis stanovništva, kućanstava i stanova u
Republici Hrvat­skoj provodi se svakih 10 godina, a posljednji je proveden od
1. do 15. travnja 2001. (stanje 31. ožujka 2001.) na osnovi Zakona o Popisu
stanovništva, kućanstava i stanova 2001. koji je donio Sabor Republike
Hrvatske.

U Popisu 2001. primijenjene su Preporuke
Ekonomske komisije UN-a za Europu i Statističkog ureda Europske unije –
Eurostata. Nacionalna metodologija za Popis 2001. je usklađena s Preporukama
Ekonomske komisije UN-a za Europu i Statističkog ureda Europske unije –
Eurostata. Rezultati Popisa 2001. zadovoljavaju nacionalne i međunarodne
potrebe.

Glavni problem je nepostojanje nacionalnog
programa za uspostavu temeljnih registara koji bi omogućili kvalitetniju
pripremu i provedbu popisa stanovništva.

Statistika migracije

Istraživanja o unutarnjoj i vanjskoj migraciji
stanovništva u Republici Hrvatskoj provode se na temelju podataka koji se
prikupljaju u Odjelu za upravne poslove Ministarstva unutarnjih poslova i
obuhvaćaju sve državljane Republike Hrvatske i trajno nastanjene strance koji
su u Ministarstvu unutarnjih poslova prijavili prebivalište, odnosno trajno
nastanjenje u Republici Hrvat­skoj i sve osobe koje su odjavile prebivalište s
namjerom da se trajno nastane u nekom drugom naselju u Republici Hrvatskoj ili
u inozemstvu. Obuhvat odseljenih osoba u inozemstvo pod­cijenjen je jer ne
postoji zakonska obveza osobe koja odlazi na duže vrijeme u inozemstvo da svoj
odlazak prijavi Ministarstvu unutarnjih poslova.

Statistika migracija nije usklađena s
međunarodnim preporukama.

Glavni problem je nedovoljno razvijena suradnja
i koordinacija s tijelima državne uprave koja vode administrativne evidencije i
baze podataka o osobama kao jedinicama upisa. Također nema potrebnih ljudskih i
financijskih resursa te manjka stručna i tehnička pomoć za rad na razvojnim
poslovima.

13.12.4.B Statistika tržišta rada

Zaposlenost i nezaposlenost

Anketa o radnoj snazi provodi se od 1996. i
osigurava međunarodno usporedive podatke o ekonomskoj aktivnosti stanovništva
(radno sposobno stanovništvo prema ekonomskoj aktivnosti, demografske i
obrazovne karakteristike aktivnog stanovništva, karakteristike glavnog i
dodatnog posla i posla koji je osoba obavljala u prošlosti, položaj u
zaposlenju, sati rada, radno vrijeme, djelatnost, zanimanje, karakteristike
nezaposlenih osoba, neaktivne osobe, stope aktivnosti, zaposlenosti i
nezaposlenosti). Podaci se iskazuju prema nacionalnim klasifikacijskim
standardima koji su međunarodno sukladni, a uključuju: klasifikaciju
djelatnosti, klasifikaciju zanimanja, klasifikaciju položaja u zaposlenju i
klasifikaciju obrazovanja (NKD-u, NKZ-u, ISCE-u i ISCED-u). Rezultati su
raspoloživi u polugodišnjoj periodici na razini RH.

Anketa o radnoj snazi
provodi se u skladu s metodološkim pravilima i načelima Međunarodne
organizacije rada, donesenima na 13. konferenciji statističara rada i
Europskoga statističkog ureda, koji je metodološki uskladio ankete zemalja
članica Europske unije.

Postojeći problemi
uključuju nepostojanje organizacijskog koncepta za objedinjenu provedbu
anketnih istraživanja baziranih na uzorcima kućanstava, nepostojanje okvira za
izbor kućanstava kao jedinica praćenja, neadekvatno razvijena podrška za
dizajniranje i redizajniranje uzorka i nedovoljno razvijene demografske
varijable za dizajniranje uzorka i utežavanje rezultata.

Da bi se postigla
potpuna usklađenost s EU-om, u razdoblju do 2007. predviđa se provedba Ankete o
radnoj snazi na uzorku kućanstava u tromjesečnoj dinamici na razini Republike
Hrvatske te na razini NUTS 2. Dinamika ostvarenja planiranih mjera ovisit će o
osiguranju potrebnih resursa.

Zaposleni prema administrativnim izvorima

Uz podatke Ankete o radnoj snazi, Državni zavod
za statistiku prati broj zaposlenih i prema administrativnim izvorima provedbom
statističkih istraživanja na obuhvatu poslovnih subjekata i preuzimanjem
podataka iz administrativnih evidencija koje vode tijela državne uprave. Na
ovaj način osiguravaju se rezultati u mjesečnoj periodici o zaposlenima i
isplaćenoj plaći (broj zaposlenih po djelatnostima, ukupno i po spolu na razini
Republike Hrvatske) te u godišnjoj periodici o zaposlenima i isplaćenoj plaći
za mjesec ožujak (broj zaposlenih po djelatnostima, obliku vlasništva pravne
osobe, vrsti radnog odnosa, vrsti radnog vremena, visini isplaćene plaće,
stupnju stručnog obrazovanja, satima rada, starosti i spolu u godišnjoj
periodici na razini Republike Hrvatske i županija, a broj zaposlenih po djelatnostima
i na razini gradova/općina).

U dijelu koji se odnosi
na definiciju zaposlene osobe, na osnovne demografske i obrazovne varijable, te
na varijable koje opisuju radno mjesto i radno vrijeme zaposlene osobe
rezultati su usklađeni sa zahtjevima EU, ali je nedovoljna usklađenost po
modalitetima tih varijabli, po dinamici praćenja i po teritorijalnoj razini.

Postojeći problemi
odnose se na nedostatak usklađene metodologije sa standardiziranim metodološkim
definicijama, nedostatak Statističkog poslovnog registra kao okvira za uzorak i
neadekvatno razvijenu podršku za dizajniranje uzorka.

U srednjoročnom
razdoblju bit će provedena istraživanja na reprezentativnom uzorku poslovnih
subjekata kojim će se osigurati rezultati na razini NUTS 2, u tromjesečnoj periodici.

Nezaposlenost prema administrativnim izvorima

Hrvatski zavod za zapošljavanje prati dio
statistika o tržištu rada: statistiku o registriranim nezaposlenim osobama i
statistiku o slobodnim radnim mjestima koje poslodavci prijavljuju Hrvatskom
zavodu za zapošljavanje. Izvore podataka predstavljaju evidencije koje se vode
prema odredbama nacionalnog zakonodavstva. U vođenju evidencija primjenjuju se
nacionalni statistički standardi, Nacionalna klasifikacija djelatnosti i
Nacionalna klasifikacija zanimanja bazirane na međunarodnim klasifikacijama.
Statistika o nezaposlenim osobama temelji se na evidencijama o nezaposlenim
osobama. Raspoloživi su podaci o osobama koje traže zaposlenje prema dobi,
spolu, razini obrazovanja, zanimanju, općini stanovanja, ekonomskoj aktivnosti
u mjesečnoj periodici i na razini županije i cijele Republike Hrvatske.

Istraživanja se provode u skladu s nacionalnim
potrebama.

Zarade i trošak rada

Državni zavod za statistiku provodi statistička
istraživanja kojima se prate podaci o plaćama. Istraživanjima su obuhvaćeni
zaposleni u pravnim osobama, (nisu uključeni zaposleni u policiji i obrani,
zaposleni u obrtu i slobodnim profesijama te individualni poljoprivrednici). U
mjesečnoj dinamici na razini Republike Hrvatske osiguravaju se podaci o
prosječnoj neto i bruto plaći i o plaći prema satu rada, a u godišnjoj
periodici na razini Republike Hrvatske i županija prate se podaci o prosječnoj
neto i bruto plaći ukupno i prema stupnjevima stručne spreme. Istraživanje o
trošku rada i istraživanje o strukturi plaća se ne provode. Započeo je rad na
izradi međunarodno usporedive metodologije Ankete o trošku rada.

U dijelu koji se odnosi
na definiciju bruto i neto plaća, rezultati su usklađeni s EU. Neusklađenost se
odnosi na varijable koje čine strukturu plaća, dinamiku praćenja i
teritorijalnu razinu.

Postojeći problemi
odnose se na nedostatak međunarodno usklađene metodologije, nedostatak
Statističkog poslovnog registra kao okvira za uzorak i neadekvatnu podršku za
dizajniranje uzorka.

U srednjoročnom
razdoblju uspostavit će se provedba Ankete o trošku rada u četverogodišnjoj
periodici. Za podatke o prosječnim bruto i neto plaćama u srednjoročnom
razdoblju uspostavit će se provedba istraživanja na reprezentativnom uzorku
poslovnih subjekata koja će osigurati rezultate na razini NUTS 2, u
tromjesečnoj periodici.

13.12.4.C Statistika obrazovanja

U ovom području statistike trenutačno se
prikupljaju podaci o dječjim vrtićima, školama i visokim učilištima, učeničkim
i studentskim domovima, prema vrsti i načinu rada; demografski podaci i podaci
o školovanju za polaznike, učenike i studente; podaci o odgojiteljima,
učiteljima i nastavnicima, prema spolu i stupnju obrazovanja, duljini radnog
vremena i dr. Podaci se prikup­ljaju na razini Republike Hrvatske, županija i
gradova/općina.

Podaci su u skladu s
Nacionalnom standardnom klasifikacijom obrazovanja – NSKO (NN 105/01), koja je
potpuno usuglašena s Međunarodnom standardnom klasifikacijom obrazovanja –
ISCED 97.

Podaci o financiranju
obrazovanja ne prikupljaju se statističkim istraživanjima koje provodi Državni
zavod za statistiku nego njima raspolažu odgovorna ministarstva.

Usklađenost s EU je
vrlo dobra; ali treba još dopuniti neke kategorije varijabli u svrhu
popunjavanja UOE (podaci o financiranju obrazovanja) upitnika.

Postojeći problemi
uključuju nedostatnu suradnju s tijelima državne uprave zaduženima za sustav
obrazovanja posebno u dijelu koji se odnosi na zajednički rad u izradi,
standardizaciji i istodobnoj primjeni klasifikacijskih standarda. Problem
prikupljanja svih relevantnih podatka o financiranju obrazovanja uvećan je time
što postoji nekoliko razina financiranja: državni, lokalni, privatni, donacije
i dr. Sve te izvore treba prezentirati za EU prema razinama NSKO-a (ISCED-a
97).

Do 2007. provest će se
promjene u metodologijama redovitih istraživanja i stvoriti uvjete za
popunjavanje UOE upitnika.

Statistika usavršavanja
i osposobljavanja za zanimanja

Eurostat već niz godina
provodi istraživanja Vocational Education and Training (VET) i Continuing
Vocational Training Survey (CVTS), u koji su uključene zemlje EU-a i zemlje
koje su bile obuhvaćene programom PHARE. Hrvatska nije bila uključena u ta dva
istraživanja. Trenutačno statistika obrazovanja ne raspolaže podacima o dijelu
neformalnog obrazovanja za zanimanja koje provode poslovni subjekti koji nisu u
sustavu obrazovanja.

Ne postoji baza podatka
ili jedinstveni registar pravnih subjekata koji provode neformalne programe
obrazovanja za zanimanja. Ne postoje standardi propisani za neformalne
obrazovne programe.

Mjere za usklađivanje
sa zahtjevima EU u srednjoročnom razdoblju uključuju suradnju s institucijama
odgovornim za odobravanje i izvođenje navedenih programa; suradnju s Eurostatom
i nekom zemljom koja već provodi takvo istraživanje

13.12.4.D Statistika kulture

U ovom području statistike prate se podaci o
umjetničkom stvaralaštvu i reproduktivnom izvođenju; medijima; kinematografiji;
arhivima, muzejima i zbirkama; knjižnicama, udrugama kulturno-umjetničkog
amaterizma; udrugama tehničke kulture; pučkim otvorenim učilištima i domovima
kulture, zoološkom i botaničkim vrtovima, nacionalnim i parkovima prirode i sl.
i to na razini Republike Hrvatske, županija i gradova/općina. Podaci o
financiranju kulture ne prikupljaju se statističkim istraživanjima u Državnom zavodu
za statistiku nego njima raspolažu odgovorna ministarstva.

U srednjoročnom razdoblju planira se upoznavanje
s metodološkim uputstvima Eurostata. Prema sadašnjim saznanjima zahtjevi EU-a
još uvijek nisu jasno definirani.

13.12.4.E Znanost i tehnologija

Statistika istraživanja i razvoja

Statistika istraživanja i razvoja prati podatke
o financiranju, kadrovskim resursima i istraživačkim radovima. Podaci se pri-
kupljaju, obrađuju i publiciraju odvojeno za tri sektora: poslovni i državni
sektor i sektor visokog obrazovanja.

Istraživanje je
usklađeno s priručnikom Frascati (Frascati Manual, OECD, 1994).

Usklađenost sa
zahtjevima EU je dobra osim što su u poslovnom sektoru obuhvaćena samo
poduzeća/trgovačka društva sa 100 i više zaposlenih.

Postojeći problemi
uključuju nedostatak funkcionalnoga Statističkoga poslovnog registra.

Mjere za usklađivanje
sa zahtjevima EU u srednjoročnom razdoblju odnose se na pripremu proširenja
obuhvata u 2005.

*Statistika
inovacija*

Zemlje Europske unije
provode istraživanje CIS3 (Community Innovation Survey) – treća iteracija. Kako
Hrvatska nije bila uključena u program Phare, nije ni pristupila izvođenju ovog
istraživanja.

Zbog kompleksnosti ovog
istraživanja, za njegovo uvođenje u program Državnog zavoda za statistiku
potrebna je tehnička pomoć jedne od europskih država koja provodi ovo
istraživanje te dodatni ljudski resursi.

13.12.4.F Zdravlje i zaštita

Trenutačno se u okviru ove teme podaci prate u
više institucija. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje prati podatke o osobama
osiguranicima u sustavu zdravstvenog osiguranja, Hrvat­ski zavod za javno
zdravstvo prati zdravstveno-statističke podatke za sve tri razine javnog
zdravstva (primarno, sekundarno i tercijarno zdravstvo), a Centar za
gerontologiju Zavoda za javno zdravstvo Grada Zagreba prati podatke o
zdravstvenim potrebama i o skrbi starijih osiguranika.

Na području
morbiditetne statistike i resursa u zdravstvu nema navedenih istovrsnih
istraživanja ili se, zbog usuglašavanja između država članica, provode
različita pilotna istraživanja. Mortalitetnu statistiku moguće je uspoređivati
prema standardnoj Međunarodnoj klasifikaciji bolesti i srodnih zdravstvenih
problema, deseta revizija (MKB-10). Na području zaraznih bolesti, sve bolesti
koje podliježu obveznoj registraciji u EU registriraju se i u Hrvatskoj te
postoji potpuna kompatibilnost sa sustavom registracije Svjetske zdravstvene
organizacije i primjena definicija bolesti za one bolesti kod kojih postoji
individualna prijava Svjetske zdravstvene organizacije. Hrvatska je u sustavu
praćenja pokazatelja u vezi s cijepljenjem Svjetske zdravstvene organizacije. U
nadzoru nad zaraznim bolestima Hrvatska je dio sustava europske mreže pod
nazivom CCEE-Baltics, koji je telematski povezan s Regionalnim uredom Svjetske
zdravstvene organizacije. Osim Međunarodne klasifikacije bolesti i srodnih
zdravstvenih problema, deseta revizija, koriste se i drugi međunarodni
zdravstveni standardi prema smjernicama i preporukama Svjetske zdravstvene
organizacije.

Postojeći problemi
uključuju nedovoljnu informatizaciju zdravstvenog sustava, nedovoljnu
standardizaciju podataka i usklađenost definicija između resora te nepostojanje
temeljnih registara preko kojih bi se osigurali kvalitetniji podaci.

Mjere za usklađivanje sa zahtjevima EU u srednjoročnom
razdoblju uključuju informatizaciju primarne zdravstvene zaštite i općenito
zdravstvenog sustava te povezivanje zdravstvenih ustanova s Hrvatskim zavodom
za zdravstveno osiguranje u cilju osiguranja kvalitetnijih podataka;
usklađivanje metodologije zdravstvene statistike sa standardima EU i Svjetske
zdravstvene organizacije i formiranje registra profesionalnih bolesti, kao i
drugih registara koji će pridonijeti poboljšanju kvalitete zdravstvene
statistike.

13.12.4.G Raspodjela dohotka i životni standard

Anketa o potrošnji kućanstava

Anketa o potrošnji kućanstava (APK) je
istraživanje koje se temelji na uzorku kućanstava. Njime se prikupljaju podaci
o potrošnji (izdacima) kućanstava prema obilježjima koja opisuju
društveno-ekonomske karakteristike kućanstva te podaci o dohot­ku kućanstava
prema izvorima stjecanja. APK se provodi redovito od 1998. g. kao godišnje
istraživanje, i to kontinuirano u 26 dvotjednih intervala tijekom godine na
uzorku kućanstava koji je reprezentativan za razinu RH.

APK je usklađena s
zahtjevima EU tj. primjenjena je metodologija »Household Budget Surveys in the
EU, Methodology and Recommendations for Harmonisation 1997«. Podaci o potro­šnji
kućanstava prate se prema međunarodnoj klasifikaciji COICOP/HBS (Classification
of individual consumption by purpose). APK će se i dalje razvijati u skladu sa
smjernicama i preporukama Eurostata.

Glavni problemi u ovom
području statistike su nepostojanje adekvatnog okvira za izbor kućanstava kao
jedinica praćenja, neadekvatna stručna podrška u dizajniranju uzorka na razini
NUTS 2, nedovoljno razvijene demografske varijable na razini NUTS 2 i
neadekvatna informatička i tehnološka rješenja u provedbi APK.

U razdoblju do 2007.
predviđena je provedba APK na uzorku kućanstava reprezentativnim za razinu NUTS
2, uspostavljanje stalne mreže anketara te primjena suvremenih organizacijskih
i informatičkih rješenja u prikupljanju i obradi podataka.

Statistika korištenja vremena

Ovo istraživanje se ne provodi.

Prilikom postavljanja i
provođenja ovog istraživanja rukovoditi će se Eurostatovim smjernicama, kao i
nacionalnim potrebama.

Postojeći problemi
uključuju nedovoljna metodološka znanja o istraživanju i nedovoljne kapacitete
za njegovo postavljanje.

Planira se postavljanje
i provođenje istraživanja ovisno o dinamici stvaranja preduvjeta.

Dohodak, siromaštvo i
društvena isključenost

Trenutačno se ne
izračunavaju pokazatelji siromaštva i društvene isključenosti.

Tijekom 2002. i 2003.
Ministarstvo rada i socijalne skrbi je u suradnji sa Svjetskom bankom provelo
projekt »Reforma sustava socijalne skrbi u Republici Hrvatskoj«. Dio tog
projekta bio je i potprojekt »Povećanje sposobnosti praćenja siromaštva«, čiji
rezultat je prijedlog metoda prikupljanja, obrade i distribucije podataka o
siromaštvu, te prijedlog načina izračuna pokazatelja siromaštva i ekonomske
nejednakosti u RH. U tom smislu je Anketa o potrošnji kućanstava identificirana
kao osnovni izvor podataka za izračun pokazatelja siromaštva.

Izračun pokazatelja
temeljit će se na metodološkim uputama Eurostata.

Postojeći problemi
uključuju nedostatak metodoloških i informatičkih znanja o primjeni metoda za
izračun pokazatelja siromaštva te nedefinirane nacionalne potrebe za izračunom
vrste i sadržaja pokazatelja.

U srednjoročnom
razdoblju planira se definiranje pokazatelja siromaštva za nacionalne potrebe i
potrebe međunarodne usporedbe te izračun pokazatelja na temelju podataka
prikupljenih APK-om.

Istraživanje na panelu
kućanstava

Istraživanje na panelu
kućanstava se ne provodi.

Prilikom postavljanja i
provođenja ovog istraživanja rukovodit će se Eurostatovim smjernicama, kao i
nacionalnim potrebama.

Postojeći problemi
uključuju nedostatak metodoloških zna­nja o istraživanju i panel uzorku,
neiskustvo na provođenju istraživanja na panel-uzorku i nedovoljna znanja o
dizajniranju panel-uzorka.

U srednjoročnom
razdoblju planira se upoznavanje s metodološkim uputama Eurostata.

13.12.4.H Socijalna skrb

U ovom području statistike prate se podaci o
ustanovama koje pružaju socijalnu zaštitu, o korisnicima i uslugama socijalne
zaštite, te podaci o državnim sredstvima i izdacima za socijalnu zaštitu.
Podatke prikupljaju: Državni zavod za statistiku, Ministarstvo zdravstva i
socijalne skrbi te Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje.

U tijeku su pripreme za
reformu djelatnosti socijalne skrbi i definiranje mjera za njenu
implementaciju. Nije poznato kakve će sve promjene u socijalno-gospodarskom
smislu izazvati primjena ovih mjera, a što će imati za posljedicu i izmjenu u
praćenju statističkih podataka.

Kao glavni problem
javlja se nedostatak suradnje među institucijama koje raspolažu
administrativnim izvorima podataka i korisnicima ovih podataka.

Mjere koje će se
provesti u srednjoročnom razdoblju su upoznavanje s EU metodologijom statistike
socijalne skrbi i socijalnih pokazatelja (ESSPROS), utvrđivanje postojećih i
potrebnih podataka, prilagodba postojećih istraživanja kako bi se prikupili
podaci koji nedostaju, a kojima će se osigurati prikaz socijalnih pokazatelja
te, u skladu s uspostavljanjem novih normativnih i operativnih rješenja za
djelovanje sustava socijalne skrbi, definiranje statistički proizvoda koji
korespondiraju s određenim temama i modulima prema Eurostatovom Statistical
Requirements Compendiumu, a da istodobno zadovoljavaju nacionalne potrebe.

13.12.4.I Ostale socijalne statistike

Statistika stanovanja

Podaci o stanovanju prate se u Popisu
stanovništva i Anketi o potrošnji kućanstava.

Oba istraživanja su usklađena kako s
međunarodnim standardima, tako i s metodološkim zahtjevima Eurostata.

Postojeći problemi odnose se na nepoznavanje
sadržaja pokazatelja statistike stanovanja.

U srednjoročnom razdoblju planira se upoznavanje
EU metodologije za definiranje pokazatelja i utvrđivanje načina izračuna.

*Socijalni indikatori i ostale socijalne domene*

Trenutačno se Prikupljaju metodološki materijali
EU vezani uz temu socijalnih indikatora (Living conditions in Europe.
Statistical pocketbook 2000 Eurostat).

Razvojem svih područja socijalnih statistika
osigurat će se usklađenost s metodološkim zahtjevima EU.

Postojeći problemi odnose se na nedovoljno
poznavanje sadržaja i metodologije izračuna socijalnih indikatora.

U srednjoročnom razdoblju planira se osigurati
potrebne izvore podataka i razvoj metodologije za izračun socijalnih
indikatora.

Ostale socijalne domene

Podatke za ovo područje statistike prate Državni
zavod za statistiku, Ministarstvo pravosuđa te Ministarstvo unutarnjih poslova.

Državni zavod za
statistiku prati statistiku kriminaliteta stati­stičkim istraživanjima o
počiniteljima kaznenih djela i poči­niteljima prekršaja. Ministarstvo pravosuđa
prati podatke o: predmetima u kaznenom postupku i počiniteljima kaznenih djela,
stanju kadrova u sudstvu, kaznenim ustanovama i zavodima za preodgoj,
predmetima u građanskom postupku i pred trgovačkim sudom, upravnim sporovima i
prekršajnim predmetima. Ministarstvo unutarnjih poslova prati podatke o:
prijavljenim kaznenim djelima i osobama koje su osumnjičene za prijavljena
kaznena djela.

Usklađenost sa
zahtjevima EU uvjetovana je usuglašavanjem nacionalnog zakonodavstva s
međunarodnim standardima.

Usuglašavanjem
nacionalnog zakonodavstva s načelima međunarodnog prava u procesu pridruživanja
EU, donijete su izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku, Zakona o
prekršajima kao i drugih zakona, te su statistička istraživanja ažurirana i
usklađena s izmjenama i dopunama. Izmjene i dopune zakona su velike i česte pa
postoji stalna potreba za ažuriranjem nastalih promjena u metodologiji
statističkih istraživanja. Revidiranje istraživanja sukladno promjenama
nacionalnog zakonodavstva vršit će se kontinuirano.

U srednjoročnom
razdoblju planira se upoznavanje sa sadržajem indikatora vezanih uz ostale
socijalne domene i sukladno tome razvoj socijalnih statistika radi osiguranja
podataka za njihov potpuniji izračun.

Integracija
istraživanja o kućanstvima i registrima

Ovo statističko
područje bazira se na ispitivanju različitih varijabli dobivenih iz područja
socijalnih statistika u cilju njihove harmonizacije za zemlje članice EU.

Daljnjim razvojem
socijalnih statistika Republici Hrvatskoj osigurati će se podaci potrebni za
integraciju i harmonizaciju istraživanja sa zemljama EU.

3.12.5. Ekonomske statistike

3.12.5.A Makroekonomske statistike

BDP se proizvodi u stalnim i tekućim cijenama u
tromjesečnoj i godišnjoj periodici i to po sva tri pristupa: proizvod­nom,
dohodovnom i potrošnom. Osim BDP-a već pet godina se eksperimentalno proizvode
svi tekući računi i kapitalni račun iz skupine računa akumulacije. Financijski
računi i tablice ponude i uporabe, regionalni računi i procjena bilance stanja
RH se trenutno službeno ne proizvode. U tijeku je razvoj metodologije, a
tablice ponude i uporabe i regionalni BDP za sada se proizvode samo
eksperimentalno.

Gotovo sve stavke kod obračuna BDP-a su
usklađene sa zahtjevima EU. Neusklađene su sljedeće stavke: potrošnja fiksnog
kapitala i neto stjecanje dragocjenosti. Kada će biti uskla­đena prva stavka
ponajviše ovisi o projektu procjene bilance stanja RH. Drugu stavku će biti
moguće procijeniti do 2007. godine. Isto tako nisu usklađeni rokovi dostave
BDP-a koje će trebati skratiti sa 90 na 70 dana. Trenutno se ne proizvodi BNP.
Za proizvodnju BNP-a u tekućim cijenama osigurane su sve potrebne stavke u
bilanci plaćanja HNB-a.

U suradnji s OECD-om od 1993. izračunava se BDP
po paritetu kupovne moći (PKM). Dostava podataka u OECD je u trogodišnjim
ciklusima. Metodologija koja se koristi potpuno je usklađena sa zahtjevima EU.

U statističkom sustavu prate se maloprodajne i
proizvođačke cijene na osnovu kojih se izračunavaju sljedeći indeksi cijena:
indeks cijena na malo i indeks troškova života, indeks cijena ugostiteljskih
usluga, indeks cijena industrijskih proizvoda pri proi­zvođačima i indeks
cijena poljoprivrednih proizvoda pri proi­zvođačima. Od siječnja 2004.
izračunavat će se indeksi cijena industrijskih i poljoprivrednih proizvoda pri
proizvođačima, a umjesto indeksa cijena na malo, indeksa troškova života i
indeksa cijena ugostiteljskih usluga izračunavat će se indeks potrošačkih
cijena (IPC) kao jedinstvena mjera inflacije. Metodologija je usklađena sa
standardima Eurostata i ILO-a.

Glavni problemi u ovom području statistike su
nedostatni financijski i ljudski resursi u pogledu broja i kvalitete,
nepostojanje velikog dijela strukturnih pokazatelja, nezadovoljavajuća
kvaliteta postojećih strukturnih pokazatelja te nedovoljna raščla­njenost
indeksa cijena za potrebe deflacioniranja BDP-a u tekućim cijenama.

U cilju unaprjeđenja
proizvodnje statističkih pokazatelja u ovom području u srednjoročnom razdoblju
planira se izra­čunavanje nedostajućih stavki za područje makroekonomskih
statistika u skladu s EUROSTAT-ovim transmisijskim programom (ESA 1995.), te u
skladu s višegodišnjim programom za razdoblje 2004.-2007., razvitak
metodologije i izračunavanja svih stavki koje prema višegodišnjem programu
treba razviti do 2007. U istom razdoblju razvit će se metodologija za one
nedostajuće stavke u području nacionalnih računa čijoj će se procjeni
pristupiti nakon 2007.

3.12.5.B Poslovne statistike

Poslovne statistike pokrivene su u
istraživanjima statistike industrije, građevinarstva i stanovanja,
distributivne trgovine, ugostiteljstva, energije, transporta i komunikacija, te
turizma. Podaci o cijenama, zaposlenima i plaćama te investicijama prema
sadašnjoj unutrašnjoj organizaciji Državnog zavoda za statistiku nisu u
nadležnosti i djelokrugu Sektora poslovnih statistika, nego se prikupljaju
centralizirano, u okviru drugih sektora.

Strukturne poslovne statistike

U sadašnjoj situaciji nepostojanja Statističkog
poslovnog registra ne postoji ni integrirani pristup u razvoju poslovnih
statistika, osobito strukturnih poslovnih statistika za čije provođenje je
takav pristup nužan. Strukturne poslovne statistike djelomično su pokrivene
postojećim istraživanjima granskih statistika u statistici industrije i distributivne
trgovine, dok se takva istraživanja ne provode u statistici građevinarstva,
ugostiteljstva te transporta i komunikacija te također u području poslovnih
usluga koje zasada nisu statistički pokrivene.

Nepostojanje
integriranog pristupa utjecalo je na stupanj usklađenosti ove statistike sa
zahtjevima EU. Nejedinstveni pristup je uzrok postojanja nekonzistentnosti
podataka iz različitih područja. Postoji djelomična usklađenost u smislu
pokrivenosti ovog područja statistike. Primijenjene varijable u postojećim
istraživanjima su u najvećoj mjeri usklađene s propisom EU, Uredbom Vijeća br.
58/97 od 20.12.1996. Kod postojećih istraživanja postoje manja odstupanja u
obuhvatu jedinica i varijabli i u definicijama.

Glavni problemi u ovom
području su nepostojanje globalne strategije i integralnog pristupa u uvođenju
strukturnih statistika, nepostojanje koncepta i zajedničkog pristupa za
formiranje statističkih jedinica, nedostatak Statističkoga poslovnog registra,
nedostatak Obrtnog registra, neuključenost Državnog zavoda za statistiku u
projekte EU-a o strukturnim statistikama i s tim u vezi nedovoljna educiranost
o ovim statistikama. Problem je i kontinuirani nedostatak ljudskih,
financijskih i tehničkih resursa za razdvajanje razvojnih poslova od operative
te složenost upitnika i velika opterećenost izvještajnih jedinica.

Da bi se riješili
navedeni problemi u poslovnim statistikama u srednjoročnom razdoblju potrebno
je stvoriti osnovne preduvjete za njihov razvoj, a to su uspostavljanje
poslovnih registara i osiguranje resursa (financijskih, ljudskih i tehničkih).
Planira se uključivanje u projekte EU i povećavanje educiranosti djelatnika,
definiranje globalne strategije i zajedničke koncepcije za implementaciju
Propisa o strukturnim statistikama, prilagodba organizacije, definiranje
metodologije, priprema i izvođenje pilotnog istraživanja te prelazak na
redovito provođenje strukturnih istraživanja.

Kratkoročne statistike poduzeća

Trenutačno se kratkoročni pokazatelji prate
postojećim istraživanjima u svim područjima poslovnih statistika osim u
poslovnim uslugama koje nisu pokrivene statističkim istraživanjima.

Postoji djelomična
usklađenost sa zahtjevima EU u smislu pokrivenosti. Definicije postojećih
varijabli u najvećoj su mjeri usklađene s propisom EU, Uredbom Vijeća br.
1165/98 od 19. 5. 1998. Nešto je veća neusklađenost u pokrivenosti varijabli
jer se pojedine varijable još ne izračunavaju, a kod nekih varijabli potrebno
je provesti dodatne prilagodbe.

Glavni problemi ovog
područja statistike su nedostatak Statističkoga poslovnog registra, nedostatak
potrebnih resursa (financijskih, ljudskih i tehničkih), neuključenost u
projekte EU-a o kratkoročnim statistikama i s tim u vezi nedovoljna
educiranost.

Za rješavanje ovih
problema u srednjoročnom razdoblju potrebno je uspostaviti Statistički poslovni
registar te osigurati finan­cijske, ljudske i tehničke resurse. Izvršit će se
revizija po­stojećih istraživanja, izrada metodologije i uvođenje novih istra­živanja,
proširenje obuhvata uz uvođenje uzorka malih podu­zeća, analiza i
rekonstrukcija vremenskih serija i primjena novih metoda desezoniranja.

PRODCOM statistike

PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji
prema PRODCOM listi proizvoda Eurostata (IND-21/PRODCOM) i u skladu s konceptom
EU-a provodi se u godišnjoj dinamici. PRODCOM istraživanjem obuhvaćene su
statističke jedinice iz područja C, D i E po NKD-u.

PRODCOM statistike
trenutno su regulirane s dva propisa EU-a: Uredba Vijeća br. 3924/91 od
19.12.1991. i Uredba Komisije o Prodcom Listi br. 347/2003 od 30.12.2002.,
kojima je propisana metodologija za prikupljanje, obrađivanje, kontrolu,
tehnički format, način i rokovi dostavljanja podataka Eurostatu. Podaci se
prikupljaju temeljem PRODCOM liste proizvoda koja se mijenja svake godine, u
skladu s promjenama Kombinirane nomenklature (CN) EU-a. PRODCOM istraživanje
kontinuirano se prilagođava propisima EU-a. U Republici Hrvatskoj se podaci
izvorno prikupljaju Nomenklaturom industrijskih proizvoda (NIP) koja ima preko
7000 proizvoda, a usklađena je s referentnom verzijom PRODCOM liste, od verzije
NIP 2002. Godišnji PRODCOM podaci za 2002. formatirani su i diseminirani u
Eurostat u skladu s njihovim zahtjevom (GESMES, via STADIUM).

Glavni problemi su
manjak ljudskih resursa za kontinuirano participiranje u PHARE projektu
PRODCOM, te oni tehničke prirode: izrada softverskih alata za kontrolu PRODCOM
podataka s inkorporiranom DPS kontrolom Eurostata i automatiziranim softverima
za konverziju NIP podataka u GESMES format, softverskih rješenja za kontrola
PRODCOM podataka s podacima iz vanjske trgovine na razini Carinske tarife RH
(CT). Problem je i manjak ljudskih resursa za specijalizaciju i razdvajanje
kratkoročnih statistika od godišnjih strukturnih i proizvodnih statistika te za
evaluaciju kvalitete PRODCOM podataka.

Mjere za daljnje
usklađivanje PRODCOM statistika prema zahtjevima Eurostata predviđene su do
kraja 2005. do kada se planira potpuno usklađivanje ovih statistika sa
zahtjevima Eurostata.

Statistika željeza i čelika

Posebna statistička istraživanja za željezo i
čelik ne postoje.

Podaci o proizvodnji željeza i čelika te
jedinicama koje ga proizvode prate se u redovitim istraživanjima Statistike
industrije i energije gdje su pokrivena područja C–E po NKD-u, pa tako i
proizvodnja željeza i čelika.

Usklađenost sa
zahtjevima EU ovdje je samo posredna, tj. u onom obimu u kojem su usklađene
strukturne poslovne statistike, kratkoročni pokazatelji i PRODCOM, u okviru
kojih se prikupljaju podaci o proizvodnji i jedinicama industrije željeza i
čelika.

Glavni problem je
nedostatak ljudskih resursa za bavljenje ovom specifičnom problematikom zbog
prioritetnih poslova (proizvodnja željeza i čelika za Republiku Hrvatsku nije
signifikantna).

Mjere za usklađivanja
sa zahtjevima EU odnose se na proučavanje propisa EU-a i izradu studije
izvedivosti za prikupljanje i/ili kompilaciju nacionalnih podataka o željezu i
čeliku. Usklađenje se planira do 2007.

Energetske statistike

Strukturni energetski indikatori o proizvodnji
prikupljaju se u industrijskim istraživanjima koja su standardizirana za
poduzeća razvrstana u područja C, D ili E NKD-a. Državni zavod za statistiku
prikuplja podatke o potrošnji energije za područja A, B, C, D, E, F i I NKD-a.
Na temelju navedenih podataka i administrativnih izvora izrađuje se statistička
Energetska bilanca Republike Hrvatske.

Podaci iz kojih se
sastavlja statistička Energetska bilanca Republike Hrvatske nisu prikupljeni
prema Eurostatovoj metodologiji već se prilikom sastavljanja navedene bilance
prilagođavaju propisanoj metodologiji. Podaci o potrošnji nafte, plina i
ugljena koje Državni zavod za statistiku prikuplja su nedovoljni u odnosu na
zahtjeve EU. Zavod ne prikuplja podatke o efikasnosti kori­štenja energije, o
funkcioniranju hrvatskoga energetskog tržišta i obnovljivim izvorima energije.

Glavni problemi u ovom
području su nepostojanje globalne strategije i integralnog pristupa u uvođenju
poslovnih strukturnih statistika. Problem je i kontinuirani nedostatak
ljudskih, financijskih i tehničkih resursa.

U okviru mjera za
daljnje uvođenje energetskih statistika prema zahtjevima Eurostata u
srednjoročnom razdoblju predviđen je nastavak rada na konceptu iz 2002. i
projektu Energetske statistike RH, odnosno nastavak ugovorene suradnje s
Energetskim institutom »Hrvoje Požar« na izradi Statističke energetske bilance.
Izrada statističkih standarda za prikupljanje podataka o ukupnim pričuvama
energije, efikasnosti korištenja energije, o funk­cioniranju hrvatskoga
energetskog tržišta, cijenama distribuirane električne energije prema vrstama
korisnika, cijenama plina distribuiranog plinovodima, te ostalim pojedinačnim
cijenama energenata i slično predviđena je istim projektom do kraja 2007., za
kada se predviđa potpuno uvođenje energetskih statistika RH u skladu sa
zahtjevima EU.

Statistika transporta i komunikacija

U ovom području statistike trenutno se
prikupljaju podaci o cestovnom, željezničkom, zračnom prometu, pomorskom i
obalnom prijevozu, prometu u morskim lukama, prometu na unutra­šnjim vodenim
putovima, gradskom prijevozu i cjevovodnom transportu. Nadalje, prikupljaju se
podaci o graničnom prometu, prekrcaju tereta i skladištenju robe, te o
poštanskim i telekomunikacijskim uslugama. Podaci se prikupljaju u tjednoj,
mjesečnoj, tromjesečnoj i godišnjoj dinamici. Radi se ukupno o 41 stati­sti­čkom
istraživanju.

U cilju što potpunijeg
usklađivanja sa zahtjevima EU preveden je Pojmovnik za statistiku prometa
(drugo dopunjeno izdanje) i prema njemu su usklađene definicije u svim
publikacijama Državnog zavoda za statistiku. Prevedeni su i publicirani
Eurostatov Metodološki priručnik za statistiku transporta i Terminologija za
kombinirani prijevoz. Statistika transporta i komunikacija.

Glavni problemi koji
priječe daljnji razvoj statistike transporta i komunikacija su nedovoljni
ljudski resursi, kako za praćenje naglog razvoja i velikih promjena u
poštanskom i komunikacijskom sektoru, tako i za razvoj novih područja
statistike transporta (istraživanje o pokretljivosti putnika, intermodalni
transport, statistika o informacijskom društvu i audiovizualne usluge).

Predviđene mjere za
daljnje približavanje zahtjevima EU, a koje se planiraju provesti u
srednjoročnom razdoblju, su potpuno usklađivanje statistike prometa u morskim
lukama te statistike cestovnih prometnih nezgoda, do 2006. Do 2007. planira se
potpuno usklađivanje statistike cestovnog, željezničkog, zračnog prometa,
prometa na unutrašnjim vodenim putovima, te poštanskih i telekomunikacijskih
usluga.

Statistika turizma

Trenutačno se u Državnom zavodu za statistiku
provode samo istraživanja smještajne statistike turizma i neka specifična
istraživanja za nacionalne potrebe, ponajprije potrebe Ministarstva mora,
turizma, prometa i razvitka. Osim smještajne statistike, prema Direktivi EU
potrebno je pokriti i druge aspekte turizma: traže se podaci o karakteristikama
putovanja i turističkoj potrošnji domaćeg stanovništva. Ovaj dio varijabli
pokriven je istraživanjima koja provode druge institucije: Anketom o potrošnji
domaćih i stranih turista te kroz Anketu na granici koju provode Hrvatska
narodna banka, Institut za turizam i dr. Anketa o potrošnji kućanstava koju
provodi DZS također je izvor osnovnih podataka o putovanjima domaćeg
stanovništva.

Klasificiranje
smještajnih objekata kontinuirano se revidira u skladu s promjenama nacionalnih
propisa o vrstama i kategorijama smještajnih objekata.

Za potrebe Ministarstva
turizma napravljena je simulacija Turističkih satelitskih računa RH za 2001.

Za smještajnu
statistiku postoji vrlo dobra usklađenost sa zahtjevima EU. Obuhvat, definicije
i varijable mjesečnog istraživanja usklađene su s metodološkim preporukama
WTO-a i Eurostata, tj. s Direktivom Vijeća br. 95/57/EZ od 23.12. 1995. i
Odlukom Komisije br. 99/35 EZ od 9.12.1998..

Metodološko odstupanje
ogleda se u nepostojanju podataka za izračun neto iskorištenosti kapaciteta.

Glavni problem u
smještajnoj statistici turizma je problem obuhvata, osobito privatnog smještaja
tj. neregistriranog turističkog prometa.

Mjere za daljnje
usklađivanje predviđaju se u srednjoročnom razdoblju do 2007., a one se odnose
na uvođenje varijable o broju dana rada radi izračunavanja neto iskorištenosti
kapaciteta, daljnje usklađivanje vrsta i kategorija smještajnih objekata s
nacionalnim propisima te poboljšanje obuhvata.

3.12.5.C Novac, financije, robna razmjena i
platna bilanca

Novac i financije

Statistike poslovnih usluga koje pokrivaju
financijsko posredovanje i poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne
usluge se ne proizvode. Za izračun BDP-a za subjekte iz spomenutih područja
koriste se podaci iz Računa dobiti i gubitka i Bilanci banaka i štedionica i
osiguravajućih društava. Područje javnih financija prati Ministarstvo
financija, a deficiti i javni dug paralelno prate Hrvatska narodna banka (HNB)
i Ministarstvo financija (MF). Sve podatke o kamatnim stopama, depozitima i
plasmanima banaka prati Hrvatska narodna banka.

Glavni problemi u ovom području su poteškoće u
uvođenju osnovnih statističkih standarda svim proizvođačima službene
statistike.

Tijekom srednjoročnog
razdoblja 2004. - 2007. uspostavit će se bazne statistike za poslovne usluge
ili osigurati dobivanje informacija od eksternih institucija (HNB, Agencija za
nadzor osiguravajućih društava, itd.) Također će se izraditi zakonski i
podzakonski akti o Registru godišnjih financijskih izvještaja.

Statistika robne razmjene
s inozemstvom

Istraživanje robne
razmjene s inozemstvom provodi se mjesečno, prikazujući naturalne i vrijednosne
podatke o izvozu i uvozu robe po raznim obilježjima. Istraživanje izvoz i uvoz
RH po osnovi vanjske i unutarnje proizvodnje provodi se mjesečno, prikazujući
podatke u kunama, US dolarima i eurima, po odjeljcima Nacionalne klasifikacije
djelatnosti i sektorima Standardne međunarodne trgovinske klasifikacije (SMTK).
Indeksi izvoznih i uvoznih cijena izračunavaju se po težinskoj mjernoj jedinici.
Obrađuju se i prikazuju tromjesečno na razini SMTK i NKD-a. Od 2000. godine
izvor podataka je jedinstvena carinska deklaracija (JCD), koja je izgledom i
sadržajem identična sa jedinstvenom carinskom deklaracijom (tzv. Single
Administrative Document) koja je u upotrebi u zemljama Europske unije za
praćenje robne razmjene s trećim zemljama. JCD se osim za carinski postupak
koristi i u statističke svrhe. U carinskom postupku pri tarifiranju proizvoda
od 2002. godine koristi se Kombinirana nomenklatura proizvoda, koja je
usklađena s Kombiniranom nomenklaturom Europske unije do nivoa 8 znamenki, a
nacionalna razrada je na 10 znamenki. Ista nomenklatura koristi se pri
statističkoj obradi i publiciranju podataka.

Statistika robne
razmjene s inozemstvom u velikoj je mjeri usklađena s EU metodologijom, koja se
odnosi na robnu razmjenu s trećim zemljama, osim kod šifri preferencijala, gdje
su u upotrebi nacionalne šifre, te kod šifri zemalja gdje se koriste ISO 3166
3-numeričke šifre, umjesto Geonomenklature, koja je u upotrebi u EU.

Glavni problem je
nedostatak ljudskih resursa u stručnom odjelu i pratećeg kadra u Sektoru
informatičkih tehnologija.

Predviđene mjere za
daljnjim usklađivanjem s propisima EU do 2007. su: poboljšanje kvalitete
podataka, usklađivanje šifri preferencijala i šifri zemalja njihovim uvođenjem
u carinski postupak, te pripreme za uvođenje Intrastata, kao novog istraživanja
za praćenje robne razmjene između zemalja članica EU.

Platna bilanca

Platnu bilancu izrađuje
Hrvatska narodna banka prema BOP (Platna bilanca) Priručniku Međunarodnoga
monetarnog fonda koji je u velikoj mjeri usklađen sa zahtjevima EU. Za potrebe
izrade cjelovitog skupa nacionalnih računa u srednjoročnom razdoblju će se, u
suradnji Državnog zavoda za statistiku i Hrvatske narodne banke identificirati
pojedine stavke platne bilance na onoj razini detaljnosti koja je nužna za
nacionalne račune.

3.12.6. Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo

Korištenje zemljišta i krajolik

U ovom području statistike prikupljaju se podaci
o ukupnoj površini, poljoprivrednoj površini (prema kategorijama) i zasijanim
površinama (prema glavnim usjevima). Istraživanja se provode dva puta godišnje.

Većina definicija koje
se odnose na kategorije poljoprivrednih površina i zasijane površine usklađene
su s Eurostatovim preporukama.

Nepostojanje registra
poljoprivrednih gospodarstava jedan je od glavnih problema.

U 2004. godini
uspostavit će se početno stanje registra poljoprivrednih gospodarstava. U
razdoblju od 2005. do 2007. predviđa se uspostava registra poljoprivrednih
gospodarstava kao i izrada prijedloga uvođenja satelitskog snimanja uz
uključenje Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva,
odgovarajućih ustanova i eksperata EU.

Poljoprivredne strukture

U 2003. godini proveden je Popis poljoprivrede
kojim su prikupljeni podaci o strukturi poljoprivrednih gospodarstava.
Rezultati se očekuju krajem prosinca 2003.

Definicije korištene u
Popisu poljoprivrede 2003. u potpunosti su usklađene s Eurostatovim preporukama
o istraživanju o strukturi poljoprivrednih posjeda. Nakon obrade rezultata
popisa podaci će se dostavljati u Eurofarm bazu podataka.

Podaci o strukturama
voćnjaka i vinograda djelomično su usklađeni sa zahtjevima Eurostata.

Glavni problem
predstavlja nepostojanje registra poljoprivrednih gospodarstava, a također i
nepostojanje sustava knjigovodstva u obiteljskim poljoprivrednim
gospodarstvima; kao i registra vinograda.

U razdoblju od 2005. do
2007. provest će se revizija statistike voćarstva i vinogradarstva prema
kriterijima EU; izradit će se tipologija poljoprivrednih gospodarstava, a u
2005. će se provesti istraživanje o strukturi poljoprivrednih posjeda prema
zahtjevima EU.

Agromonetarne statistike

Ekonomske račune u poljoprivredi i šumarstvu
izračunava Sektor nacionalnih računa na osnovi podataka statistike
poljoprivrede i drugih administrativnih izvora. Odjel poljoprivrede je izvor
podataka o naturalnim pokazateljima poljoprivredne proizvodnje i zasad se u
njemu ne prate financijski inputi. Cijene poljoprivrede su obuhvaćene s dva
mjesečna istraživanja (prodaja i otkup) i predstavljaju prosječne vrijednosti
po jedinici proizvoda. Na osnovu toga i naturalnih pokazatelja izračunava se
indeks fizičkog obujma poljoprivredne proizvodnje. Neki elementi za dohodak
poljoprivrednih kućanstava prate se u Anketi o potrošnji kućanstava, a radna
snaga u poljoprivredi se djelomično prati u Anketi o radnoj snazi. Set pitanja
u vezi s tim bio je uključen i u Popis poljoprivrede 2003. SPEL model (model za
srednjoročne prognoze i simulacije u poljoprivredi) ne provodi se u DZS.

Glavni problem
predstavlja nepostojanje registra poljoprivrednih gospodarstava kao i sustava
knjigovodstva u obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima.

U razdoblju od 2005. do
2007. poboljšat će se postojeća istraživanja, uvesti nova za osiguranje
ekonomskih pokazatelja i harmonizirati svi raspoloživi izvori podataka.
Uspostavit će se nova istraživanja u statistici cijena u poljoprivredi;
poboljšat će se praćenje radne snage u poljoprivredi te izraditi prijedlog
uvođenja SPEL modela.

Statistika biljne proizvodnje

Statistika biljne proizvodnje prati podatke o
požnjevenim površinama i prirodima za žitarice, povrće, krmno bilje, ostale
usjeve, voćnjake i vinograde. Istraživanja se provode tri puta godišnje.
Prognoze proizvodnje provode se dva puta godišnje i to metodom procjena; a ne
temeljem trenutnih trendova i hidrometeoroloških podataka. Izrada godišnjih
bilanci za glavne poljoprivredne proizvode povremeno se izrađuje u Ministarstvu
poljo­privrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.

Većina definicija je
usklađena s EU preporukama kao i Nomenklatura biljnih proizvoda.

Glavni problem
predstavlja nepostojanje registra poljoprivrednih gospodarstava.

U razdoblju od 2005. do 2007. predviđa se
uspostava registra poljoprivrednih gospodarstava kao i promjena metode
prikupljanja podataka. Umjesto procjene uvesti će se istraživanje temeljem
uzorka. Izraditi će se prijedlog uvođenja prognoze žetve prema zahtjevima EU.

Statistika stočarstva

U statistici stočarstva godišnje se prikupljaju
podaci o broju stoke i peradi prema kategorijama, broju konja i broju košnica
pčela, podaci o proizvodnji mlijeka, jaja, meda i vune. Podaci o klanju stoke i
peradi prikupljaju se tromjesečno i to za goveda, svinje, ovce, koze, konje i
perad. Prognoze proizvodnje se ne izrađuju, a godišnje bilance za glavne
stočarske proizvode i proizvode namijenjene ishrani stoke povremeno se izrađuju
u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.

Podaci se prikupljaju
na osnovu Nomenklature stočarskih proizvoda koja je usklađena s EU preporukama.

Glavni problem
predstavlja nepostojanje registra poljoprivrednih gospodarstava.

U razdoblju od 2005. do
2007. predviđa se uspostava registra poljoprivrednih gospodarstava kao i
uvođenje novog uzorka. Izraditi će se prijedlog uvođenja prognoze o proizvodnji
prema zahtjevima EU. Poboljšat će se statistika mlijeka i prilagoditi termini i
frekvencija istraživanja.

Statistika šumarstva

U statistici šumarstva prikupljaju se podaci o
promjenama u površini šuma i lovstvu godišnje, dok se podaci o proizvodnji
šumskih proizvoda, bruto posječenoj drvnoj masi prati tromjesečno.

Većina definicija je
usklađena s EU preporukama kao i Nomenklatura šumskih proizvoda.

Glavni problem
predstavlja nepostojanje registra za šume u privatnom vlasništvu.

U razdoblju od 2005. do
2007. poboljšat će se obuhvat šuma u privatnom vlasništvu i intenzivirat će se
korištenje drugih administrativnih izvora.

Statistika ribarstva

U ovom području statistike prikupljaju se podaci
o ulovu i uzgoju morskih i slatkovodnih riba i ostalih vodenih organizama.
Podaci se prikupljaju temeljem Nomenklature ribarskih proizvoda koja je
usklađena s preporukama FAO i EU. Podaci o ribarskim plovilima i opremi u
morskom ribarstvu za ribare koji obavljaju gospodarski ribolov preuzimaju se od
Ministarstva poljoprivrede i šumarstva – Uprave za ribarstvo; dok se podaci za
plovila i opremu u slatkovodnom ribarstvu kao i o površini slatkovodnih
ribnjaka prikupljaju godišnje, u Državnom zavodu za statistiku. Sportski
ribolov nije obuhvaćen, a bilanca ulova ribe također se ne izrađuje u Državnom
zavodu za statistiku.

Većina definicija je
usklađena s preporukama EU kao i Nomenklatura ribarskih proizvoda.

Glavni problem
predstavlja poboljšanje registra za pravne osobe i obrtnike.

U razdoblju od 2005. do
2007. intenzivirat će se suradnja s Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i
vodnoga gospodarstva, prilagoditi frekvencija istraživanja i izradit će se
prijedlog uvođenja izrade bilance ulova prema zahtjevu EU.

3.12.7. Višesektorske statistike

Regionalne statistike

Za područje regionalnih statistika
eksperimentalno se izra­đuje BDP na razini NUTS 2 za 17 područja NKD-a.
Eksperimentalni BDP na razini NUTS 3 izrađuje se za 3 temeljna područja NKD-a
(primarne, sekundarne i tercijarne djelatnosti). Međutim, kvaliteta ovih
pokazatelja nije takva da se oni mogu objaviti kao službeni podaci.

Glavni problem je
nedostatna izobrazba kadrova za praćenje financijskih varijabli po lokalnim
jedinicama.

Za približavanje
zahtjevima EU potrebno je unaprijediti sustav praćenja naturalnih i
financijskih varijabli na razini lokalnih jedinica poduzeća kako bi se dobili
bolji indikatori za alokaciju nacionalnog BDP-a po regijama, te unaprijediti
sustav praćenja nezaposlenosti kako bi se dobili pokazatelji o nezaposlenosti
po regijama.

U cilju poboljšanja
ovih statistika u srednjoročnom razdoblju planira se unaprjeđenje sustava
poslovnih strukturnih statistika da bi se mogla primijeniti pouzdanija »bottom
up« metoda pri izračunu regionalnog BDP-a. Također se planira razviti
metodologija i izvršiti procjena za kompilaciju BDP-a na razini NUTS 2 te
poboljšati postojeće metodologije unutar statistike financija razvijanjem
integriranog skupa upitnika za dijelove određenih izvješća i obuka osoblja u
relevantnim metodama i procedurama.

U srednjoročnom
razdoblju planira se razvoj statistike socijalne zaštite u svim segmentima
usmjeren na veće korištenje administrativnih izvora podataka, kako bi se
omogućio izračun socijalnih indikatora prema potrebama korisnika i EU
zahtjevima (Leaken indikatori).

Održivi razvoj i statistika okoliša

U ovom području statistike podaci se prikupljaju
izvje­štajnom metodom u Državnom zavodu za statistiku ili se koriste već
dobiveni podaci iz Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva.

Podaci nisu u potpunosti usklađeni sa zahtjevima
EU.

Glavni problem je što Eurostatove metodologije
za ovo područje statistike nisu u potpunosti definirane.

Predviđene srednjoročne mjere za približavanje
zahtjevima EU su revidiranje nomenklature, metodologije i obrasca za statistiku
otpada i izrada metodologije i obrasca za statistiku troškova okoliša. U 2005.
godini provest će se pilot istraživanja.

3.12.8. Izvori i upravljanje

Izvori su opisani u poglavlju 3.12.1 i 3.12.2.

Državni zavod za statistiku je državna upravna
organizacija i njezin djelokrug rada uređen je pravnim propisima kojima se
uređuje ustrojstvo i rad državne uprave i posebnim zakonom (Zakon o službenoj
statistici).

Čelnik Državnog zavoda za statistiku je
ravnatelj kojeg imenuje i razrješuje dužnosti Vlada Republike Hrvatske na
temelju prijedloga predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Ravnatelj je
odgovoran Vladi Republike Hrvatske i on predstavlja Zavod i upravlja njegovim
radom. Ravnatelj ima zamjenika kojeg imenuje i razrješuje dužnosti Vlada
Republike Hrvatske, na prijedlog ravnatelja. Zamjenik ravnatelja je odgovoran
ravnatelju i Vladi Republike Hrvatske. Ravnatelj ima 7 pomoćnika koje na
prijedlog ravnatelja imenuje i razrješuje dužnosti Vlada RH i koji za svoj rad
odgovaraju ravnatelju. Pomoćnici ravnatelja upravljaju osnov­nim ustrojstvenim
jedinicama (sektori).

Stručni kolegij
Državnog zavoda za statistiku djeluje kao stručno i savjetodavno tijelo
ravnatelja. Stalni članovi Stručnog kolegija su zamjenik ravnatelja, pomoćnici ravnatelja
i tajnik Kabineta ravnatelja.

Državni zavod za
statistiku ima 9 sektora, Kabinet ravnatelja i 26 odjela.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelj |
| --- | --- | --- |
| Uspostaviti redovno funkcioniranje Statističkog savjeta i unaprijediti rad statističkih savjetodavnih odbora, s ciljem bolje statističke koordinacije članak 83. SSP-a | trajno | DZS |
| Izraditi metodologiju u skladu sa zahtjevima EU za prikupljanje podataka o nafti, plinu i ugljenu, čl. 83. SSP | 4/2004 | DZS |
| Uspostaviti početno stanje Statističkog poslovnog registra za velike i srednje velike poslovne subjekte temeljem rezultata Probnog popisa poslovnih subjekata članak 83. SSP-a | 6/2004 | DZS |
| Izraditi nove internetske stranice DZS-a | 6/2004 | DZS |
| Uvesti nove načine diseminacije u obliku pogodnijem za korisnike (PC-Axis), članak 83. SSP-a | 5/2004 | DZS |
| Uvesti centralizirani sustav statističkih klasifikacija i nomenklatura u dvojezičnom obliku, čl. 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Uvesti u uporabu skup informatičkih alata «Statistical toolbox» za brže i jednostavnije utjecanje na planiranje i izvršenje obrada statističkih istraživanja i publiciranje rezultata, članak 83. SSP-a | 10/2004 | DZS |
| Izraditi analizu podataka o fertilitetu i migracijama stanovništva i napraviti nekoliko varijanti projekcija stanovništva Republike Hrvatske do sredine stoljeća, članak 83. SSP-a | 12//2004 | DZS |
| Izraditi snimku stanja administrativnih izvora podataka o migracijama i započeti razvoj nacionalne metodologije sukladno EU statističkim standardima i preporukama UN-a. članak 83. SSP-a | 12//2004 | DZS |
| Izraditi studiju izvodivosti za provedbu Ankete o potrošnji kućanstava i Ankete o radnoj snazi na razini NUTS, 2. članak 83. SSP-a | 12//2004 | DZS |
| Provesti predpopisivanja stambenih jedinica na reprezentativnom uzorku popisnih krugova kako bi se stvorio okvir za izbor kućanstava u provedbi anketnih istraživanja, članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Provesti prvu fazu revidiranja metodologije sukladno standardima ESA 95 i SNA 93 o zaposlenim i plaćama zaposlenih iz administrativnih izvora te provesti pripremne aktivnosti za primjenu metode uzorka, čl.83.SSP | 12//2004 | DZS |
| Izraditi metodologiju i provesti pilot istraživanja za Anketu o trošku rada, članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Provesti prvu fazu priprema za izradu metodološke osnove statistike obrazovanja i kulture, uključujući i podatke o financiranju u ovim djelatnostima te utvrditi sadržaj i dinamiku revizije postojećih istraživanja,  članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Utvrditi stanje administrativnih izvora podataka u području socijalne skrbi kako bi se mogli identificirati nedostajući podaci za izračun socijalnih pokazatelja prema EU metodologiji, članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Definirati pokazatelje siromaštva za nacionalne potrebe i potrebe međunarodne usporedbe, čl. 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Provesti prvu fazu izračunavanja nedostajućih stavki za potrebe makroekonomskih statistika  u skladu s EUROSTAT-ovim transmisijskim programom, a prema višegodišnjem programu za razdoblje 2004 - 2007. za skup tekućih računa (od računa proizvodnje do računa upotrebe dohotka), članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Provesti alokaciju institucionalnih jedinica po institucionalnim sektorima (ESA 1995.). Definirati okvirnu metodologiju i izvore podataka za potrebe izrade eksperimentalnih financijskih računa (Financijski račun i Financijska bilanca), članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Uvesti redoviti izračun potrošačkih cijena (IPC), članak 83. SSP-a | 2/2004 | DZS |
| Izraditi studiju izvedivosti za implementaciju Propisa o strukturno-poslovnim statistikama u nacionalni statistički sustav po konceptu EU-a. članak, 83. SSP-a | 12//2004 | DZS |
| Izraditi probnu metodologiju za pilot istraživanja o strukturno-poslovnim statistikama, članak 83. SSP-a | 12//2004 | DZS |
| Proširiti sadržaj postojećih istraživanja u području kratkoročnih statistika poduzeća, uskladiti ih s propisima o kratkoročnim statistikama EU-a i primijeniti revidiranu klasifikaciju NKD 2002 i KPD 2002., čl. 83. SSP-a | 12//2004 | DZS |
| Uspostaviti zajedničku bazu PRODCOM podataka industrije i podataka vanjske trgovine na razini Carinske tarife (CT-a), članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Izraditi metodologiju za statističko praćenje potrošnje energije u područjima NKD-a u kojima se do sada to praćenje nije provodilo te malim gospodarskim subjektima i kućanstvima, članak 83. SSP-a | 12//2004 | DZS |
| Izraditi studiju izvedivosti za prikupljanje i/ili kompilaciju nacionalnih podataka o željezu i čeliku u skladu sa zahtjevima EU te uspostaviti standardizirani način diseminiranja podataka prema Eurostatu, čl. 83. SSP-a | 12//2004 | DZS |
| Revidirati mjesečno istraživanje o turistima i noćenjima,  članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Uvesti Standardnu klasifikaciju robe za statistiku prijevoza (NST/R) u statistiku željezničkog prometa, članak 83. SSP-a | 6/2004 | DZS |
| Uvesti revidirano mjesečno istraživanje o prometu u morskim lukama, članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Izraditi analizu moguće primjene Intrastata u obradu statistike robne razmjene s inozemstvom, čl.83.SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Izraditi metodologiju registra poljoprivrednih gospodarstava i uspostaviti početno stanje registra na temelju podataka Popisa poljoprivrede 2003, članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Provesti pripremne aktivnosti za provođenje istraživanja temeljem uzorka u području statistika poljoprivrede, za provođenje istraživanja o strukturi poljoprivrednih gospodarstava u 2005., za uvođenje istraživanja o cijenama u poljoprivredi te za provođenje revidiranog istraživanja o promjenama u statistici šumskih površina članak, 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Revidirati statistike ribarstva u suradnji s Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, čl. 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |
| Provesti pripremne aktivnosti za provođenje probnih istraživanja o statistici otpada i statistici troškova okoliša, koja će se kao probna istraživanja provesti u 2005. godini, članak 83. SSP-a | 12/2004 | DZS |

## if !supportEmptyParas endif

3.13. SOCIJALNA POLITIKA I ZAPOŠLJAVANJE

3.13.3. Radno zakonodavstvo

Pravni okvir

U sklopu postupka usklađivanja na području
radnog zakonodavstva i zapošljavanja donijet je Zakon o izmjenama i dopunama
Zakona o radu (NN 114/03) kojim su na novi način, sukladno europskom
zakonodavstvu, propisani instituti zaštite od diskriminacije, te zabrane
izravne i neizravne diskriminacije, kao i zaštite radnika od uznemiravanja i
spolnog uznemiravanja.

Novim Zakonom o osiguranju potraživanja radnika
u slučaju stečaja poslodavca (NN 114/03) uveden je novi način zaštite radničkih
potraživanja putem jamstvene institucije, sukladno europskim standardima.

Institucionalni okvir

Na području radnog zakonodavstva nije osnovana
niti jedna nova institucija tijekom 2003. godine.

Opis aktivnosti

Usklađivanje radnog zakonodavstva s propisima
Europske unije tijekom 2003. godine najvećim je dijelom dovršeno Zakonom o
izmjenama i dopunama Zakona o radu, kao temeljnim zakonskim propisom kojim se
uređuje područje radnih odnosa, kao i donošenjem Zakona o osiguranju potraživanja
radnika u slučaju stečaja poslodavca, s ciljem postizanja kompromisa između
fleksibilnosti tržišta rada i sigurnosti radnih mjesta, a u cilju uspješnog
zadovoljavanja interesa radnika, poslodavaca i nacionalnog gospodarstva.
Fleksibilnije tržište i veća konkurentna sposobnost Republike Hrvatske značit
će dugoročno bolju investicijsku klimu s više novih radnih mjesta, povećanje
zaposlenosti, smanjenje siromaštva i jačanje socijalne sigurnosti. Cijeneći pri
tom i donijet Zakon o ravnopravnosti spolova (NN 116/03), kao i Zakon o
izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu (NN 114/03), radno pravno
zakonodavstvo usklađeno je s europskim propisima i standardima u odnosu na
zabranu diskriminacije, sadržaj ugovora o radu, jednakost plaća žena i
muškaraca, rada u nepunom radnom vremenu, teretu dokazivanja, radu na određeno
vrijeme, zaštiti dostojanstva žena i muškaraca i zaštiti žena od nasilja, kao i
zaštite majčinstva, a normativno je uređen i institucionaliziran i poseban
oblik zaštite radnika u slučaju stečaja poslodavca.

Od općih prioriteta iz područja rada tijekom
2004. godine treba intenzivno raditi na provođenju aktivnih mjera u cilju
fleksibilizacije tržišta rada, otvaranju novih radnih mjesta i povećanju
konkurentnosti gospodarstva, uz postupno smanjenje normativnih aktivnosti
uređivanja i ograničavanja slobode ugovaranja na području rada normama prisilno
pravne prirode.

3.13.4. Socijalni dijalog

Pravni okvir

Tijekom 2003. godine nije donesen niti jedan
zakonski, odnosno podzakonski propis iz područja socijalnog dijaloga.

Institucionalni okvir

Tijekom 2003. godine socijalni dijalog u
Republici Hrvatskoj je dodatno institucionalno osnažen, jer je pored značajne
zastupljenosti socijalnih partnera u brojnim nacionalnim i tripartitnim
tijelima, omogućeno sudjelovanje predstavnika socijalnih partnera u
Savjetodavnom vijeću Fonda za razvoj i zapošljavanje i u Upravnom vijeću Fonda
za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom, a na
regionalnoj razini je osnovano osamnaest Gospodarsko-socijalnih vijeća.

*Opis aktivnosti*

Pregovori socijalnih partnera na nacionalnoj
razini okončani su brojnim izmjenama radno-socijalnog zakonodavstva, a pored
toga su se intenzivno odvijali i procesi kolektivnog pregovaranja na svim
razinama. Brojne aktivnosti su usmjerene na uspostavu procesa mirenja u
kolektivnim radnim sporovima kako bi se osnažilo mirno rješavanje kolektivnih
sporova u kojem cilju je obučen određen broj miritelja.

Prioritetne mjere za unaprjeđivanje socijalnog
dijaloga bit će usmjerene na promicanje potrebe mirnog rješavanja sporova, te
ostvarenje svih potrebnih materijalnih i organizacijskih preduvjeta za
obavljanje poslova mirenja i mirnog rješavanja individualnih radnih sporova,
što bi posljedično moglo utjecati i na smanjenje priljeva radnih sporova na
sudove. Za kvalitetnu provedbu izrade sustavnih stručnih analiza uspostavit će
se i adekvatan sustav istraživanja industrijskih odnosa, s ciljem šireg
sagledavanja mogućih rješenja tema od interesa za socijalne partnere. Planirani
Sporazum socijalnih partnera »Partnerstvom u Europsku uniju« bit će daljnji
temelj u uspješnom razvoju socijalnog dijaloga u Republici Hrvatskoj.

3.13.5. Jednake
mogućnosti za žene i muškarce

Pravni okvir

Pravni okvir iz ovog područja uspostavljen je
stupanjem na snagu Zakona o ravnopravnosti spolova (NN 116/03), kojim je
stvoren temelj za ostvarivanje jednakih mogućnosti za žene i muškarce u svim
područjima javnog i društvenog života. Donošenjem Zakona o ravnopravnosti
spolova uspostavljeni su temelji za zaštitu i promicanje ravnopravnosti spolova
kao najviše vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske, te je precizno
definiran i uređen način zaštite od diskriminacije na temelju spola kao i
stvaranje jednakih mogućnosti za žene i muškarce. Prema navedenom Zakonu,
ravnopravnost spolova znači da su žene i muškarci jednako prisutni u svim
područjima javnog i privatnog života, te da imaju jednak status, jednake
mogućnosti za ostvarivanje svih prava, kao i jednaku korist od ostvarenih
rezultata.

Ovaj Zakon tako zabranjuje diskriminaciju na
području zapošljavanja i rada u javnom i privatnom sektoru, uključujući državna
tijela, u odnosu na uvjete za zapošljavanje, samozapošljavanje ili obavljanje
zanimanja, uključujući kriterije i uvjete za izbor kandidata za radna mjesta, u
bilo kojoj grani djelatnosti i na svim razinama profesionalne hijerarhije,
napredovanje na poslu, pristup svim vrstama i stupnjevima školovanja,
profesionalne orijentacije, stručnog usavršavanja i osposobljavanja,
dokvalifikacije i prekvalifikacije, uvjete zaposlenja i rada, sva prava iz rada
i na temelju rada, uključujući jednakost plaća te članstvo i djelovanje u
udrugama radnika ili poslodavaca ili u bilo kojoj drugoj profesionalnoj
organizaciji, uključujući povlastice koje proizlaze iz tog članstva.

U skladu s ustavnom odredbom o načelu
ravnopravnosti spolova, Zakon o radu je zabranio nejednako postupanje prema
osobama koje traže zaposlenje odnosno koje se zaposle, između ostalog i po
osnovi spola, bračnog stanja i porodičnih obveza, te je obvezao poslodavce na
isplatu jednakih plaća prema ženama i muškarcima za jednak rad i rad jednake
vrijednosti (članak 82. Zakona o radu).

Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o radu (NN
114/03) zakonodavac uređuje zabranu diskriminacije u skladu sa smjernicama i
europskim standardima zaštite žena, u smislu da potpunije uređuje institute
izravne i neizravne diskriminacije, zabranjujući ih u odnosu na uvjete
zapošljavanja, napredovanja na poslu, pristup svim vrstama i stupnjevima
osposobljavanja, dokvalifikacije i prekvalifikacije.

Nastavno tome, Zakonom o radu zabranjena je
izravna ili neizravna diskriminacija osobe koja traži zaposlenje i osobe koja
se zaposli, između ostalog na temelju spola, a u odnosu na - uvjete za
zapošljavanje, uključujući kriterije i uvjete za izbor kandidata za obavljanje
određenog posla, u bilo kojoj grani djelatnosti i na svim razinama
profesionalne hijerarhije; napredovanje na poslu; pristup svim vrstama i
stupnjevima stručnog osposobljavanja, dokvalifikacije i prekvalifikacije;
uvjete zaposlenja i rada i sva prava iz radnog odnosa i u svezi s radnim
odnosom, uključujući jednakost plaća, otkaz ugovora o radu, prava članova i
djelovanje u udrugama radnika ili poslodavaca ili u bilo kojoj drugoj
profesionalnoj organizaciji, uklju¬čujući povlastice koje proizlaze iz toga
članstva.

Odredbama Zakona o radu
provedene su pozitivne mjere u odnosu na zaštitu majčinstva i prava oba
roditelja vezano uz odgoj i njegu djece. Ovim odredbama propisuju se: poslovi
na kojima ne smije raditi žena, zabrana nejednakog postupanja prema trudnicama,
premještaj trudnice, odnosno žene koja doji dijete, odredbe o porodnom dopustu,
skraćenom radnom vremenu roditelja, stanci za dojenje djeteta, pravima koja
može koristiti djetetov otac, o mirovanju radnog odnosa do dvije godine
djetetovog života, o naknadi plaće za vrijeme porodnog dopusta i rada u
skraćenom radnom vremenu, o pravima roditelja djeteta s težim smetnjama u
razvoju te o pravima posvojitelja, odnosno osobe koja skrbi o djetetu. Mjere
koje se odnose na posebnu zaštitu i pomoć određenim kategorijama radnika, a
posebice trudnica i žena koje koriste neko od prava iz zaštite majčinstva,
smatrat će se izuzecima od zabrane diskriminacije. Također je bitno istaći da
se u sporovima za naknadu štete zbog diskriminacije teret dokazivanja prebacuje
na poslodavca.

Nadalje, načelo jednakosti plaća za jednak rad
muškaraca i žena zajamčeno je Ustavom, Zakonom o radu i Zakonom o
ravnopravnosti spolova, koji obvezuju poslodavce da su dužni isplatiti jednake
plaće ženama i muškarcima za jednak rad i rad jednake vrijednosti.

Zakon o radu (članak 82. stavci 2. i 3.)
definira jednakost rada i rada jednake vrijednosti koje obavljaju osobe
različitog spola na sljedeći način – da osobe obavljaju isti posao u istim ili
sličnim uvjetima ili bi mogle jedna drugu mijenjati u odnosu na posao; da je
posao kojeg obavljaju slične naravi, a razlike obav­ljenog posla i uvjeta pod
kojim se obavljaju nemaju značaj u odnosu na narav posla u cjelini ili se
pojavljuju tako rijetko da ne utječu na narav posla u cjelini i da se uzmu u
obzir kriteriji kao što su stručna sprema, vještine, je li rad fizički ili nije
te odgovornosti i uvjeti pod kojima se rad obavlja.

Institucionalni okvir

Zakonom o ravnopravnosti spolova predviđeno je
osnivanje Ureda Vlade Republike Hrvatske za ravnopravnost spolova te
pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, a u državnim tijelima uveden je
institut koordinatora/ice za ravnopravnost spolova. Odlukom Sabora od 1.
listopada 2003. imenovana je i prva pravobraniteljica za ravnopravnost spolova.

Opis aktivnosti

Ravnopravan tretman žena i muškaraca na tržištu
rada ovisi i o osiguranju dovoljnog broja ustanova i službi za brigu o djeci
ili starijim članovima obitelji o kojima skrbe radnice i radnici. Kako danas
prevladava stajalište da je zapošljavanje i žena i muškaraca koji žive zajedno
u obitelji najbolje rješenje za tu obitelj i njeno blagostanje, država se treba
pobrinuti za provedbu mjera kojima bi im se osiguralo usklađenje radnih i
obiteljskih obveza ponajprije razvojem servisa. Ovaj će se problem pokušati
riješiti provođenjem mjera zacrtanih Nacionalnom obiteljskom politikom iz 2002.
godine koja predviđa niz mjera usmjerenih na poboljšanje položaja žena,
primjerice – afirmacija zapošljavanja žena putem profesionalne orijentacije,
obrazovanja, poticanja ženskog poduzetništva, osposobljavanja za deficitarna
zanimanja te programa za skupine žena koje se teže zapošljavaju, pravno
uređivanje rada kod kuće i fleksibilizacija rada (regulirano izmjenama i
dopunama Zakona o radu), provođenje mjera sustav­ne zaštite žena, sustavno
provođenje preventivnih akcija s ciljem očuvanja i poboljšanja zdravlja ženske
djece, proširenje i fleksibilizacija postojećeg instituta roditeljskog prava,
afirmiranje instituta očinskog dopusta (izmjenama i dopunama Zakona o radu
predviđeno je produljenje trajanja porodnog dopusta majki za dva mjeseca ako
otac djeteta koristi najmanje 3 mjeseca roditeljskog dopusta); osiguranje
osnovnog mirovinskog i zdravstvenog osiguranja temeljem svih oblika rada i tijekom
trajanja porodnih, roditeljskih i očinskih dopusta.

3.13.6. Zapošljavanje

Pravni okvir

Tijekom 2003. godine stupio je na snagu Zakon o
izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za
vrijeme nezaposlenosti (NN 114/03).

Institucionalni okvir

Postojećem Fondu za razvoj i zapošljavanje,
osnovanom Zakonom o fondu za razvoj i zapošljavanje (NN 107/01) proširen je
djelokrug rada na sve poslove jamstvene institucije za osiguranje potraživanja
radnika u slučaju stečaja poslodavca, a temeljem odredaba novog Zakona o
osiguranju potraživanja radnika u slučaju stečaja poslodavca (NN 114/03).

Opis aktivnosti

Vlada Republike Hrvatske je na prijedlog
Ministarstva rada i socijalne skrbi i Hrvatskog zavoda za zapošljavanje u
siječnju 2002. godine prihvatila Program poticanja zapošljavanja (NN 21/02) i
zadužila Hrvatski zavod za zapošljavanje za operativnu provedbu. Program
poticanja zapošljavanja provodi se od 1. ožujka 2002. godine, a od 1. siječnja
2003. do 31. kolovoza zaposleno je 16.750 osoba.

U sklopu Programa A »S
faksa na posao« kojem je cilj poticati kraće i kvalitetnije studiranje te
poticanje povratka u mjesto prebivališta, sufinancira se zapošljavanje mladih
osoba visoke stručne spreme do 27 godina starosti bez radnog iskustva, kroz programe
pripravničkog stažiranja, u razdoblju od 1. siječnja do 31. kolovoza 2003.
godine zaposleno je 1.096 osoba.

U sklopu Programa B »Iz
učionice u radionicu« s ciljem osposobljavanja osoba KV zanimanja u praktičnom
i teoretskom dijelu znanja s posebnim naglaskom na sposobnost praćenja novih
tehnologija u zanimanju i usavršavanje u struci sufinancira se zapošljavanje
osoba srednje stručne spreme bez radnog iskustva, od 1. siječnja do 31.
kolovoza 2003. godine zaposleno je 265 osoba.

U sklopu Programa C »Učenjem
do posla« sufinancira se zapošljavanje mladih osoba bez radnog iskustva kroz
programe pripravničkog stažiranja, uz stručno vođenje i nadzor nadležnog
mentora u prvoj godini rada (C1.) Dužina sufinanciranja određena je trajanjem
pripravničkog staža, a najduže 24 mjeseca. Za nezaposlene osobe s radnim
iskustvom sufinancira se zapošljavanje kroz programe obrazovnih aktivnosti
uvođenja u posao, prekvalifikacije, dokvalifikacije i stručnog osposobljavanja
(C2.) U razdoblju od 1. siječnja do 31. kolovoza 2003. godine zaposleno je
12.011 osoba.

U sklopu Programa D »Iskustvom do profita« kojim
se sufinancira zapošljavanje nezaposlenih ženskih osoba iznad 45 godina
starosti te muških osoba iznad 50 godina starosti, bez obzira na stručnu
spremu. U razdoblju od 1. siječnja do 31. kolovoza 2003. godine zaposleno je
1.278 osoba.

U sklopu Programa E »Šansa i za nas« stimulira
se zapošljavanje osoba s invaliditetom kombinacijom sufinanciranja obrazovanja
i zapošljavanja, a dužina sufinanciranja je 12 mjeseci. U razdoblju od 01.
siječnja do 31. kolovoza 2003. godine zaposleno je 68 osoba.

U sklopu Programa F »Posao za branitelje«
sufinancira se zapošljavanje hrvatskih branitelja, te ima za cilj omogućavanje
zapošljavanja branitelja koji su zbog učešća u Domovinskom ratu i stečajeva u
razdoblju 1990. – 1992. izgubili radno mjesto, te prekinuli redovito
obrazovanje i nisu bili u mogućnosti steći potrebna znanja i vještine i postati
konkurentni na tržištu rada. U razdoblju od 1. siječnja do 31. kolovoza 2003.
godine zaposleno je 2.032 osoba.

Hrvatski zavod za zapošljavanje je u 2003.
godini započeo s izradom Nacionalnoga akcijskog plana zapošljavanja (NAPZ),
koristeći smjernice Europske strategije zapošljavanja kao podlogu za razvoj
Plana. Trenutno je dovršena prva faza u izradi NAPZ koja uključuje
identifikaciju postojećih i planiranih politika, programa i instrumenata
(mjera) u odnosu na svaku od smjernica Europske strategije zapošljavanja,
procjena podudarnosti između trenutnih mjera koje postoje u RH i smjernica EU.
U idućoj fazi biti će izrađeni uravnoteženi prijedlozi za rješavanje problema u
odnosu na pitanja identificirana unutar svake smjernice. U prvi nacrt NAPZ će
biti uključene sve teme koje su pokrivene Europskom strategijom zapošljavanja,
a bit će predložene i konkretne mjere za poboljšanje stanja na tržištu rada.

3.13.7. Socijalna sigurnost, umirovljenici,
osobe s invaliditetom

Pravni okvir

Na području socijalne sigurnosti, u cilju
deinstitucionalizacije izmijenjen je i dopunjen Zakon o socijalnoj skrbi (NN
103/03), a posebnim Zakonom o profesionalnoj rehabilitaciji i zapoš­ljavanju
osoba s invaliditetom (NN 143/02) stvoreni su pred­uvjeti za posebnu brigu i
zaštitu osoba s invaliditetom.

Institucionalni okvir

U sklopu reforme sustava socijalne skrbi,
Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, djelatnost
unaprjeđivanja, razvoja, istraživanja, praćenja, stručnog nadzora i
financiranja sustava socijalne skrbi, kao i zaštita djece, braka, obitelji i
osoba pod skrbništvom u nadležnosti je Hrvatskog zavoda za socijalni rad, koji
se osniva ovim Zakonom kao javna ustanova socijalne skrbi.

Zakonom o profesionalnoj rehabilitaciji i
zapošljavanju osoba s invaliditetom osnovan je Fond za profesionalnu
rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom, kao javna ustanova za
provedbu politike razvitka i unaprjeđivanja profesionalne rehabilitacije i
zapošljavanja osoba s invaliditetom, kao i sufinanciranja ili financiranja
ustanova za profesionalnu rehabilitaciju, zaštitnih radionica i radnih centara,
u cilju održavanja i povećanja zaposlenosti osoba s invaliditetom.

Opis aktivnosti

U 2003. godini Vlada Republike Hrvatske donijela
je »Strategiju razvitka Republike Hrvatske: Hrvatska u 21. stoljeću -
Strategija razvitka mirovinskog sustava i sustava socijalne skrbi«, kojom se
postavlja ukupni razvojni okvir za unapjređenje ovih sustava. Općenito
govoreći, cilj je uspostava novog, racionalnijeg i djelotvornijeg sustava
socijalne skrbi usmjerenog prema socijalno najugroženijim građanima, odnosno
socijalno osjetljivim skupinama. U tom je dokumentu opisan dosadašnji razvoj
sustava socijalne skrbi, pri čemu valja istaknuti da su utvrđene slabosti
sustava poslužile kao polazišne osnove za definiranje pravaca reforme. Tako bi
se u sklopu dugoročnih ciljeva reforme zapravo moglo govoriti o dvije
kategorije mjera: podizanje razine učinkovitosti i modernizacija i
demokratizacija sustava.

U sklopu projekta
»Reforma sustava socijalne skrbi«, u suradnji sa Svjetskom bankom, u lipnju
2003. godine izrađeno je konačno izvješće s prijedlozima i preporukama za
provođenje reforme sustava socijalne skrbi. Prijedlozi obuhvaćaju područje
fiskalne decentralizacije, bolju usmjerenost socijalnih davanja i kvalitetnije
socijalne servise, diseminaciju podataka o pravima iz sustava socijalne skrbi,
deinstitucionalizaciju, administrativno jačanje i jačanje suradnje s nevladinim
organizacijama, te poboljšanje metodologije za praćenje siromaštva.

Program borbe protiv
siromaštva i socijalne isključenosti Vlada Republike Hrvatske donijela je u
2002. godini. Prevencija i ublažavanje siromaštva zahtijevaju usklađeno
djelovanje subjekata iz svih bitnih područja društvenog života. S tim u vezi
prijedlozi mjera dati su po pojedinim područjima od značenja za ublažavanje i
reduciranje siromaštva i socijalne isključenosti. Riječ je o području
zapošljavanja, plaća i radnog zakonodavstva, zdravstva, obrazovanja, socijalnog
stanovanja, obiteljske politike, području od posebnog interesa i skrbi o
izbjeglicama i povratnicima, socijalne pomoći i skrbi, te civilnom društvu.
Mjere su konkretne, s jasno navedenim nositeljima provedbe, te rokovima
izvršenja. Provedba mjera je u tijeku, a za ostvarenje ciljeva navedenih u
Programu nužna je određena promjena u legislativi, kao i osiguranje potrebnih
financijskih sredstava. Praćenje provedbe mjera jedanput u tri mjeseca obavlja
tripartitno povjerenstvo, koje je imenovala Vlada Republike Hrvatske u 2003.
godini, a sastavljeno je od predstavnika sudionika Sporazuma »Partnerstvo za
razvoj«. Povjerenstvo najmanje jedanput godišnje izvještava Vladu Republike
Hrvatske o rezultatima provedbe Programa, te predlaže moguće izmjene i dopune.

Ravnajući se prema
ciljevima započete reforme, u skladu sa standardima Europske unije, donesen je
Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi 26. lipnja 2003. godine.
Relativno često mijenjanje ovog propisa rezultat je nastojanja da se
raspoloživim sredstvima zadovolje sve složenije i brojnije potrebe korisnika,
te da se sustav socijalne skrbi uskladi s ukupnim započetim reformama i promjenama
u području socijalne politike. Svrha je ovih izmjena osnivanje nove ustanove
socijalne skrbi s javnim ovlastima - Hrvatskog zavoda za socijalni rad - radi
od­vajanja stručnih poslova od upravnih, poboljšanje rješenja važe­ćeg zakona
čija je primjena pokazala određene nejasnoće i nedostatke, te poboljšanje
položaja osoba s invaliditetom kao socijalno osjetljive skupine. U tijeku je
postupak ustrojavanja Zavoda.

U skladu s prijedlozima i preporukama iz
dokumenta »Reforma sustava socijalne skrbi«, koji će biti upućen Vladi
Republike Hrvatske, tijekom 2004. godine pripremat će se i izraditi nacrti
novih propisa iz ovog područja, pri čemu će se sustav socijalne skrbi
usklađivati s kriterijima i standardima važećim u zemljama Europske unije. Kao
jedan od značajnijih rezultata očekuje se utvrđivanje nacionalne linije
siromaštva, kao parametra s pomoću kojeg će se moći kvalitetnije planirati i
provoditi socijalni programi s ciljem suzbijanja siromaštva, kao što će se
sustavno pratiti provedba mjera utvrđenih Programom borbe protiv siromaštva i
socijalne isključenosti.

U sustavu mirovinskog
osiguranja u tijeku je provedba reforme prvog stupa mirovinskog sustava, koja
je započela 1999. godine, a završit će do kraja 2010. godine, a koja je
obuhvatila obvezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti,
koje se financira primjenom načela tekućeg financiranja, a mirovine se određuju
prema načelu određenih davanja. Od 2002. godine počela je provedba drugog
(obveznog) i trećeg (dobrovoljnog) stupa mirovinskog osiguranja, koji se
financiraju primjenom načela kapitalne štednje, a mirovine određuju primjenom
načela određenih doprinosa, kao mirovinsko osiguranje na temelju individualne
kapitalizirane štednje. Od 2003. godine u skladu s reformom javnog sektora u
Republici Hrvatskoj, a temeljem Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja (NN
147/02), Porezna uprava Ministarstva financija provodi prikupljanje doprinosa
za zdravstveno i mirovinsko osiguranje (sva tri stupa), osiguranje za slučaj
ozljede na radu i profesionalne bolesti i za slučaj nezaposlenosti, čime je
objedinjeno financiranje svih grana socijalnog osiguranja u Republici
Hrvatskoj.

Glavni ciljevi provedenih reformi su:

• prilagođavanje demografskim promjenama,
uspostavljanje financijske ravnoteže i konsolidacija sustava mirovinskog
osiguranja,

• usporavanje rasta broja novih korisnika
starosnih i invalid­skih mirovina,

• stavljanje mirovinskog sustava u funkciju
gospodarskog razvoja ulaganjem i kapitaliziranjem doprinosa osiguranika te
odgoda potrošnje u mirovinskom osiguranju i

• djelovanje na pojedince da tijekom radnog
vijeka brinu o svojoj budućnosti u mirovini.

Sukladno projektu Vlade Republike Hrvatske
izradom strategije »Hrvatska u 21. stoljeću«, koji sadrži i podprojekt
»Mirovinski sustav i socijalna skrb«, pretpostavlja se da će se do 2040. godine
primjenjivati uspostavljeni trodijelni mirovinski sustav i sada važeća zakonska
regulativa, a da će se pozitivna gospodarska kretanja odraziti na povećanje
broja zaposlenih odnosno broja aktivnih osiguranika. Također se očekuje da će
zaposleni, sukladno stabilnijoj gospodarskoj situaciji, sve duže zadržavati
status aktivnog osiguranika odnosno sve će manji biti broj prijevremenih
umirovljenja iz ekonomskih razloga.

Nadalje, člankom 7. Zakona o profesionalnoj
rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom (NN 143/02), propisano je
da o pravu na profesionalnu rehabilitaciju osoba s invaliditetom odlučuje
Hrvatski zavod za zapošljavanje odnosno nadležni regionalni ured. Profesionalna
rehabilitacija podrazumijeva niz mjera i aktivnosti: utvrđivanje preostale
radne sposobnosti, profesionalno informiranje, savjetovanje i procjenu
profesionalnih mogućnosti, analizu tržišta rada, mogućnost zapošljavanja i
uključivanja u rad, procjenu mogućnosti izvođenja razvoja i usavršavanja programa
profesionalnog osposobljavanja, radno osposobljavanje, dokvalifikaciju i niz
drugih mjera, što dakako podrazumijeva kvalitetan interinstituconalni pristup.

Prema navedenom Zakonu,
Hrvatski zavod za zapošljavanje ima obvezu vođenja očevidnika o zaposlenim
osobama s invaliditetom što otvara mogućnost stvaranja velike baze podataka
osoba s invaliditetom, a što je neophodan preduvjet za efikasno praćenje i
pružanje različitih oblika podrške osobama s invaliditetom pri zapošljavanju i
zadržavanju zaposlenja. U okviru Odjela za profesionalno usmjeravanje,
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, od 1. 7. 2003. godine djeluje Odsjek za
profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Obzirom na
postojeću problematiku, radi se na izradi programa rada s nezaposlenim osobama
s invaliditetom, s ciljem efikasnijega potpomognutog zapoš­ljavanja, a
paralelno se provodi i dodatna edukacija djelatnika Hrvatskog zavoda za
zapošljavanje koji bi novi program rada provodili.

Prema statističkim
pokazateljima, u 2002. godini udio nezaposlenih osoba s invaliditetom u ukupnoj
populaciji nezaposlenih osoba iznosio je 2,2%. Nezaposlene osobe s
invaliditetom nalaze se u teškom položaju sa aspekta zapošljavanja na otvorenom
tržištu rada obzirom na sljedeće pokazatelje: stupanj školske spreme, duljina
boravka u evidenciji HZZ-a, dosadašnje radno iskustvo, objektivna ograničenja
radnih kapaciteta i naročito velika konkurencija nezaposlenih osoba na tržištu
rada.

Hrvatski zavod za zapošljavanje od 1. ožujka
2002. godine provodi Vladin Program poticanja zapošljavanja koji podrazumijeva
različite potprograme sufinanciranja zapošljavanja razli­čitih kategorija
nezaposlenih osoba. Jedan od potprograma (»Šansa i za nas«, E1 i E2) odnosi se
na sufinanciranje poslodavaca pri zapošljavanju osoba s invaliditetom i ostalim
faktorima otežane zapošljivosti.

Po svojoj primjeni program je specifičan budući
da zahtijeva višeetapni pristup zapošljavanju osoba s invaliditetom koji kreće
od senzibilizacije relevantnih aktera zapošljavanja, preko precizne analize
radnih mjesta, općih i specifičnih uvjeta rada, osiguravanja mentora – osobe za
uvođenje u posao odnosno prilagodbe kandidata i prilagodbe radnog mjesta, pa
sve do praćenja uspješnosti zaposlene osobe kroz njenu efikasnost na radnom
mjestu, ali i prihvaćenost u radnoj sredini, a time i osjećaj zadovoljstva i
uključenosti u rad, odnosno u društvo uopće.

 U razdoblju od 1. ožujka 2002. godine do 31.
kolovoza 2003. godine, kroz sufinanciranje zapošljavanja zaposleno je 118 osoba
s invaliditetom i ostalim faktorima otežane zapošljivosti. Primjenom novog
Zakona i novog pristupa zapošljavanju ove kategorije nezaposlenih, u narednom
razdoblju očekuju se značajniji pomaci u zapošljavanju osoba s invaliditetom i
faktorima otežane zapošljivosti.

3.13.8. Javno zdravstvo

Pravni okvir

U Republici Hrvatskoj, dana 6. kolovoza 2003.
stupio je na snagu novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti (NN 121/03). Prema
odredbama Zakona o zdravstvenoj zaštiti poslove iz područja jav­nog zdravstva
obavlja Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Javnozdravstvena djelatnost
obuhvaća: epidemiologiju karantenskih i drugih zaraznih bolesti,
mikrobiologiju, epidemiologiju kroničnih masovnih bolesti, imunizaciju,
sanitaciju, socijalnu medicinu i zdravstvenu statistiku, zdravstveno prosvjećivanje
s promicanjem zdravlja i prevencije bolesti, zdravstvenu ekologiju, školsku
medicinu, prevenciju ovisnosti i toksikologiju. U 2004. godine planira se
donošenje Zakona o promicanju zdravlja i prevenciji bolesti, kojim će se
predvidjeti financiranje javnozdravstvenih aktivnosti izdvajanjem dijela poreza
na duhan.

Institucionalni okvir

Novim Zakonom o
zdravstvenoj zaštiti propisano je osnivanje zdravstvene ustanove za zaštitu i
unaprjeđenje mentalnog zdravlja pod nazivom Hrvatski zavod za mentalno zdravlje,
a koja je upravo u postupku osnivanja.

Tijekom 2003. godine
došlo je do institucionalnih promjena nad Centrima za prevenciju ovisnosti i
izvanbolničkog liječenja. Centri su do sada osnovani u 14 županija i
funkcionirali su kao zaseban sustav, financirani iz županijskih proračuna.
Prema novom Zakonu o zdravstvenoj zaštiti od 1. siječnja 2004. godine postaju
podružnice županijskih zavoda za javno zdravstvo.

Opis aktivnosti

U 2004. godini planira
se daljnje redovito provođenje javno­zdravstvenih akcija usmjerenih na borbu
protiv pušenja, borbu protiv AIDS-a, te intenziviranje akcija na osvješćivanju
građana o načinima prenošenja virusa HIV-a.

Temeljem Nacionalne
strategije za sprječavanje i suzbijanje zlouporabe psihoaktivnih droga izrađuju
se i provode opći i posebni programi, koji u suradnji s resornim ministarstvima
obu­hva­ćaju aktivnosti na različitim područjima: prosvjete, zdravstva,
pravosuđa, unutarnjih poslova, prometa i veza. U sustav prevencije ovisnosti i
dalje će biti uključeni prosvjetni i zdravstveni djelatnici u školskim
preventivnim programima te sustav savje­tovališta u službama školske medicine
županijskih zavoda za jav­no zdravstvo.

U Hrvatskom zavodu za
javno zdravstvo vodi se od 1978. godine Registar o osobama liječenim zbog
zlouporabe psihoaktiv­nih droga. Podaci se prikupljaju i analiziraju prema
metodologiji Vijeća Europe (Pompidou grupe za epidemiologiju psihoaktivnih
droga) i godišnje objavljuju u posebnoj publikaciji.

3.13.9. Zdravlje i zaštita na radu

Pravni okvir

Tijekom 2003. godine donesen je Zakon o
izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu (NN 114/03), kojim su odredbe
Zakona o zaštiti na radu u potpunosti usklađene s odredbama Okvirne Direktive
89/391/EEZ o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja
radnika pri radu.

Tijekom 2003. godine
također su doneseni i sljedeći podzakonski propisi:

1. Pravilnik o zaštiti
na radu pri radu sa zaslonima (uskla­đivanje s odredbama Direktive 90/270/EEZ)

2. Pravilnik o zaštiti
na radu za osobna zaštitna sredstva (usklađivanje s odredbama Direktive
89/656/EEZ o minimalnim zahtjevima za sigurnost i zdravlje pri uporabi osobne
zaštitne opreme)

3. Pravilnik o zaštiti
na radu pri radu s karcinogenim tvarima (usklađivanje s odredbama Direktive
90/394/EEZ)

Tijekom 2004. planira
se donošenje slijedećih pravilnika:

1. Pravilnik o
sigurnosnim znakovima (usklađivanje s odredbama Direktive 92/58/EEZ o
minimalnim zahtjevima za znakove)

2. Pravilnik o zaštiti na radu za građevine
namijenjene za rad (usklađivanje s odredbama Direktive 89/654/EEZ o minimalnim
zahtjevima za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu)

3. Pravilnik o zaštiti na radu pri ručnom
prenošenju tereta (usklađivanje s odredbama Direktive 90/269/EEZ o minimalnim
zahtjevima za sigurnost i zdravlje pri ručnom rukovanju teretima, pri kojem
postoji mogućnost oštećenja kralježnice)

Institucionalni okvir

Tijekom 2003. godine nije došlo do osnivanja
nikakve nove institucije iz područja zaštite na radu.

Opis aktivnosti

Od aktivnosti u 2003. na području zaštite na
radu, izrađena je Analiza učinaka primjene zakonodavstva EU u području zdravlja
i sigurnosti, kojom su bile obuhvaćene sljedeće direktive EU:

• Direktiva 83/477/EEZ o zaštiti radnika pred
rizicima zbog izloženosti azbestu pri radu

• Direktiva 78/610/EEZ o zaštiti zdravlja
radnika pred rizicima zbog izloženosti vinilklorid monomeru

• Direktiva 90/394/EEZ o zaštiti radnika pred
rizicima zbog izloženosti karcinogenim tvarima pri radu

• Direktiva 89/655/EEZ o minimalnim zahtjevima
za sigurnost i zdravlje pri uporabi radne opreme

• Direktiva 90/270/EEZ o minimalnim zahtjevima
za sigurnost i zdravlje pri radu sa zaslonima.

 Analiza
učinaka je rađena na primjeru trgovačkog društva »Salonit Vranjic« u suradnji s
Ministarstvom za europske integracije. Ovakva vrsta analize za sada je jedna od
prvih iz navedenog područja te će način njene izrade poslužiti i kao primjer za
buduće vrste analiza koje će biti potrebno izraditi u području zaštite na radu
do punopravnog stupanja u članstvo EU.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera  if !supportEmptyParas endif | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi projekt za osnivanje regionalnih fondova za zapošljavanje radi traženja tehničke pomoći (čl. 91. st. 1.) | 12/2004 | MRSS  MEI |

3.14. ENERGETIKA

3.14.1. Pravni okvir

Reforma energetskog sektora u Republici
Hrvatskoj započela je u srpnju 2001. godine kad je Hrvatski sabor na prijedlog
Vlade prihvatio dokument o koncepciji reforme. Reforma je uključivala
restrukturiranje zatečenih energetskih subjekata, prije svega INE i HEP-a,
stvaranje novoga zakonodavnog i institucionalnog okvira, utvrđivanje tržišnih
pravila i obveza javnih usluga te u tom smislu i jasno razdvajanje energetskih
djelatnosti na tržišne i javne. Jasno je utvrđeno načelo o prioritetu
definiranja regulacije tržišta energenata, a tek nakon toga pokretanja procesa
privatizacije. Stvaranje novoga pravnog okvira usklađeno je procesom provedbe
SSP-a sukladno ostvarivanju planiranog cilja integracije Republike Hrvatske u
Europsku uniju.

Pravni okvir sadrži
propise iz nadležnosti Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva,
usklađene s EU direktivama, a uređuje sljedeća područja energetike:

Strategija razvitka energetskog sektora (NN
38/02).

Temeljni ciljevi energetske politike Republike
Hrvatske navedeni u Strategiji razvitka energetskoga sektora usvojene za
razdoblje od 10 godina su:

• povećanje energetske efikasnosti,

• sigurna dobava i opskrba i uključivanje u
međunarodno tržište energije,

• diversifikacija energenata i izvora,

• korištenje obnovljivih izvora energije,

• zaštita okoliša.

Na temelju Strategije razvitka energetskog sektora
Vlada Republike Hrvatske donijela je:

• Program provedbe Strategije energetskog
razvitka

Njime se utvrđuju mjere, nositelji aktivnosti i
dinamika realizacije energetske politike i provođenja nacionalnih energetskih
programa, način ostvarivanja suradnje s tijelima lokalne i pod­ručne
(regionalne) samouprave na području planiranja razvitka energetskog sektora i
suradnje s energetskim subjektima te s među­narodnim organizacijama. Program
provedbe Strategije energetskog razvitka donosi se za razdoblje od najmanje tri
godine. Nakon isteka razdoblja za koje je donesen Program provedbe Strategije
energetskog razvitka, Vlada Republike Hrvatske podnosi Hrvatskom saboru
izvješće o provedbi Strategije energetskog razvitka s prijedlogom potrebnih
promjena.

Jedinice lokalne samouprave i jedinice područne
(regionalne) samouprave su dužne u svojim razvojnim dokumentima planirati
potrebe i način opskrbe s energijom i te dokumente usklađivati sa Strategijom
energetskog razvitka i Programom provedbe Strategije energetskog razvitka.

Vlada Republike Hrvatske donosi dugoročne i
godišnje energetske bilance kojima se utvrđuje ukupna potreba za energijom,
izvori (vrste) energije te načini i mjere za zadovoljavanje tih potreba.
Sastavni dio energetskih bilanci su potreban nivo rezervnih kapaciteta
energetskih objekata, potrebna zaliha operativnih rezervi pojedinih vrsta
energije, te zahtjevi u vezi s učinkovitim korištenjem energije. Godišnja
energetska bilanca se donosi najkasnije do 15. prosinca tekuće godine za iduću
godinu.

• Pravilnik o energetskoj bilanci (NN 33/03)

Propisuje sadržaj i način dostave podataka koje
su tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne i jedinica područne
(regionalne) samouprave i energetski subjekti dužni dostaviti Ministarstvu
gospodarstva, rada i poduzetništva radi utvrđivanja prijedloga energetskih
bilanci.

Električna energija, nafta i plin

1. Zakon o energiji (NN 68/01)

Opći zakon koji rješava temeljna pitanja unutar
energetskog sektora. Zakon određuje strategiju energetskog razvitka Republike Hrvatske
kao osnovni akt kojim se utvrđuje energetska politika i planira energetski
razvitak. Zakonom se utvrđuje da je za obavljanje energetskih djelatnosti
potrebna dozvola koju izdaje Vijeće za regulaciju energetskih djelatnosti te
propisuje uvjete koje mora ispuniti energetski subjekt da bi mogao dobiti
dozvolu za obavljanje djelatnosti i poslovati na energetskom tržištu. Uvjeti
koji se odnose na tehničku i stručnu kvalificiranost energetskog subjekta te
način vođenja registra oduzetih i izdanih dozvola za obavljanje energetske
djelatnosti propisani su podzakonskim aktima:

• Pravilnik o uvjetima za obavljanje energetske
djelatnosti (NN 6/03).

• Uredba Vlade RH o razdoblju za koje se izdaje
dozvola za obavljanje energetskih djelatnosti (NN 116/02).

Energetske djelatnosti
obavljaju se kao tržišne djelatnosti osim ako odredbama Zakona o energiji ili
posebnih zakona o tržištima električne energije, plina te nafte i naftnih
derivata nije propisano da se obavljaju kao javne usluge.

Zakon uređuje pitanje
cijena energije koje, ovisno o stupnju otvorenosti tržišta mogu biti slobodne
ili regulirane odnosno određene primjenom tarifnih sustava koje donosi Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog energetskog subjekta na čije se djelatnosti
tarifni sustav primjenjuje. Vlada RH je do sada donijela:

• Tarifni sustav za
usluge elektroenergetskih djelatnosti koje se obavljaju kao javne usluge (NN
101/02, 121/02 i 129/02)

• Tarifni sustav za
dobavu prirodnog plina za tarifne kupce (NN 99/02)

• Tarifni sustav za
transport plina za dobavljače i povlaštene kupce plina (NN 99/02, 135/03)

U cijeni energije sadržane su i naknade za
usluge energetskih djelatnosti koje se obavljaju kao javne usluge, naknada za
obav­ljanje poslova regulacije energetskih djelatnosti te naknada za pokrivanje
»naslijeđenih troškova« koju određuje Vijeće. Vlada Republike Hrvatske donosi i
Opće uvjete za opskrbu, kojima se uređuju uvjeti i način opskrbe kupaca
energijom.

2. Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti
(NN 68/01 i 109/01)

Uspostavlja Vijeće za regulaciju energetskih
djelatnosti kao stalnu neovisnu pravnu osobu čiji je rad uređen podzakonskim
aktima:

• Odluka o imenovanju predsjednika, zamjenika
predsjednika i članova Vijeća za regulaciju energetskih djelatnosti (NN 117/01)

• Statut Vijeća za
regulaciju energetskih djelatnosti (NN62/02)

• Uredba o financiranju rada Vijeća za
regulaciju energetskih djelatnosti (NN 60/02)

• Odluka o davanju prethodne suglasnosti na
Godišnji financijski plan sredstava za rad Vijeća za regulaciju energetskih
djelatnosti za 2002. godinu (NN 60/02)

3. Zakon o tržištu električne energije (NN
68/01)

Utvrđuje tržišne uvjete
proizvodnje električne energije i opskrbe električnom energijom za povlaštene
kupce na način da energetski subjekti i kupci slobodno dogovaraju količinu i
cijenu isporučene električne energije putem ugovora ili izravno na
organiziranom tržištu. Proizvodnja električne energije za tarifne kupce,
prijenos električne energije, distribucija električne energije, opskrba
električnom energijom, vođenje elektroenergetskog sustava te organiziranje
tržišta električnom energijom obavljaju se kao javne usluge. Izgradnja
energetskih objekata za proizvodnju električne energije za tarifne kupce odvija
se temeljem natječaja i odobrenja koje provodi odnosno izdaje Vijeće. S druge
strane, izgradnja energetskih objekata za proizvodnju električne energije za
povlaštene kupce slobodna je odluka energetskog subjekta koji ima dozvolu za
obavljanje djelatnosti proizvodnje električne energije. Položaj povlaštenog
proizvođača, na temelju rješenja Vijeća, a u skladu s uvjetima koje propisuje
ministar nadležan za pitanja energetike, može steći energetski subjekt koji u
pojedinačnom proizvodnom objektu istovremeno proizvodi električnu i toplinsku
energiju, koristi otpad ili obnovljive izvore energije na gospodarski način
sukladno mjerama zaštite okoliša. Zakonom se utvrđuju uvjeti pristupa
prijenosnoj odnosno distribucijskoj mreži u skladu s načelom reguliranog
pristupa treće strane kao i načelni uvjeti i način snošenja troškova priključka
novih energetskih subjekata i kupaca na mrežu. Zakon definira status Hrvatske
elektroprivrede (HEP-a) u procesu reforme energetskog sektora. HEP je nositelj
javne usluge za tarifne kupce električne energije. Tarifni kupci su oni kupci
koji danom primjene Zakona imaju godišnju potrošnju manju od 40 GWh godišnje i
ne mogu birati svog dobavljača električne energije. Kupci iznad te granice su
povlašteni i oni električnu energiju mogu nabavljati iz uvoza posredstvom
tržišnih posrednika ili zastupnika ili iz domaćega opskrbnog sustava. Propisuje
se obveza HEP-u da uskladi svoju organizaciju s odredbama Zakona o energiji i
odredbama Zakona o tržištu električne energije tako da pojedine djelatnosti
obavljaju povezana pravno samostalna društva odnosno HEP grupa. Utvrđuje se
razdoblje u kojem HEP mora provesti propisano organizacijsko usklađenje,
osnovati trgovačko društvo koje će obavljati djelatnosti vođenja
elektroenergetskog sustava i organiziranja tržišta električne energije te
prenijeti dionice odnosno poslovne udjele u tom trgovačkom društvu na Republiku
Hrvatsku.

4. Zakon o tržištu plina (NN 68/01)

Uređuje djelatnosti koje se obavljaju kao
tržišne, ali i one djelatnosti koje se obavljaju kao javna usluga. Zakon
određuje uvjete pod kojima se obavlja djelatnost dobave plina te utvrđuje
odgovornost za dobavu plina i ugovaranje uvoznih količina plina, odgovornost za
dugoročno planiranje i razvoj plinskog transportnog sustava, pouzdan i
ekonomičan transport plina do izravnih kupaca i distributera plina kao i
odgovornost za izgradnju i održavanje distribucijskog sustava plinovoda i
pouzdanu i ekonomičnu distribuciju plina do kupaca. Zakon utvrđuje uvjete za
pristup treće strane transportnom plinskom sustavu u skladu s načelom
pregovornog pristupa kao i uvjete pod kojima transporter plina može odbiti
pristup dobavljačima plina i/ili povlaštenim kupcima plina. U slučaju nastalog
spora nadležno je Vijeće.

• Mrežna pravila za
pristup transportnom sustavu plinovoda

Zakonom je predviđeno
obavljanje djelatnosti distribucije plina kao tržišne djelatnosti, a temeljem
koncesije, koju nakon provedenog javnog natječaja, dodjeljuje jedinica područne
(regionalne) samouprave.

• Pravilnik o
distribuciji plina (NN 104/02 i 97/03).

Položaj povlaštenog
kupca u trenutku stupanja na snagu ovog Zakona dobivaju: kupci koji kupuju plin
za proizvodnju električne energije neovisno o iznosu godišnje potrošnje, kupci
koji kupuju plin za istovremenu proizvodnju električne i toplinske energije
neovisno o iznosu godišnje potrošnje, te kupci koji kupuju plin isključivo za
vlastite potrebe s godišnjom potrošnjom većom od 100 milijuna m3
plina. Vlada Republike Hrvatske može propisati i drukčije parametre za
stjecanje statusa povlaštenog kupca sukladno dinamici otvaranja plinskog
tržišta. Zakon obvezuje transportere i distributere plina na usklađivanje svoga
poslovanja sukladno odredbama ovoga Zakona, a u roku od šest mjeseci od njegova
stupanja na snagu.

5. Zakon o tržištu
nafte i naftnih derivata (NN 68/01)

Propisuje da se sve
djelatnosti u sektoru nafte i naftnih derivata obavljaju na slobodnom tržištu.

•
Pravilnik o utvrđivanju cijena naftnih derivata (NN 112/03).

Tarifu za transport nafte naftovodom, na
prijedlog energetskog subjekta, donosi Vijeće. Zakonom se utvrđuje obveza
energetskih subjekata ovlaštenih za obavljanje djelatnosti transporta nafte
naftovodom i djelatnosti transporta naftnih derivata produktovodom da omoguće
pristup svima koji podnesu zahtjev za pristup transportnim sustavima, u skladu
s pregovornim pristupom treće strane. Određeni su i uvjeti pod kojima se može
odbiti pristup trećoj strani, kao i oni pod kojima se skladišni kapaciteti mogu
dati u zakup. Nadalje, za dobavljače nafte koja služi za proizvodnju električne
ili toplinske energije te proizvođače i dorađivače nafte i naftnih derivata,
utvrđena je obveza osiguranja operativnih zaliha u skladu s posebnim uvjetima
koje će propisati ministar nadležan za pitanja energetike. Ovim se Zakonom
određuje način vođenja financijskih izvještaja za energetske subjekte koji
obavljaju djelatnost transporta nafte naftovodom i drugim oblicima transporta.
Uz utvrđivanje odgovornosti za opskrbu naftom i naftnim derivatima, predviđeno
je da Vlada Republike Hrvatske može, u slučaju poremećaja na domaćem tržištu
nafte i naftnih derivata, propisati određene mjere s ciljem ublažavanja i
otklanjanja nastalih poremećaja.

• Uredba o obveznim
zalihama nafte i naftnih derivata (NN 27/03)

• Pravilnik o općim
uvjetima i tarifi za skladištenje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata (NN
68/03).

Privatizacija

U ožujku 2002. godine
stupili su na snagu posebni zakoni o privatizaciji energetskog sektora:

1. Zakon o
privatizaciji Hrvatske elektroprivrede (NN32/02)

2. Zakon o
privatizaciji INE (NN 32/02)

Vlada Republike
Hrvatske odlučila je provesti proces privatizacije INE prema kojem se 25% plus
1 dionica prodaje strateškom partneru. Oglas za izražavanje interesa za kupnju
navedenog udjela objavljen je u svibnju 2002. godine, a ugovori za ovu
transakciju potpisani su 17. srpnja 2003. godine.

Energetska učinkovitost
i okoliš

1. Zakon o energiji (NN
68/01)

Zakon uređuje temeljna
pitanja o energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije, te
predviđa donošenje sljedećih dokumenata:

• Program za
učinkovitije korištenje energije (do kraja 2003.)

• Pravilnik o učinkovitom
korištenju energije (do kraja 2003.)

• Pravilnik o
obnovljivim izvorima energije (do kraja 2003.)

• Pravilnik o
naljepnicama energetske učinkovitosti (do kraja 2003.)

Provedbenim podzakonskim aktima uvodi se
institucijska organizacija, koja treba omogućiti planiranje i izgradnju
projekata obnovljivih izvora energije zasnovanih na poduzetničkoj inicijativi.
Uspostava novih poslovnih odnosa u skladu s propisima odvijat će se
kontinuirano, ovisno o Odluci o minimalnom udjelu obnovljivih izvora energije, raspoloživim
financijskim sredstvima za poticaje na strani investicije i proizvodnje,
poduzetničkom interesu za projekte obnovljivih izvora energije, razvitku domaće
tehnologije itd.

Svi podzakonski akti na
području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije usklađuju se s
odgovarajućim EU direktivama.

U svezi s financiranjem razvoja i projekata na
području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora donesen je:

2. Zakon o Fondu za
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost (NN 107/03)

Zakon predviđa
korištenje sredstava Fonda za financiranje projekata zaštite okoliša,
energetske učinkovitosti te poticanje korištenja obnovljivih izvora energije.

Nuklearna energija

1. Zakon o nuklearnoj
sigurnosti (NN 173/03)

Zakonom je utvrđen
pravni okvir i odgovarajuća infrastruktura za kontinuiranu i učinkovitu
provedbu svih potrebnih mjera nuklearne sigurnosti sukladno međunarodnim
normama i preporukama. Odredbe ovog Zakona odnose se na sve aktivnosti vezane
uz nuklearne djelatnosti i nuklearne materijale te posebnu opremu.

Zakonom je predviđeno
da Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske osniva Vijeće za
nuklearnu sigurnost koje daje prijedloge i mišljenja o raznim aspektima
nuklearne sigurnosti u Republici Hrvatskoj.

Zakonom se osigurava
pravni okvir za donošenje provedbenih propisa kojima će se detaljno urediti
pojedina specifična područja nuklearne sigurnosti.

2. Zakon o odgovornosti
za nuklearnu štetu (NN 143/98)

Zakon uređuje pitanja
odgovornosti za nuklearnu štetu koja nastaje kao posljedica korištenja
nuklearne energije u mirnodopske svrhe, osiguranje od te odgovornosti i druga
jamstva za pokriće te odgovornosti.

3.14.2. Institucionalni okvir

Energetsku politiku u RH utvrđuje Vlada RH,
uključujući principe zaštite okoliša što uključuje i energetsku učinkovitost te
proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.

Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva kao tijelo nadležno za energetiku predlaže
Vladi Republike Hrvatske energetske potrebe i politiku, izrađuje nacrte propisa
u suradnji s Vijećem za regulaciju energetskih djelatnosti, kako bi se
uspostavila opća načela na temelju kojih Vijeće za regulaciju energetskih
djelatnosti djeluje kao neovisna i autonomna ustanova.

Istovremeno, regionalne
i lokalne vlasti reguliraju energetske usluge na regionalnoj i lokalnoj razini,
uključujući proizvodnju i opskrbu toplinskom energijom, javnu rasvjetu i
distribuciju plina, sudjeluju u donošenju odluka za smještaj i izgradnju novih
elektrana, mreža i ostalih infrastrukturnih energetskih objekata i postrojenja.

Vijeće za regulaciju
energetskih djelatnosti

Zakon o regulaciji
energetskih djelatnosti (NN 68/01 i 109/01) uspostavlja Vijeće za regulaciju
energetskih djelatnosti (VRED) kao stalnu neovisnu pravnu osobu u čijoj je
nadležnosti nadzor nad primjenom tarifnih sustava, izdavanje dozvola za
obavljanje energetskih djelatnosti, osiguravanje preglednog i nepristranog
obavljanja energetskih djelatnosti koje se obavljaju kao javne usluge te drugi
regulatorski poslovi utvrđene odredbama spomenutog zakona kao i odredbama
ostalih zakona iz energetskog paketa.

VRED predstavlja
posebice važan čimbenik u energetskom sustavu koji nadzire energetski sektor i
prikuplja informacije za kreatore energetske politike. Uloga VRED-a također
uključuje utvrđivanje tarifa temeljenih na prijedlozima reguliranih energetskih
subjekata, izdavanje energetskih dozvola i osiguravanje poštivanja uvjeta iz
dozvola, nadzor tržišta, uključujući tu i operatore tržišta i mreže, kako bi se
osiguralo ispravno funkcioniranje i rad tržišta, zaštitu kupaca, rješavanje
sporova između energetskih subjekata, odobravanje tržišnih pravila, pravila
pogona i upravljanja sustavom, mrežna pravila i slično.

VRED ima pet članova,
koje imenuje i razrješava Hrvatski sabor. Predsjednik, zamjenik i članovi
Vijeća imenovani su u prosincu 2001. godine. Statutom Vijeća uređeno je
unutarnje ustrojstvo Vijeća te druga pitanja značajna za njegov rad. Vijeće u
obavljanju poslova javnih ovlasti donosi upravne akte koji su konačni i protiv
kojih se može pokrenuti upravni spor. Krajem ožujka 2002. godine Vijeće je
upisano u sudski registar.

Sredstva za početak
rada Vijeća osigurana su u prvoj godini djelovanja iz državnog proračuna, a
daljnja se sredstva za rad osiguravaju iz prihoda od obavljanja vlastite
djelatnosti kao i iz iznosa od 0,07% od ukupnoga godišnjega prihoda koji su u
prethodnoj godini ostvarili energetski subjekti koji obavljaju jednu ili više
energetskih djelatnosti u skladu s Uredbom.

HEP Grupa

Od 1. srpnja 2002.
godine HEP je preoblikovan u sustav povezanih društava temeljnih
elektroprivrednih i pratećih djelatnosti. HEP Grupa je koncern u kojem je HEP
d.d. krovno dioničko društvo, a sva ovisna društva nad kojima HEP d.d. ima
prevladavajući utjecaj su:

• HEP-Proizvodnja
d.o.o.

• HEP-Prijenos d.o.o.

• HEP-Distribucija
d.o.o.

• HEP-Opskrba d.o.o.

• HEP-Plin d.o.o.

• HEP-Toplinarstvo
d.o.o.

• Toplinarstvo Sisak
d.o.o.

HNOSIT

Odlukom Vlade RH (NN
1/02) o davanju suglasnosti Hrvat­skoj elektroprivredi d.d. za osnivanje
trgovačkog društva »Hrvat-ski nezavisni operator sustava i tržišta d.o.o.«
osnovano je i djeluje društvo HNOSIT d.o.o. za vođenje elektroenergetskog
sustava i organiziranje tržišta električne energije prema Glavi D i E Zakona o
tržištu električne energije.

INA Grupa

• INA-Industrija nafte
d.d.

Naftno i plinsko
gospodarstvo najvećim se dijelom odvija u INA-Industriji nafte d.d., koja je
vertikalno integrirano trgovačko društvo. Godine 1993. INA je postala dioničko
društvo INA Industrija nafte d.d. u potpunom vlasništvu Republike Hrvatske.

Pored osnovnih
djelatnosti, organizacijsku strukturu INA d.d. čine korporativne funkcije koje
pružaju podršku temeljnim djelatnostima i obavljaju aktivnosti u svom
specifičnom području. Neke sporedne aktivnosti, koje mogu funkcionirati kao
zasebne jedinice, izdvojene su u ovisna društva u INA Grupi. Time su izdvojena
poduzeća stekla veću samostalnost i mogu se lakše prilagođavati zahtjevima
otvorenog tržišta.

• CROSCO d.o.o.

Integrirani naftni
servisi u stopostotnom vlasništvu INE.

• PROPLIN d.o.o.

Trgovačko društvo koje obavlja prodaju
ukapljenog naftnog plina na hrvatskom tržištu.

PLINACRO d.o.o.

U skladu s programom
restrukturiranja INE d.d. te uskla­đivanja sa zakonskim rješenjima, INA osniva
PLNACRO d.o.o. čija je osnovna djelatnost transport prirodnog plina na području
Republike Hrvatske. Taj važan čimbenik u energetskom sektoru Hrvatske Odlukom
Vlade izdvaja se iz INE i prelazi u 100% vlasništvo Republike Hrvatske. Cijena
transporta utvrđuje se Tarifnim sustavom a njegovu primjenu nadzire VRED.
PLINACRO je izradio i donio razvojne planove za razvoj, izgradnju i
modernizaciju plinskoga transportnog sustava sukladno odredbama Zakona o
energiji. Te razvojne planove odobrilo je Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva koje je odgovorno za kontinuitet i sigurnost opskrbe prirodnim
plinom u okviru cjelovite energetske politike države. Vlada je osnovala posebno
Povjerenstvo za praćenje provedbe tog plana.

JANAF d.d.

Jadranski naftovod,
d.d. upravlja naftovodnim sustavom, koji je projektiran i građen u razdoblju od
1974. do 1979. godine kao suvremen, efikasan i ekonomičan sustav transporta
nafte za domaće i inozemne korisnike u istočnoj i srednjoj Europi. Glavna
poslovna aktivnost JANAF-a je domaći i međunarodni transport nafte.

JANAF je u tijeku
ostvarenja svoje strategije razvoja među­narodnog projekta izvoza ruske nafte –
Družba Adria te pripreme projekta izvoza Kaspijske nafte – CPOT.

Temeljem Zakona o
nuklearnoj sigurnosti predviđa se osnivanje Državnog zavoda za nuklearnu
sigurnost kao tijela državne uprave nadležnog za poslove nuklearne sigurnosti,
koje izdaje dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti u svezi s nuklearnim
materijalom i posebnom opremom i rješenja odnosno potvrde za smještaj,
projektiranje, gradnju, uporabu te razgradnju objekta u kojem će se obavljati
nuklearna djelatnost.

Državni zavod za
nuklearnu sigurnost također osigurava struč­nu pomoć u poslovima suzbijanja
nedozvoljenog prometa nuklearnog materijala tijelima državne uprave nadležnim
za te poslove.

Državni zavod za
nuklearnu sigurnost provodi upravni nadzor nad provedbom Zakona o nuklearnoj
sigurnosti, a inspekcijski nadzor provode inspektori za nuklearnu sigurnost.

Određene poslove iz
područja nuklearne sigurnosti mogu obavljati stručne organizacije koje
ispunjavaju posebne uvjete za pojedine djelatnosti, koje određuje Državni zavod
za nuklearnu sigurnost.

Državni zavod za
nuklearnu sigurnost preuzeo bi postojeće zaposlenike, nekretnine, pokretnine,
opremu i sredstva sukladno poslovima koji se odnose na nuklearnu sigurnost i
suradnju s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju od Ministarstva
gospodarstva, rada i poduzetništva. To bi za buduće financiranje Državnog
zavoda za nuklearnu sigurnost značilo preusmjeravanje postojećih sredstava s
pozicija tog ministarstva. Međutim, dodatna sredstva potrebno je osigurati za
smještaj, dodatnu opremu i osoblje (vježbenici, stručnjaci).

Odlukom ministra
gospodarstva od 24. studenog 1998. godine (NN 157/98.) u cilju pružanja stručne
pomoći u slučaju nuklearne nesreće ustrojstvu za krizna stanja u Republici
Hrvatskoj osnovan je Tehnički potporni centar (TPC).

TPC djeluje kao organizacijska jedinica tijela
državne uprave nadležnog za poslove nuklearne sigurnosti, priprema i provodi
stručne i tehničke aktivnosti nacionalnog programa pripravnosti i djelovanja na
području Republike Hrvatske u slučaju opasnosti od nuklearne nesreće.

TPC djeluje u sastavu od sedam članova -
stručnjaka i njihovih zamjenika, koji su raspoređeni u tri stručne grupe: Grupa
za praćenje stanja radioaktivnosti i meteorološke situacije u okolišu, Grupa za
analizu opasnosti i procjenu potencijalnih posljedica i Grupa za pripremu
stručnih podloga i prijedloga mjera zaštite.

Odluka o osnivanju TPC-a se primjenjuje od 1.
siječnja 1999. godine i u tom razdoblju je napravljen Priručnik o radu TPC-a s
organizacijskim i radnim postupcima, a provedeno je i nekoliko vježbi u svrhu
provjere provođenja tih postupaka.

3.14.3. Tržište energenata

Hrvatsko energetsko zakonodavstvo je u visokom
stupnju usuglašeno s odgovarajućim zakonodavstvom Europske unije. U skladu s
SSP i NNPEU tijekom iduće godine potrebno je izvršiti dodatnu analizu
usklađenosti s najnovijim direktivama, te izraditi određene revizije paketa
energetskih zakona. Posebno se treba usmjeriti na usklađivanje, pripremu i
donošenje »tehničkih propisa« iz područja energetike.

Potrebno je, također,
utvrditi poželjnu dinamiku liberalizacije odnosno otvaranja tržišta električnom
energijom i plinom te ju podesiti i zahtjevima koje predlaže EK unutar
»Atenskog procesa« u cilju integriranja regionalnog tržišta energije u
jedinstveno energetsko tržište EU.

Potrebno je donijeti
propise iz područja toplinarstva.

• Zakon o proizvodnji,
distribuciji i opskrbi toplinskom energijom

• Opći uvjeti za
opskrbu toplinskom energijom (kraj 2004.)

• Pravilnik o distribuciji
i opskrbi toplinskom energijom (kraj 2004.)

• Tarifni sustav za
usluge energetske djelatnosti proizvodnje distribucije i opskrbe toplinskom
energijom (kraj 2004.)

• Tarifni sustav po
grupama i stavkama za gradove Zagreb, Osijek, Velika Gorica, Samobor, Zaprešić
(kraj 2004.)

3.14.4. Nuklearna sigurnost

Do kraja 2004. godine potrebno je provesti
pripreme za osnivanje i početak rada Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost.

U roku od godinu dana
nakon početka rada Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost potrebno je donijeti
propise temeljem Zakona o nuklearnoj sigurnosti. U tu svrhu tijekom 2004.
godine radit će se na pripremi radnih nacrta propisa kojima će se detaljno
urediti pojedina specifična područja nuklearne sigurnosti.

Do kraja 2004. godine
predviđa se provedba pilot projekta kontrole nuklearnog materijala na jednom
graničnom prijelazu Republike Hrvatske u sklopu projekta tehničke suradnje
Republike Hrvatske s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju (IAEA
CRO/0/006) u razdoblju 2003./2004. Cilj projekta je da se pribavi oprema i
osposobi kadar za nadzor te da se odgovarajuća rješenja u budućnosti primijene
i na ostalim graničnim prijelazima Republike Hrvatske. Za to će biti potrebna
dodatna sredstva za osiguranje opreme i školovanje osoblja.

Istovremeno se do kraja
2004. godine predviđa i priprema podloga za EURDEP/ECURIE/RODOS sustave brze
razmjene podataka u slučaju nuklearne nesreće. Sustavi EURDEP (European
Radiological Data Exchange Platform), ECURIE (European Community Urgent
Radiological Information Exchange) i RODOS (Real Time On Line Decisison
Support) su sustavi koje koriste europske zemlje pri brzoj razmjeni podataka i
procjeni radiološkog stanja u slučaju nuklearne nesreće. Hrvatska kao članica
Međunarodne agencije za atomsku energiju sudjeluje u sustavu EMERCON, što nije
u suprotnosti s nastojanjem da se što prije osiguraju uvjeti za primjenu
navedenih sustava.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Pripremiti podloge za EURDEP/ECURIE/RODOS sustave brze razmjene podataka u slučaju nuklearne nesreće | 12/2004 | MGRIP |
| Izraditi pilot projekt kontrole nuklearnog materijala na granici Republike Hrvatske | 12/2004 | MGRIP |
| Zatražiti tehničku i savjetodavnu pomoć EU pri izobrazbi menadžmenta u  energetskom sektoru (čl. 101. st. 2.) | 12/2004 | MGRIP |
| Uspostaviti mehanizme suradnje i konzultacija u području obnovljive energije, štednje energije i povećanja energetske učinkovitosti (mjera 201, čl.101. st. 2.) | trajna | MGRIP |

3.15. INDUSTRIJSKA
POLITIKA

3.15.1. Pravni okvir

Industrija je važan sektor gospodarstva koji u
BDP-u ukupnog gospodarstva sudjeluje sa 20%, koji nije reguliran jedinstvenim
zakonskim propisom. U Republici Hrvatskoj je na snazi niz zakona o postojećoj
raznorodnoj industrijskoj proizvodnji koji se tek trebaju uskladiti sa acquis
communautaireom EU.

3.15.2. Institucionalni okvir

Za provedbu ukupne industrijske politike i
praćenje prerađivačkih industrijskih sektora (osim proizvodnje hrane, pića i
duhanskih proizvoda) nadležno je Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva. Međutim, neophodno je da provedbu industrijske politike prate i
drugi državni resori poput npr. Ministarstva financija, Hrvatske banke za
obnovu i razvoj, Agencije za poticanje ulaganja, Vladinog ureda za strategiju
razvitka RH, koji će prema svojim nadležnostima pravovremeno reagirati donoše­njem
mjera u cilju realizacije zacrtane politike odnosno programa. To se prvenstveno
odnosi na prilagodbu carinskog i poreznog sustava, povoljnog kreditiranja
proizvodnje u funkciji konkurentnosti i poticanja izvoza.

3.15.3. Industrijski sektori

Industrijska proizvodnja je važan segment
gospodarstva s obzirom da u strukturi BDP-a sudjeluje sa 20%, da upošljava 283
807 djelatnika, odnosno 26% ukupno uposlenih u gospodarstvu, te da ima 9 000
registriranih trgovačkih društava od kojih najveći dio čine mala poduzeća.
Također je važno istaknuti da industrijski proizvodi čine 95% ukupnog izvoza.

Aktivnosti Vlade Republike Hrvatske u tom
segmentu bile su usmjerene na poticanje neizravnih odnosno horizontalnih mjera
industrijske politike, što znači na pružanje raznih pravnih i financijskih
uputa i informacijskih usluga. Te mjere imaju za cilj prezentaciju uvjeta
poslovanja kako bi se što više potakla podu­zetnička inicijativa. U funkciji
toga su i sajamske promocije na među­narodnom tržištu kao i uspostava mreže
trgovačkih pred­stavništva.

Mjere aktualne
gospodarske i industrijske politike koje provodi Vlada Republike Hrvatske
prioritetno su usmjerene na ukupno povećanje konkurentnosti hrvatskog
gospodarstva i industrije pa su zato one primarno horizontalne prirode i
orijentirane na stvaranje uvjeta poslovanja i poslovnog okruženja koje će u
Republici Hrvatskoj biti jednako ili barem približno jednako standardima koji
vrijede u EU ili najrazvijenijim zemljama kandidatima za članstvo u EU.

U okviru tih mjera za
sada nisu predviđeni mehanizmi za poticanje razvoja određenih specifičnih
segmenata prerađivačke industrije koji su ključni za daljnji razvoj kao što su
to npr. drvna industrija, industrija autodijelova i metalna industrija, a u
kojima je neophodno provesti restrukturiranje kako bi njihova proizvodnja
udovoljavala kriterijima svjetskog tržišta. Pored toga ne smije izostati ni
trajna stimulacija koja će poticati rad na inovacijama i novim tehnološkim
rješenjima.

Izuzetak čine mjere
koje stimuliraju brodogradnju, budući da je taj segment od posebnog interesa za
nacionalno gospodarstvo s multiplikativnim efektima na ukupno gospodarstvo.
Brodogradnja je izvozno orijentirana i trebala bi riješiti probleme u
proizvodnji željeza i čelika, kao dijela procesa privatizacije i
restrukturiranja ovog sektora prerađivačke industrije.

U okviru PIAK programa
izgradnje administrativnih kapaciteta, u tijeku je priprema provedbe projekta
tehničke pomoći za restrukturiranje industrije čelika u suradnji s europskim
stručnja­cima. Program restrukturiranja potrebno je izraditi u skladu s
odredbama Privremenog sporazuma (Protokol 2), prema kojem treba voditi računa o
održivosti tvrtke, iznosu i intenzitetu potpora koje treba postupno smanjivati
te o racionalizaciji i smanjenju proizvodih kapaciteta.

Sadašnja domaća
potrošnja čelika daleko je veća od moguć­nosti instaliranih proizvodnih
kapaciteta.

Plan restrukturiranja
bit će pripremljen do ožujka 2004., kao što je i definirano u IA/SAA.

U sklopu programa –
CARDS 2002 Tehnička pomoć za restrukturiranje sektora čelika u Hrvatskoj –
pripremit će se Plan restrukturiranja i Nacionalna strategija razvoja sektora
čelika. Jedna od dvije postojeće željezare, Željezara Sisak, je privatizirana i
upošljava 1.700 djelatnika, dok je druga, Jadranska željezara, u postupku
privatizacije i upošljava 400 djelatnika. Tarife točno prate protokol 2 od IA.

I u budućnosti će
također naglasak biti na mjerama horizontalne politike, ali i na sektorski
usmjerenim mjerama prema pojedinim specifičnim proizvodnjama, prvenstveno kroz
pomoć i potpore za inovacije, istraživačko-razvojne aktivnosti, poticanje
stvaranja klastera, industrijskih i poslovnih poduzetničkih zona, tehnoloških
parkova, itd., a u iznimnim slučajevima i pružanju pomoći pri restrukturiranju
ili »izlasku s tržišta« nekih tradicionalnih industrija.

U svakom slučaju, s
obzirom na to da je na snazi Zakon o državnim potporama, sve financijske
potpore namijenjene gospodarstvu kao i industriji bit će usklađene s pravilima
i kriterijima koja vrijede u EU.

Dugoročni razvoj hrvatskog gospodarstva trebao
bi se temeljiti na promjeni strukture BDP-a kao i na promjeni industrijske
strukture usklađivanjem proporcija velikih, srednjih i malih poduzeća, posebno
vodeći računa o kvaliteti, budući je kvaliteta proizvoda i usluga u današnjem
konkurentskom okruže­nju, nužan uvjet opstanka.

Pored toga neophodan je
ulazak u svijet novih tehnologija i sofisticiranih usluga kao i usvajanje
modernih metoda upravljanja. Uz takvu orijentaciju ne smiju se zaboraviti
interesi radnika, dioničara, kupaca, ali i društvene zajednice u cjelini.

Primjena međunarodnih i prvenstveno EU propisa u
pod­ručju unapređenja kvalitete proizvoda i usluga, neminovna je u cilju
povećanja konkurentnosti gospodarstva.

U RH na području promicanja kvalitete aktivno
djeluju Hrvatsko društvo za kvalitetu (HDK) koje je punopravni član Europske
organizacije za kvalitetu i Hrvatska gospodarska komora koja je pokrenula
Projekt vizualnog označavanja hrvatskih proizvoda – »Hrvatska kvaliteta«
(»Croatian Quality«) i »Izvorno hrvatsko« (»Croatian Creation«).

*Prema podacima Hvatskog društva za kvalitetu
certificirano je 473 tvrtki prema normi ISO 9001:2000*

Strategija razvitka u 21. stoljeću polazi od
općih ciljeva relevantnih za stvaranje uvjeta za održivi industrijski razvoj.
To su: (i) ekonomski opravdana proizvodnja koja je orijentirana na rast, i
osigurava uvjete budućim generacijma; (ii) poboljšana zaposlenost uz uvažavanje
ostalih socijalnih aspekata kao što su socijalna sigurnost, pravednost,
zdravlje na radnom mjestu i odnosi na tržištu rada, i (iii) smanjenje
zagađenja, otpada, zdravstvenih rizika koji proizlaze iz zagađenosti okoliša,
uz učinkovito korištenje prirodnih resursa i zaštitu prirodnog kapitala i
njegove proizvodnosti.

Postojeći strateški
dokumenti, provedba međunarodnih obveza i preporuka (posebno Johannesburg
Summit commitments), nameću potrebu i obvezu da se u mjere razvojne
industrijske politike ugrade mjere za poticanje ekološki prihvatljive
proizvodnje (more environmentally friendly), što se posebno odnosi na moguću
proizvodnju organsko uzgojene hrane s obzirom na saču­vane i nezagađene
zemljišne i vodene resurse.

Turizam

Turistički razvoj će se
temeljiti na očuvanju iznimno raznolikog prirodnog i kulturnog bogatstva; na
principima održivog razvoja u planiranju kvalitetne turističke ponude; na
adekvatnom tržišnom pozicioniranju i promociji, te zajedničkom djelovanju svih
pojedinaca i stručnih institucija koje direktno i indirektno sudjeluju u
turizmu.

Turistička politika
polazit će od usvojene Strategije razvoja turizma do 2010. godine kako bi se
osigurao dugoročni rast pozitivnih efekata od turizma koji će na taj način
ojačati svoju poziciju značajnog čimbenika gospodarskog rasta i generatora
novih radnih mjesta.

S ciljem poboljšanja
raznovrsnosti i kvalitete ukupne turis­tičke ponude, jačanja konkurentske
sposobnosti hrvatskog turizma, te poboljšanja njegovog položaja na međunarodnom
turis­tičkom tržištu u 2004. godini nastavit će se sljedeće aktivnosti:

• subvencioniranje
organiziranog stranog i domaćeg turis­tič­kog prometa s ciljem približavanja
predratnim rezultatima os­tva­renog fizičkog prometa

• investicije u obnovu, uređenje i
rekonstrukciju postojećih hotela i drugih smještajnih objekata prema visokim
među­narod­nim standardima

• poticanje izgradnje
novih malih hotela i drugih smještajnih objekata s najmanje 3\* uz sustav
potpora Ministarstva turizma (povrat dijela doprinosa, subvencije na kredite)
kako bi se ublažio nedostatak kvalitetnih objekata kojih je unatoč izuzetno
visokom rastu potražnje još uvijek oko 20% manje nego 1990. godine

• nastavak procesa
privatizacije s ciljem privlačenja stranog kapitala i kroz to poboljšanje
kvalitete smještajne i dr. turističke infrastrukture, know-howa i dr.

• aktivnosti na razvoju
programa golfa i wellness ponude

• razvoj ostalih
selektivnih oblika turizma (seoski, nautički, zdravstvene, zimsko-planinski,
kulturni i dr.)

• aktivnosti na zaštiti
i racionalnoj upotrebi prostora kao jednog od najvrijednijih resursa za razvoj
turizma

• noveliranje zakonodavstva
kojim se regulira obavljanje ugos­titeljske i turističke djelatnosti, te
sustava turističkih zajednica.

• poboljšanje komunalne
infrastrukture u turističkim pod­ručjima (vodoopskrba, kanalizacija i dr.)

• poboljšanje cestovne
i dr. prometne infrastrukture

•
uključivanje cijelog hrvatskog prostora u razvoj turizma

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Pratiti mjere koje EU primjenjuje na izvoz proizvoda podrijetlom iz EU u RH te izvoz proizvoda podrijetlom iz RH u EU (čl. 17. st. 1. čl. 19 i čl. 20.) | Trajno | MGRIP |
| Provesti analizu općeg gospodarskog stanja i stanja predmetnog sektora gospodarstva industrijskih proizvoda, a radi mogućeg bržeg snižavanja carina RH u trgovini s EU u odnosu na dinamiku predviđenu člankom 18. SSP-a (čl. 21.) | Trajno | MGRIP |
| Izraditi analizu stanja u industriji čelika radi otklanjanja strukturnih slabosti i povećanja konkurentnosti na svjetskoj razini (Protokol 2. čl. 5. st. 1.) | 03/2004 | MGRIP |

3.16. MALO I SREDNJE PODUZETNIŠTVO

3.16.1. Pravni okvir

Vlada Republike Hrvatske u svojim se programskim
smjernicama opredijelila za sustavno unaprjeđenje gospodarstva. U usvojenim
dokumentima velika pažnja posvećena je malom gospodarstvu, koje je u
strukturnim promjenama velikih sustava i prilagodbom tržištu održalo razvoj i
dokazalo sposobnost za uklapanja u svjetska tržišna kretanja.

Poseban značaj malog
gospodarstva potvrđen je donošenjem Zakona o poticanju razvoja malog
gospodarstva u ožujku 2002. godine (NN 29/02). Ovim se Zakonom uređuju osnove
za primjenu poticajnih mjera gospodarske politike usmjerenih razvoju,
restrukturiranju i tržišnom prilagođavanju malog gospodarstva, te osnivanje
Hrvatske agencije za malo gospodarstvo (HAMAG).

Programom razvoja malog gospodarstva 2003. -
2006., usvo­jenim na sjednici Vlade RH u svibnju 2003. godine, nastavlja se
provedba poticajnih mjera i stvaranje povoljnog okruženja za stvaranje i razvoj
malih i srednjih gospodarskih subjekata u Hrvat­skoj. Poticajne mjere
osmišljene su korištenjem rezultata i iskustava stečenih u dosadašnjoj provedbi
Programa razvoja malog gospodarstva za razdoblje 2001.-2004., te su njegov
logičan nastavak.

Program razvoja malog gospodarstva predviđa
poticajne mje­re i aktivnosti radi ostvarenja ciljeva razvoja malog
gospodarstva, a odnose se na:

1. kreditiranje subjekata malog gospodarstva pod
povoljnim uvjetima i subvencioniranje kamata po preuzetim kreditima, te
kreditiranje za početak poslovanja,

2. davanje jamstava za kredite,

3. osnivanje fondova rizičnog kapitala,

4. davanje u zakup nekretnina i drugih
infrastrukturnih obje­kata u vlasništvu Republike Hrvatske, pod pogodovnim
uvjetima uključivo i bez naknade, te prodaja nekretnina i drugih
infrastrukturnih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske pod po­godovnim
uvjetima,

5. pružanje stručne i savjetodavne pomoći za
subjekte malog gospodarstva,

6. pojednostavljenje postupka za osnivanje,
poslovanje i razvoj subjekata malog gospodarstva i njihovih udruga,

7. davanje potpora za
povećanje zapošljavanja,

8. davanje potpora za
sudjelovanje na međunarodnim sajmovima i specijaliziranim izložbama u zemlji i
inozemstvu,

9. organiziranje
centara za poduzetništvo, poduzetničkih inkubatora i zona malog gospodarstva,
te drugih pravnih osoba za poticanje malog gospodarstva,

10. uspostavljanje
informacijskog sustava za malo gospodarstvo,

11. promicanje
poduzetništva i poticanje razvoja ženskog podu­zetništva i poduzetništva
mladih,

12. davanje potpora za
istraživanje, razvoj i primjenu inovacija te uvođenje suvremenih tehnologija,

13. stvaranje uvjeta za
povezivanje subjekata malog gospodarstva radi nastupa na tržištu i

14. druge aktivnosti
vezane za ostvarivanje ciljeva razvoja malog gospodarstva.

Program razvoja malog
gospodarstva 2003. - 2006. predviđa vi­še poticajnih mjera. To obuhvaća:
institucijsku potporu (podu­zetnički centri, inkubatori i zone); tehnološki
razvoj i inovacije; povezivanje poduzetnika; izobrazbu u poduzetništvu;
financiranje (kreditiranje) u poduzetništvu; investicijske fondove; jamstva za
malo gospodarstvo; poduzetničko korištenje nekretnina u vlas­ništvu RH te
programe međunarodne suradnje za malo gospodarstvo.

Ostali zakonski i
podzakonski akti jesu:

Zakoni i pravilnici iz
obrta:

• Zakon o obrtu (NN
77/93),

•
Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu (NN 90/96),

• Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu –
ispravak (NN 64/2001, 71/2001),

• Zakon o obrtu – pročišćeni tekst (NN 49/2003),

• Pravilnik o obliku i
načinu vođenja obrtnog registra (NN 86/2001),

• Pravilnik o obliku i
sadržaju obrtnice i povlastice za obavljanje obrta (NN 86/2001),

• Rješenje o
utvrđivanju cijene obrtnice (NN 86/2001),

• Pravilnik o vezanim
povlaštenim obrtima i načinu izdavanja povlastice (NN 87/2001).

Zakoni i pravilnici
zadrugarstva:

• Zakon o zadrugama (NN
36/95),

• Zakon o izmjenama i
dopunama Zakona o zadrugama (NN 12/02),

• Pravilnik o imeniku
zadrugara (NN 85/02),

• Zakon o izmjenama
Zakona o zadrugama (NN 67/2001),

• Zakon o
štedno-kreditnim zadrugama (NN 47/98),

• Zakon o izmjenama
Zakona o štedno-kreditnim zadrugama (NN 67/2001).

Zakoni i pravilnici
malog gospodarstva:

• Zakon o poticanju
malog gospodarstva (NN 29/2003).

Malo i srednje
poduzetništvo čine različiti subjekti malog gospodarstva koji su statusno
regulirani različitim zakonima. Najvažniji su Zakon o obrtu, Zakon o zadrugama
i Zakon o trgovačkim društvima, a drugi su oblici poslovanja, koji su sastavni
dio malog gospodarstva, slobodna zanimanja (npr. oni iz područja zdravstva,
obrazovanja ili odvjetništva), utvrđeni posebnim zakonskim i podzakonskim
propisima.

Novousvojenim Zakonom o
poticanju razvoja malog gospodarstva prihvaćena je definicija malog
gospodarstva koja je usklađena s preporukama i definicijom Europske unije, te
su također utvrđeni ciljevi i mjere za razvoj malog gospodarstva.

Osim statusnih propisa
i posebnog zakona, na poslovanje malog gospodarstva značajno utječu i brojni
drugi propisi od kojih je potrebno istaknuti porezne propise, propise o radnom
zakonodavstvu te zakone o specifičnim poticajnim mjerama vezanim za malo
gospodarstvo (ulaganja, posebnu državnu skrb i dr.).

3.16.2.
Institucionalni okvir

Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva
centralna je institucija u Republici Hrvatskoj zadužena za provedbu programa
Vlade RH u području malog gospodarstva. U svojem djelovanju Ministarstvo je
oslonjeno na Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo i upućeno na suradnju s
pojedinim ministarstvima i drugim tijelima, ovisno o njihovim ovlastima i
područjima malog gospodarstva za koja su sektorski zadužena.

Hrvatska agencija za malo gospodarstvo (HAMAG),
uz Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, glavni je nositelj provedbe
Programa razvoja malog gospodarstva. Njezina je uloga da, kao stručno tijelo,
usklađuje provedbu poticajnih mjera, neposredno ih provodi, ako je za to
zadužena, te prati, analizira i izvještava o postignutim rezultatima, na
temelju ostvarene suradnje sa svim ostalim tijelima i institucijama koje su
uključene u poticanje razvoja malog gospodarstva. Zadaci su Agencije – u
provedbi financijskih poticajnih mjera, posebno davanja garancija – davanje
stručne pomoći poduzetništvu i ostali poticaji malom gospodarstvu.

Ostale institucije koje čine institucionalni
okvir za razvoj malog gospodarstva jesu:

Hrvatski fond za privatizaciju (provodi
pretvorbu poduzeća i privatizaciju imovine pravnih osoba u svom portfelju te
upravlja tom imovinom);

Fond za regionalni razvoj (djelatnost Fonda je
poticanje ujednačenog regionalnog razvoja Republike Hrvatske, što se ostvaruje
provođenjem posebnih poticajnih programa za slabo naseljena područja, područja
od posebne državne skrbi, otoka, brdsko-planinskih područja, graničnih i
pograničnih područja te slabije razvijenih područja – kroz razvoj gospodarstva
i infrastrukture);

Fond za razvoj i zapošljavanje (provodi više
različitih programa i djelatnosti kojima je svrha potaknuti razvoj
gospodarstva, investicija i tehnologija, a posebno razvoj malog gospodarstva,
otvaranje poslovnih i razvojnih centara, slobodnih i industrijskih zona te
ostale infrastrukture, kao i stvaranje uvjeta za korištenje nekretnina u
vlasništvu države u funkciji razvojnih programa);

Hrvatski zavod za zapošljavanje (uloga Hrvatskog
zavoda za zapošljavanje je posredovanje pri zapošljavanju, profesionalno
usmjeravanje, materijalno osiguranje za vrijeme nezaposlenosti i provedba
aktivne politike zapošljavanja i izobrazbe);

Hrvatska obrtnička komora (institucionalni
zastupnik obrtnika koji provodi programe stručne pomoći obrtnicima);

Hrvatska gospodarska komora (u sklopu svojih
aktivnosti provodi programe povezivanja poduzetnika, informiranja i struč­ne
pomoći te se pojavljuje kao nositelj i suradnik provedbe tih mjera);

Hrvatski savez zadruga (institucija s ciljem
unapjređenja rada zadruga i zadružnih saveza – kroz uspostavljanje sustava
razvoja zadrugarstva i usklađivanja aktivnosti i poticajnih mjera usmjerenih za
zadrugarstvo);

Hrvatska banka za obnovu i razvoj (HBOR) (u
provedbi je uključena u kreditne programe za hrvatsko gospodarstvo i posebno
radi na poticanju malog gospodarstva, uvažavajući njegovu važnost u ukupnom
razvoju gospodarstva i povezanosti s velikim gospodarskim sustavima).

3.16.3. Sadržaj
sektora

Srednjoročni ciljevi

U narednim godinama glavni pravci razvoja malog
gospodarstva bit će usmjereni prema povećanju konkurentnosti i dinamičnosti
hrvatskog gospodarstva zasnovanog na znanju i načelima međusobne suradnje i
poticanja svih interesnih grupa. Prilikom ispunjavanja zacrtanih kriterija
uvažavat će se smjernice iz Lisabonskih kriterija.

Srednjoročni strateški
ciljevi razvoja malog gospodarstva definirani prema Programu razvoja malog
gospodarstva su:

• Povećanje udjela
malog gospodarstva u ukupnom BDP

• Povećanje broja poslovnih
subjekata i radnih mjesta u malom gospodarstvu

• Povećanje udjela
proizvodnih i turističkih subjekata u struk­turi djelatnosti malog gospodarstva

• Povećanje financijske
stabilnosti i dostupnosti kapitala

• Poticanje ekološki
utemeljenog tehnološkog razvoja

• Institucionalni
razvoj poduzetničke infrastrukture

• Poduzetnička
edukacija

• Povezivanje srednjih
i malih poduzeća međusobno i s velikim gospodarskim subjektima

• Povećane institucionalnih kapaciteta lokalne
uprave za implementaciju razvojnih projekata iz područja malog gospodarstva

• Nastavak aktivne
regionalne suradnje na području srednjeg i malog poduzetništva.

Plan za 2004. godinu

Potpisivanje Povelje o
malom gospodarstvu s Europskom unijom.

Svrha potpisivanja
Povelje o malom gospodarstvu je preuzimanje obaveze primjene načela Europske
unije za stvaranje povoljnog okruženja za razvoj malog poduzetništva.

Zemlje potpisnice
Povelje obvezuju se, prema njenih deset točaka, na obrazovanje i obuku u
područjima poduzetništva, osiguranje jeftinijeg i bržeg osnivanja poduzeća, te
kvalitetnije zakonodavstvo itd.

Provedba zaključaka
Analize usklađenosti strateških dokumenata o malom gospodarstvu s Europskom
poveljom o malom gospodarstvu

Jedna od mjera
utvrđenih Planom provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Europske
unije je ispitivanje uskla­đenosti strateških dokumenata iz područja malog
gospodarstva s Europskom poveljom za malo gospodarstvo.

Analizom je utvrđeno da
je strateški dokument (Program razvoja malog gospodarstva
2003. - 2006.) najvećim dijelom usklađen s područjima razvoja malog
gospodarstva definiranim u Povelji (edukacija i trening za poduzetnike,
smanjivanje ulaznih barijera u poduzetništvo, pojednostavljivanje
zakonodavstva, dostupnost poduzetničkih vještina, poboljšanje »on-line«
pristupa, omogućavanje kvalitetnog pristupa financijama, jačanje tehno­loških
kapaciteta, usvajanje uspješnih e-business modela, učin­kovito zastupanje
poduzetničkih interesa na nacionalnoj i EU razini).

Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva provodi programe koji imaju za cilj
povećanje sposobnosti segmenta malog gospodarstva da izdrži pritisak
konkurencije kojeg će uzrokovati slobodna trgovina i integracija s tržištem
Europske unije, kao što su programi poticanja razvoja i inovacija (kroz unaprjeđivanje
sustava kvalitete, poticanje inovacija i uvođenje novih tehnologija), poticanje
izvoza, poticanja razvoja poduzetničke infrastrukture (s naglaskom na izgradnju
poduzetničkih zona).

Područja koja je
potrebno dodatno uskladiti s Poveljom su:

Uvođenje nastavnih
programa s tematikom poduzetništva u osnovno i srednjoškolsko obrazovanje kako
bi se poduzetnička kultura stjecala od najranije dobi, te razvoj
specijaliziranih školskih programa za srednjoškolsko i visokoškolsko
obrazovanje iz područja poduzetništva.

Poboljšanje on-line
pristupa poduzetničkim informacijama i komunikacije sa sektorom malog
gospodarstva, s ciljem postizanja brzog i efikasnog načina distribucije
informacija vezanih za poduzetništvo s državne na poduzetničku razinu i
povećanje razine međusobne komunikacije među interesnim grupama u podu­zetništvu.
Ovo uključuje, pored on-line dobivanja savjeta, što je već sada omogućeno, i
ispunjavanje zahtjeva i prijava, te ostale vrste elektronskog poslovanja.

Sustavna analiza
učinaka uvođenja novog zakonodavstva na malo gospodarstvo, s ciljem stvaranja
poduzetnicima razumljivog, brzog i efikasnog pravnog okvira za malo
gospodarstvo.

Turizam

Razvoj malog poduzetništva, zapošljavanje i
izgradnja malih obiteljskih hotela, pansiona jedna je od strateških odrednica
budućeg povećanja kvalitetnih smještajnih kapaciteta. Hrvatska u budućnosti
nema namjeru u većoj mjeri graditi velike hotelske sisteme već svoju ponudu
razvijati na temelju selektivnih oblika turističke ponude revitaliziranjem i
uključivanjem u funkciju turizma kulturne, tradicijske i prirodne baštine.
Ovakav pristup i mjere gospodarske politike Vlade Republike Hrvatske
konkretizirani su kroz dva programa poticanja malog i srednjeg poduzet­ništva i
to: »Program razvoja turizma u malom gospodarstvu« i Program »Poticaj za
uspjeh«.

U daljnjem tijeku razradom Programa poticanja
malog poduzetništva potrebno je dati podršku poduzetnicima u sustavu njihova
organiziranja na razini destinacije i regije, edukacije, te daljnjih
pojednostavljivanja procedura za realizaciju podu­zet­ničkih projekata kao i
većeg uključivanja lokane uprave i samouprave u cjelokupni Program.

3.17. ZNANOST I ISTRAŽIVANJE

3.17.1. Pravni okvir

Pravni okvir za područje znanosti je Strategija
razvitka RH »Hrvatska u 21. stoljeću« – Znanost (NN 108/03), te Zakon o
znanosti i visokom obrazovanju (NN 123/03) koji je stupio na snagu 15. kolovoza
2003. godine.

Prijelaznim i završnim
odredbama novog Zakona predviđeno je usklađivanje osnivačkih akata
znanstvenoistraživačkih organizacija i drugih općih akata u roku od 6 mjeseci
od dana stupanja na snagu zakona. Ministar znanosti i tehnologije obvezan je
donijeti podzakonske propise i ustrojiti potrebne upisnike najkasnije u roku od
3 mjeseca od stupanja na snagu zakona, osim ako te propise ne donosi na
prijedlog nekog drugog tijela. Dosadašnji zakoni i podzakonski propisi koji
reguliraju oblast znanosti i visokog obrazovanja prestaju važiti danom stupanja
na snagu zakona i podzakonskih propisa, osim odredbi zakona za koje je određena
odgođena primjena.

U svezi s produženom
primjenom zakona iz oblasti znanosti i istraživanja, u dijelu kako je to
određeno novim Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, moguća
je primjena pojedinih odredaba Zakona o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti (NN
96/93, 34/94, 43/96, 59/96-pročišćeni tekst), kao i podzakonskih propisa
donijetih temeljem spomenutog Zakona i to: Pravilnik o upisniku
znanstvenoistraživačkih pravnih osoba Ministarstva znanosti i tehnologije (NN
44/95), Pravilnik o vođenju popisa znanstvenika i istraživača Ministarstva
znanosti i tehnologije (NN 93/95, 1/96), Pravilnik o utvrđivanju znanstvenih
područja (NN 29/97, 135/97, 8/00, 30/00), Minimalni uvjeti za izbor u
znanstvena zvanja (NN 38/97), Pravilnik o ustroju i načinu rada matičnih
povjerenstava (NN 38/97, 19/99, 63/00, 18/01), Pravilnik o mjerilima i načinu
korištenja prihoda javnih visokih učilišta i javnih znanstvenoistraživačkih
instituta ostvarenih na tržištu od obavljanja svoje djelatnosti (NN 103/95),
Pravilnik o osnovama financiranja znanstvenoistraživačkih instituta (NN 38/97,
28/99), Pravilnik o mjerilima i uvjetima za sklapanje ugovora o radu sa
znanstvenim novacima radi specijalističkog usavršavanja (NN 79/97).

Ostali zakonski i
podzakonski akti jesu: Zakon o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti (NN
34/91, 43/96, 159/02), Za­kon o hrvatskim državnim nagradama za znanost (NN
109/95, 104/97, 142/98), Odluka o dodjeli državnih nagrada za znanost (NN
75/02), Pravilnik o postupku podjele državnih nagrada za znanost (NN 38/97,
99/97), Zakon o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski
razvoj Republike Hrvatske (NN 117/00), Strategija »Informacijska i
komunikacijska tehnologija Hrvatske u 21. stoljeću« (NN 109/02), Uredba o
unutarnjem ustrojstvu Ministarstva znanosti i tehnologije (NN 70/01), Pravil­nik
o uvjetima glede posebnih mjera zaštite na radu s otrovima u pravnim osobama
koje rabe otrove u znanstvenoistraživačke svrhe (NN 148/99), Pravilnik o
uvjetima za ovlašćivanje znanstvenih mjeriteljskih laboratorija (NN 47/98),
Odluka o osnivanju Međuresornog kontrolnog tijela za realizaciju programa HITRA
(NN 108/01), Pravilnik posebnog dijela državnog stručnog ispita za službenike
Ministarstva znanosti i tehnologije (NN 49/02), Kolektivni ugovor za znanost i
visoko obrazovanje (NN 101/02), Zakon o geološkim istraživanjima (NN 34/86),
Pravilnik o uvjetima i načinu polaganja stručnog ispita i ispitnom programu za
samostalno obavljanje geoloških istraživanja (NN 14/88, 82/95).

Pravni okvir za područje tehnologijske i
inovacijske politike u nadležnosti MZOŠ su sljedeći zakoni i odluke Vlade RH:
Program hrvatskog inovacijskog tehnologijskog razvitka (HITRA), Smjernice za
provedbu programa HITRA – uključivanje domaćeg znanstvenoistraživačkog
potencijala kojeg je usvojila Vlada RH 5. 4. 2001., zatim Uredba o postupku
provedbe Programa – Razvoj na znanju utemeljenih poduzeća (NN 33/01) te
osnivanje Međuresornog kontrolnog tijela za provedbu Programa hrvatskog
inovacijskog tehnologijskog razvitka (HITRA) (NN 108/01).

Na temelju Zakona o
znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju tijekom 2004. godine biti će
doneseni: Pravilnik o vrednovanju znanstvenih projekata, kolaborativnih
znanstvenih programa i znanstvenih organizacija (donosi ministar na prijedlog
Nacionalnog vijeća za znanost, rok: 2 mjeseca nakon što vijeće da prijedlog),
Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama, te
interdisciplinarnim znanstvenim i umjet­ničkim područjima (donosi Nacionalno
vijeće za znanost 60 dana od imenovanja), Poslovnik o radu Nacionalnog vijeća
za znanost, Poslovnik o zajedničkom radu Nacionalnog vijeća za znanost i
Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, Pravilnik o vrednovanju javnih
znanstvenih instituta (donosi ministar na prijedlog Nacionalnog vijeća za
znanost, rok: 2 mjeseca nakon što vijeće da prijedlog), Pravilnik o sastavu
područnih vijeća i matičnih odbora (donosi Nacionalno vijeće za znanost),
Pravilnik o Upisniku znanstvenih organizacija (donosi ministar tri mjeseca od
stupanja na snagu Zakona), Pravilnik o Upisniku znanstvenika (donosi ministar
tri mjeseca od stupanja na snagu Zakona), Pravilnik o uvjetima za izbor u
znanstvena zvanja (donosi Nacionalno vijeće za znanost 60 dana od imenovanja)
Pravilnik za prijavljivanje i vrednovanje suradničkih radnih mjesta znanstvenih
novaka, Pravilnik o nabavci znanstvene opreme, te Etički kodeks (donosi ga
Odbor za etiku).

3.17.2. Institucionalni okvir

Prema Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom
obrazovanju znanstvenu djelatnost obavljaju znanstvene organizacije:
sveučilišta i njihove sastavnice, javni znanstveni instituti, znanstveni
instituti, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, druge pravne osobe upisane
u Upisnik znanstvenih organizacija. Ostali subjekti su: Nacionalno vijeće za
znanost, Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, Ministarstvo znanosti i
tehnologije, CARNet, Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i
tehnologijski razvoj itd.

Osim nacionalnih vijeća, zakonom se osnivaju:
Savjet za financiranje znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja (čl. 14.),
Agencija za znanost i visoko obrazovanje (čl. 15), područna znanstvena i
umjetnička vijeća i matični odbori (čl. 19.).

Znanost i istraživanje u nadležnosti su
Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Sukladno novom Zakonu o ustrojstvu
i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija (NN 199/03) MZOŠ
obavlja upravne i druge poslove koji se odnose na: razvitak
znanstvenoistraživačke djelatnosti i znanstveno-tehničkih informacija i
komunikacija, osnivanje i razvitak znanstvenoistraživačkih i drugih pravnih
osoba, razvitak znanosti i primjenu znanstvenih dostignuća, usklađivanje
financiranja programa neprestane istraživačke djelatnosti i ugovornih projekata
te znanstvenih projekata od posebnog interesa; planiranje, usklađivanje i
provođenje razvitka informatičke djelatnosti i njezino povezivanje u cjeloviti
informacijski sustav u Republici Hrvatskoj, te planiranje i usklađivanje
tehnološkog razvitka u Republici Hrvatskoj. U svezi s međunarodnom suradnjom na
području znanosti, istraživanja, visokog obrazovanja i tehnologije MZOŠ obavlja
upravne i druge poslove koji se odnose na: praćenje, evidentiranje i
ostvarivanje znanstvene, tehničke i tehnološke suradnje sa stranim zemljama i
međunarodnim organizacijama u skladu s međunarodnim ugovorima; upućivanje naših
stručnjaka u inozemstvo i uključivanje stranih stručnjaka u Republici
Hrvatskoj; evidenciju i suradnju s našim stručnjacima u svijetu; obavljanje
poslova u svezi sa stipendiranjem; specijalizacijom i praktičnom izobrazbom
domaćih i stranih stručnjaka na osnovi međunarodnih, državnih, poslovnih i
drugih sporazuma. Ministarstvo priprema nacrte zakona i drugih propisa iz
područja znanosti, istraživanja, tehnologije i visokog obrazovanja koje Vlada
RH predlaže Hrvatskom saboru i upravlja proračunskim sredstvima za navedena
područja.

MZOŠ također, obavlja i upravne i druge poslove
koji se odnose na osiguravanje financijskih i materijalnih uvjeta za rad i
stručno obrazovanje i usavršavanje nastavnika na visokim učilištima, smještaj,
prehranu i druga pitanja životnog i radnog studentskog standarda, te druge
poslove koji su mu stavljeni u nadležnost.

Savjetodavno tijelo za pitanje znanosti je
Nacionalno vijeće za znanost koje imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Vlade
Republike Hrvatske. Ministar znanosti, obrazovanja i športa imenuje kao
savjetodavna tijela Znanstveno vijeće Ministarstva, prosudbene skupine za
znanstvenoistraživačke projekte (provode ocjenjivanje prijedloga projekata,
godišnjih i završnih izvješća), Povjerenstvo za znanstvene skupove i znanstvene
udruge, Povjerenstvo za izdavačku djelatnost i Povjerenstvo za nabavku opreme.
Nacionalno vijeće za znanost imenuje znanstvena područna vijeća (za prirodne,
tehničke, biomedicinske, biotehničke, društvene i humanističke znanosti).
Hrvatski sabor imenuje Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu u čijoj je
nadležnosti davanje mišljenja o prijedlozima zakonskih propisa iz djelokruga
Ministarstva znanosti i tehnologije.

Institucionalni okvir
tehnologijskog razvitka uključuje slje­de­će ustanove utvrđene programom HITRA:

• Institut za
tehnologijsku politiku i razvoj (ITP)

• razvojnoistraživačke
centre

• tehnologijske inovacijske centre

• Poslovno inovacijski centar Hrvatske (BICRO).

Institut za tehnologijsku politiku i razvoj (ITP)
stožerna je infrastrukturna institucija u području tehnologijskog razvitka i
kreiranja specijaliziranih programa potpore. Njegova je misija promicanje
razumijevanja u odnosima između znanstvene, tehnologijske i industrijske
zajednice kao i značaja uloge inovacija u globalnom gospodarstvu i Nacionalnom
inovacijskom sustavu.

Razvojnoistraživački centri su istraživačke
jedinice pri sveu­či­lišnim i veleučilišnim centrima sa zadatkom istraživanja i
rješa­vanja posebne, specifične regionalne i lokalne tehnologijske
problematike. Postoje dva razvojno-istraživačka centra:

• Razvojno-istraživački centar za marikulturu,
Dubrovnik

• Centar za proizvodne postupke, Zagreb

Tehnologijski inovacijski centri su osnovne
infrastrukturne institucije koje osnivaju u načelu akademske ustanove, a
podupiru ih lokalni državni i gospodarski subjekti. Njihova je zadaća
materijaliziranje ideja, inovacija i rezultata javno, odnosno privatno
financiranih znanstveno-istraživačkih projekata. U organizacijskom smislu
tehnologijski inovacijski centri su inkubatori malih i srednjih poduzeća
utemeljenih na znanju, a ne klasičnih poduzetničkih poduzeća.

Postoje četiri tehnologijska inovacijska centra:

1. Centar za transfer tehnologije (CTT), Zagreb,
osnovan 1996.

2. Tehnološki centar Split (TCS), osnovan 1996.

3. Tehnološko-inovacijski centar Rijeka, osnovan
1997.

4. Tehnologijski razvojni centar Osijek, osnovan
2003.

Poslovno inovacijski centar Hrvatske – BICRO
osnovan je 1998. kao tvrtka u potpunom vlasništvu države s ulogom krovne ustanove
u stvaranju ukupne tehnologijske infrastrukture. Nakon pokretanja programa
HITRA, BICRO-u je povjerena provedba i koordinacija dijela HITRA programa –
Programa potpore na znanju utemeljenih poduzeća (RAZUM) u suradnji s
tehnologijskim centrima. S obzirom na unapređivanje i razvitak sustava BICRO je
u fazi restrukturiranja u instituciju koja investira u poduzeća utemeljena na
tehnologiji (uvođenje i razvoj novih tehnologija), tehnologijsku sposobnost
poduzeća (produktivnost/kvaliteta), te rizičan kapital nakon ispunjavanja
pravnih zahtjeva.

Savjetodavno tijelo za provedbu drugog dijela
HITRA programa - tehnologijskih razvojnih projekta (TEST) – je Područno
tehnologijsko vijeće (PTV) koje je MZT osnovalo 2001. godine u svrhu
ocjenjivanja prijedloga projekata, te periodičnih godišnjih i završnih
izvješća. PTV je u nadležnosti MZT ali je, u okviru svojeg djelovanja, potpuno
neovisno, slično kao i ostala područna vijeća za znanstvenoistraživačku
djelatnost. Vijeće također vrši nadzor nad provedbom projekata putem izvješća i
posjeta istraživačkim grupama. Predviđena je bliska suradnja na aktivnostima
Instituta za tehnologijsku politiku i razvoj (ITP) i Područnog tehnologijskog
vijeća.

Kontrolni mehanizmi
inovacijske i tehnologijske politike su Međuresorno kontrolno tijelo i Etičko
povjerenstvo. Međuresorno kontrolno tijelo je osnovano 6.12.2001. radi nadzora
nad ukupnim radom tehnologijske infrastrukturne mreže, raspodjele i trošenja
dodijeljenih sredstava (NN108/01). Posebno se nadzire korištenje proračunskih sredstava
dodijeljenih za Program razvoja na znanju utemeljenih poduzeća i tehnologijske
projekte. Aktivnosti među­resornog kontrolnog tijela koordinira MZT, a članovi
su predstavnici slijedećih ministarstava: MZT, Ministarstva gospodarstva,
Ministarstva za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Ministarstva turizma,
Ministarstva poljoprivrede i šumarstva, Ministarstva za zaštitu okoliša i
prostorno uređenje, te Ministarstva kulture i športa.

Planira se osnivanje Etičkog povjerenstva pri
MZT radi brige o usklađivanju tehnologijskih istraživanja i poduzetničkih
aktivnosti vezanih za razvitak i komercijalnu primjenu novih tehnologija i
općeprihvaćena moralna načela.

Također, u tijeku je formiranje Jedinice za
zaštitu intelektualnog vlasništva u području tržišnog ostvarenja rezultata
istraživanja i inovacija, te ostalih oblika njihove komercijalizacije. Projekt
je odobren u sklopu CARDS programa.

Sadržaj aktivnosti za 2004.

Prioriteti za 2004. godinu su:

1. ugovaranje kolaborativnih znanstvenih
programa te

2. vrednovanje znanstvenih ugovorenih projekata
nakon iste­ka druge godine istraživanja.

Analitičke i
institucionalne mjere u području znanosti su usmjerene ka slijedećim ciljevima:

1. redefinirati misije
svih subjekata znanstvenog lanca

2. uvoditi
transparentan, međunarodno uvriježen sustav vrednovanja znanstvenog rada i
doprinosa ukupnom društvenom razvoju (mjerenjem rasta, zrelosti, kreativnosti,
upravljivosti, konkurentnosti i korisnosti hrvatske znanosti)

3. izmijeniti način
raspodjele sredstava a) uvođenjem pojača­nog financiranja projekata u odnosu na
financiranje institucija b) poticanjem okrupnjavanja uspješnih i zatvaranja
neuspješnih pro­jekata.

4. poticati
uključivanje znanstvenika u međunarodnu raz­mje­nu znanja i zahtijevati
sudjelovanje znanstvenika u multidisciplinarnim i muiltiinstitucionalnim
međunarodnim projektima

5. ojačati veze s
hrvatskim znanstvenicima u svijetu i uklju­čiti ih u znanstveni sustav RH

6. prekinuti trend
starenja hrvatskog znanstvenog kadra.

Analitičke i
institucionalne mjere tehnologijske politike su usmjerene ka slijedećim
ciljevima27:

• razvijanje
tehnologija s komercijalnim potencijalom (proiz­voda, procesa, usluga) prije
komercijalizacije do etape originalnog rješenja (prototipa/pilot projekta)

• razvitak složenih
tehnologijskih projekata čiji je cilj multidisciplinarno, predkomercijalno
kolaborativno istraživanje radi pokretanja novih ili razvitka postojećih
tehnologijskih polja

• razvitak poduzeća
utemeljenih na znanju u cilju financiranja poduzetničkih projekata (pokretanje,
razvitak i proširenje poduzeća) koji se zasnivaju na novim tehnologijama tj.
proizvodima s pridodanom vrijednošću

• razvitak
istraživačkih i tehnologijskih jezgri u cilju suradnje i koncentracije
istraživačkih i razvojnih resursa (stručnjaka, opreme, instrumenata) javnog i
privatnog sektora radi stjecanja sposobnosti za razvoj i pružanje usluga
zasnovanih na tehnologiji i istraživanju.

Mjere tehnologijske
politike jesu:

• proračunske potpore
tehnologijskim projektima tj. razvitak novih tehnologija i inovacija (potpore
uključuju i potrebnu opremu)

• sufinanciranje
razvitka novih tehnologija i inovacija uz privatne partnere

• subvencije poduzećima za istraživanje i razvoj
(30% ukupne vrijednosti projekta)

• povoljni komercijalni zajmovi s kamatama u
visini eskontne stope Hrvatske narodne banke

• uvjetni zajmovi u slučaju projekata s visokim
stupnjem rizika posebice u slučaju akademskog poduzetništva (tj. spin-offs sa
sveučilišta)

• potpore za studije izvodljivosti za
osnivanje/razvijanje istra­ži­vačkih i tehnologijskih jezgri

• subvencioniranje istraživačke opreme

• subvencioniranje zapošljavanja mladih
stručnjaka na tehnologijskim projektima

• subvencioniranje doktora znanosti i
tehnologijskih asistenata u istraživačkih i tehnologijskim jezgrama

• subvencioniranje
tehnologijskih infrastrukturnih institucija.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelj |
| --- | --- | --- |
| Izrađivati konkretne planove i prijedloge suradnje RH i EU kako bi se ubrzao i iskoristio priljev know-how-a te pristup novim tehnologijama u području različitih gospodarskih grana | trajno | MZOŠ |

if !supportEmptyParas endif

3.18. OBRAZOVANJE I USAVRŠAVANJE

3.18.1. Predškolsko, osnovno, srednje i
strukovno obrazovanje

Pravni okvir

Osnovni propis koji uređuje predškolski odgoj i
obrazovanje je Zakon o predškolskom odgoju i naobrazbi (NN 10/97). Prema
odredbama Zakona predškolski odgoj obuhvaća djecu od šest mjeseci života do
polaska u osnovnu školu.

Predškolski odgoj obuhvaća programe odgoja,
naobrazbe, zdravstvene zaštite, prehrane i socijalne skrbi koji se ostvaruju u
dječjim vrtićima i drugim ustanovama. U skladu s razvojnim osobinama i
potrebama djece te socijalnim, kulturnim, vjerskim i drugim potrebama obitelji.

Pojedini elementi preciznije su definirani
brojnim podzakonskim provedbenim propisima, a pitanja posebnih potreba
(programi za djecu s teškoćama u razvoju, programi za darovitu djecu, programi
za djecu pripadnike nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj, programi za
djecu naših građana u inozemstvu i programi predškole) uređena su Državnim
pedagoškim standardom.

Rad stručnih djelatnika koji provode programe
predškolskog odgoja uređuje poseban pravilnik, a njihova prava kao i njihove
obveze iz radnog odnosa regulirana su temeljnim i granskim kolektivnim
ugovorom. Stručno usavršavanje i napredovanje u zvanja omogućeno je svim zaposlenicima
koji provode programe predškolskog odgoja.

Predškolska djelatnost u Republici Hrvatskoj je
u potpunosti decentralizirana, još od 1993. godine. Osnivači predškolskih
ustanova osiguravaju sredstva za njihov rad, a drugi zakoni uređuju i obveze
jedinica lokalne samouprave prema provedbi pred­školskog odgoja na njihovom
području. Oni planiraju mreže dječjih vrtića sukladno županijskim mjerilima
koji uređuju sva druga pitanja financiranja te djelatnosti.

Temeljni propis za osnovnoškolsku djelatnost je
Zakon o osnovnom školstvu (NN 69/03). Sukladno Zakonu i temeljem ustavne
odredbe osmogodišnje osnovno školovanje u Republici Hrvatskoj obvezno je za svu
djecu u dobi od šeste godine života. To se odnosi na svu djecu koja imaju
boravište u Republici Hr­vat­skoj bez obzira na njihovo državljanstvo. Svrha i
ciljevi osnovnog školstva definirani su Zakonom i usmjereni su na kontinuirani
razvoj učenika kao duhovnog, tjelesnog, moralnog, intelektualnog i društvenog
bića u skladu s njegovim sposobnostima i sklonostima. Zakon regulira način
utvrđivanja i financiranja javnih potreba u osnovnom školstvu, djelatnost
osnovnoga školstva položaj, osnivanje i prestanak osnovne škole, te nastavni
plan i program, organizaciju nastave, prava i obveze učenika uklju­čujući način
praćenja i ocjenjivanja, načela zdravstvene i socijalne skrbi učenika, osnovna
prava i obveze učitelja i stručnih suradnika i način zapoš­lja­vanja, osnovno
školovanje odraslih, upravljanje školom te obveznu dokumentaciju koju škole
vode. Osim navedenih propisa u osnovnoškolskom sustavu primjenjuju se i opći
propisi koji reguliraju rad ustanova i radne odnose, posebni propisi koji
reguliraju specifične segmente unutar djelatnosti (Zakon o knjižnicama, Zakon o
socijalnoj skrbi i sl.) te ugovori s vjerskim zajednicama u kojima je
definirana provedba izborne nastave konfesionalnog vjeronauka u osnovnim
školama. Osnovno školovanje pripadnika nacionalnih manjina provodi se prema
odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina
(NN 51/00). Uvjeti i postupak odobravanja udžbenika regulirani su Zakonom o
udžbenicima za osnovnu i srednju školu (NN 117/01), a nadzor nad radom
osnovnoškolskih ustanova provodi se na temelju Zakona o prosvjetnoj inspekciji
(NN 50/95 i 73/97) i Zakona o stručno-pedagoškom nadzoru (NN 73/97).

Osnovni je propis kojim se uređuje srednje
školstvo Zakon o srednjem školstvu donesen 1992. i dopunjavan do 2002. te
utvrđen kao pročišćeni tekst 2003. godine (NN 69/03). Na osnovu tog Zakona
pravno je i programski uređena djelatnost, od cilja i zadaća srednjoškolskog
obrazovanja do osnivanja, vlasništva i ustroja srednjoškolskih ustanova, prava
i obveza nastavnika i učenika i načina financiranja djelatnosti. Tim je Zakonom
i ostalim školskim propisima donesenim u skladu s tim i drugim zakonima utvrđen
cilj i osnovne zadaće srednjeg školstva kao djelatnosti za temeljitu pripremu
(obrazovanje i osposobljavanja) mladeži i odraslih osoba za nastavak
obrazovanja i za profesionalan rad u prvom zanimanju kao i za stalne promjene u
tehnologiji proizvodnog i drugog rada, zatim uvjeti i postupci za osnivanje
javnih i privatnih škola i odobravanje njihova rada, struktura i trajanje
programa obrazovanja, stručni uvjeti za rad u nastavi i ostala važna pitanja za
rad srednjeg školstva.

Na osnovu tih propisa
srednje je školstvo ustrojeno na oko 460 vrsta programa obrazovanja u nekoliko
osnovnih skupina škola različitog trajanja, i to: u gimnazijama s
općeobrazovnim programa četverogodišnjeg trajanja, u tehničkim i ostalim
strukovnim školama sa strukovnim programima četverogodišnjeg trajanja i u
industrijskim i obrtničkim školama sa strukovnim programima trogodišnjeg (a
iznimno za najjednostavnija zanimanja i dvogodišnjeg) trajanja.

Navedenim propisima
utvrđeno je i pravo mladih osoba koje su završile osnovnu osmogodišnju školu na
upis u redovno srednjoškolsko obrazovanje pod jednakim uvjetima, a u skladu s
njihovim sposobnostima od kojih zavisi i izbor vrste i složenosti tog
obrazovanja. U posljednjih deset godina to pravo je koristilo na teret državnog
proračuna oko 99 posto mladih koji su završili osnovnu školu.

Što se tiče posebnih
pitanja sustava i rada u ovoj djelatnosti kao što su obrazovanje pripadnika
nacionalnih manjina, nadzor nad radom škola, udžbenici, knjižnice, vjeronauk u
školama, obrazovanje stranaca i slično, ona su uređena zakonima navedenim u
prethodnom tekstu za osnovnoškolsku djelatnost kao i pod­zakonskim aktima o
pravilima za upise učenika u srednje škole.

Pravo upisa u srednju
školu (u programe obrazovanja odraslih) pod jednakim uvjetima imaju i odrasle
osobe s razlikom što one same ili njihovi sponzori plaćaju troškove
obrazovanja.

Analiza stanja u
segmentu obrazovnog sustava koji se odnosi na nadzor odnosno prosvjetnu
inspekciju pokazuje da se u ostvarivanju zakonitog poslovanja i obavljanja
djelatnosti odgoja i obrazovanja školske ustanove suočavaju se sa znatnim pote­škoćama,
koje su, između ostalog, uzrokovane: nedostatkom stručnog kadra, tromošću
unutarnje programske i ustrojstvene strukture otporom prema vlastitom razvoju,
lošim propisima kao i zastarjelošću koncepta školskog nadzora, uslijed čega se
pokazuju i slabosti u radu prosvjetne inspekcije kao jednog segmenta u sustavu
odgoja i obrazovanja.

Donošenje novog Zakona
o prosvjetnoj inspekciji tijekom 2004. godine trebalo bi osigurati jedinstven
inspekcijski nadzor nad radom školskih ustanova u uvjetima decentraliziranih
funkcija u odgoju i obrazovanju i razgraničiti poslove prosvjetne inspekcije od
poslova stručno-pedagoškog nadzora u školskim ustanovama.

U odgojno-obrazovnom
sustavu Republike Hrvatske nisu razvijeni modeli vanjskog vrednovanja
učenikovih postignuća (znanja, sposobnosti, vještina) i uspješnosti
odgojno-obrazovne ustanove. Upravo zbog toga što nema egzaktnih pokazatelja
otežano je uvođenje inovacija u nastavni proces, upravljanje sustavom i
kreiranje obrazovne politike.

Uspostavljanje
nacionalnog sustava u Republici Hrvatskoj, kojim bi se osiguralo valjano,
pouzdano i objektivno vrednovanje rezultata procesa obrazovanja nužno je za
unaprjeđivanje kvalitete obrazovanja u hrvatskim školama. Nezavisan sustav
vrednovanja, temeljen na visokoj profesionalnosti i etičnosti, može pomoći svim
subjektima u odgojno-obrazovnom procesu – prije svega učenicima i nastavnicima
– da se usredotoče na poželjne ciljeve obrazovanja i da ih nastoje ostvariti
radom i zalaganjem.

Slijedom navedenog, u
srpnju 2003. godine u saborsku proceduru upućen je Prijedlog zakona o
Nacionalnom ispitnom centru obrazovanja, donošenjem kojeg će se stvoriti pravne
pretpostavke za osnivanje Nacionalnog ispitnog centra obrazovanja, propisati
njegova djelatnost i ustroj te ostala pitanja za obavljanje njegove djelatnosti
odnosno poslova vanjskog vrednovanja obrazovanja.

Prioriteti za 2004.
godinu obuhvaćaju:

1. u okviru Programa za
nacionalne manjine, izradu Programske orijentacije za nacionalne manjine i
praćenje primjene programa,

2. inoviranje, praćenje
i evaluaciju primjene Nacionalnog programa odgoja i obrazovanja za ljudska
prava i demokratsko građanstvo – unaprjeđivanje programa u sklopu stručnog
usavrša­vanja odgajatelja i učitelja,

3. integraciju romske
djece uključivanjem u redovni odgojno obrazovni sustav,

4. rano učenje i poučavanje stranih jezika –
uvođenje ranog učenja stranog jezika u prve razrede osnovnih škola, praćenje
realizacije i vrednovanje te

5. realizaciju projekta
za prepoznavanje i usvajanje multikulturalnih vrijednosti kao načina suvremenog
života za nastavnike osnovnih i srednjih škola.

Institucionalni okvir

Za područje osnovnog i
srednjeg, u okviru kojeg je i strukovno obrazovanje nadležne su sljedeće
institucije: Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Zavod za školstvo,
Vijeće za školske udžbenike, Vijeće za strukovno obrazovanje i Vijeće za opće i
umjetničko obrazovanje te osnovne, srednje i strukovne škole.

Prema članku br. 17.
Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija
(NN 199/03), Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa obavlja:

• upravne i druge
poslove u području prosvjete koji se odnose na: sustav predškolskog odgoja,
osnovnoškolskog i srednjo­školskog odgoja i obrazovanja u zemlji i inozemstvu;
nastavne planove i programe; udžbenike, normative i standarde te druge uvjete
za odgojno-obrazovni rad; razvitak školstva; stručno obrazovanje i usavršavanje
odgajatelja, učitelja i nastavnika; učenički standard; inspekcijski i
stručno-pedagoški nadzor, osnivanje i nadzor nad zakonitošću rada ustanova te
osiguravanje financijskih i materijalnih uvjeta za rad u odgoju i obrazovanju.

• upravne i druge
poslove na području športa i tjelesne kulture koji se odnose na: razvitak
športa, zaštitu i podizanje zdravlja djece, mladeži i odraslih te na djelatnost
udruga u ovom području.

• upravne i druge
poslove koji se odnose na: osposobljavanje djece, mladeži i odraslih za
stjecanje tehničkih znanja i vještina te djelatnost udruga u ovom području

• te druge poslove koji
su mu stavljeni u nadležnost.

U cilju povećanja
kvalitete i učinkovitosti odgojno obrazovnog sustava Ministarstvo znanosti,
obrazovanja i športa provodi niz dugoročnih projekata:

• Evaluacija nastavnih
programa i razvoj modela kurikuluma za obvezno obrazovanje u Hrvatskoj

• Samoevaluacija i
eksterna evaluacija u funkciji unaprjeđi­vanja kvalitete odgoja i obrazovanja,
s državnom maturom

• Razvoj modela
cjeloživotnog obrazovanja učitelja

• Model osnovnog i
srednjeg školovanja s podprojektima: optimalizacija školske mreže, ljudski
potencijali za promjene hrvatskog školstva, ekonomsko-financijski aspekti
reforme osnovnog i srednjeg školovanja

Djelatnost Zavoda za
školstvo je praćenje, unapređivanje i razvoj sustava odgoja i obrazovanja za
područje ranog (predškolskog), osnovnoškolskog i srednjoškolskog odgoja i
obrazovanja te školovanje djece hrvatskih građana u inozemstvu.

U obavljanju
djelatnosti, Zavod za školstvo Republike Hrvatske:

• utvrđuje i razvija
kurikulum za pojedina područja (izrađuje nastavne planove i programe, sudjeluje
u izradi obrazovnih standarda, utvrđuje metodologiju po­u­čavanja i učenja,
izrađuje kataloge postignuća učenika, daje mišljenje o nastavnim programima u
postupku licenciranja odgojno-obrazovnih ustanova, te obavlja druge poslove u
vezi s kurikulumom, u skladu sa zakonom),

• pruža
stručno-pedagošku pomoć odgajateljima, učiteljima, nastavnicima i stručnim
suradnicima, prati i unaprjeđuje sustav nji­hove trajne izobrazbe i
napredovanja, te obavlja pedagoški uvid u ostvarivanje nastavnog plana i
programa,

• izrađuje analize stanja te vodi akcijska i
primijenjena istraživanja u sustavu odgoja i obrazovanja,

• ostvaruje zajedničke programe sa srodnim
ustanovama, nastavničkim fakultetima, visokim školama, udrugama i struč­njacima
u zemlji i inozemstvu, te obavlja informacijsko-dokumentacijsku i nakladničku
djelatnost,

• obavlja druge poslove u sustavu odgoja i
obrazovanja, u skladu sa Zakonom.

Odlukom ministra prosvjete i športa od 4.
svibnja 2000. godine osnovano je Prosvjetno vijeće Ministarstva prosvjete i
športa. Prosvjetno vijeće je osnovano kao stručno savjetodavno i radno tijelo
Ministarstva prosvjete i športa (sada MZOŠ).

Prosvjetno vijeće ima sljedeće zadaće:

• razmatra i utvrđuje stručne i znanstvene
podloge za pro­mjene u školstvu, a posebno oblikovanje sustava odgoja i
obrazovanja u cjelini i njegovim dijelovima;

• prati funkcioniranje sustava odgoja i
obrazovanja u cjelini i u njegovim dijelovima te ministru predlaže mjere za
njegovo unaprjeđivanje;

• surađuje s drugim odgovarajućim tijelima u
Republici Hrvatskoj na ostvarivanju zadaće iz ove odluke.

Odlukom ministra prosvjete i športa od 23.
kolovoza 2000. godine imenovan je novi sastav i zadaci Vijeća za
informatizaciju, kao stručnog, savjetodavnog i radnog tijela ministra prosvjete
i športa.

Vijeće za
informatizaciju ima sljedeće zadaće:

• razmatra i utvrđuje
prijedlog strategije informatizacije škol­stva te program informatizacije
Ministarstva prosvjete i športa;

• razmatra i utvrđuje
stručne i znanstvene podloge te prijed­loge normi i standarda vezanih uz
pojedine programe i aktualnosti u informatizaciji školstva;

• utvrđuje i predlaže
prioritete u ostvarivanju pojedinih programa i aktivnosti u informatizaciji
školstva i Ministarstva te koordinira aktivnosti u realizaciji operativnih
programa;

• prati ostvarivanje
programa informatizacije te ministru pred­laže mjere za njezino unaprjeđenje;

• surađuje s
odgovarajućim tijelima u Republici Hrvatskoj na ostvarivanju navedenih zadaća.

Odlukom ministra
prosvjete i športa od 11. ožujka 2002. osnovano je Vijeće za školske udžbenike
čija je zadaća izrada udžbeničkog standarda, elemenata i instrumentarija za
ocjenu usklađenosti udžbenika i priručnika s udžbeničkim standardom, nastavnim
sadržajima, ciljevima odgojno-obrazovnog rada i drugih akata iz djelokruga
svoga rada. Vijeće za udžbenike svoj rad temelji na odredbama Zakona o
udžbenicima za osnovnu i srednju školu i Poslovnika o radu Vijeća za školske udžbenike.

Vlada Republike
Hrvatske donijela je 2. listopada 2003. Odluku o osnivanju dva nova vijeća
(Narodne novine 158/03.): Vijeće za strukovno obrazovanje i Vijeće za opće i
umjetničko obrazovanje.

Vijeće za strukovno
obrazovanje kao međuresorno, stručno i savjetodavno tijelo Vlade Republike
Hrvatske ima sljedeće zada­će:

• sudjeluje u
koordinaciji i praćenju unaprjeđivanja strukovnog obrazovanja;

• razmatra i priprema
nastavne planove i programe u strukovnom obrazovanju;

• predlaže predmetne kataloge znanja i vještina
za sve stručno-teoretske i praktične predmete;

• predlaže normative i standarde za opremu
strukovnih škola, te učila za stručno teoretske predmete;

• priprema i predlaže
standarde obrazovanja odraslih;

• daje stručna
mišljenja i preporuke o projektima u području strukovnog obrazovanja.

Vijeće za opće i
umjetničko obrazovanje je također među­resorno, stručno i savjetodavno tijelo
Vlade Republike Hrvatske ima sljedeće zadaće:

• sudjeluje u
koordinaciji i praćenju unaprjeđivanja općeg i umjetničkog obrazovanja;

Razmatra i predlaže:

• nastavne planove i
programe predškolskog, osnovnog i sred­njeg obrazovanja, te obrazovanja
odraslih;

• normative i standarde
u školskom sustavu;

• modele obrazovanja
odgojitelja, učitelja i nastavnika;

• oblike internog,
eksternog i međunarodnog vrednovanja obra­zovnih postignuća;

• donošenje zakonskih i
podzakonskih akata;

• kriterije za izradu
mreže odgojno-obrazovnih ustanova;

• sustav potpore djeci i učenicima s posebnim
potrebama.

3.18.2. Visoko obrazovanje

Pravni okvir

Područje visokog obrazovanja uređuju Zakon o
znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (NN 123/03) i Zakon o priznavanju
inozemnih obrazovnih kvalifikacija (NN158/03).

Zakonom o znanstvenoj
djelatnosti i visokom obrazovanju uređuju se sustavi znanstvene djelatnosti i
visokog obrazovanja.

Visoko obrazovanje se
temelji i na:

• akademskim slobodama,
akademskoj samoupravi i autonomiji sveučilišta,

• otvorenosti visokih
učilišta prema javnosti, građanima i lokal­noj zajednici,

• nedjeljivosti
sveučilišnoga nastavnog rada i znanstvenog istraživanja, odnosno umjetničkog
stvaralaštva,

• uzajamnosti i
partnerstvu pripadnika akademske zajednice,

• europskoj
humanističkoj i demokratskoj tradiciji te uskla­đivanju s europskim sustavom
visokog obrazovanja,

• poštivanju i
afirmaciji ljudskih prava,

• jedinstvu stručnog i
obrazovnog rada u svrhu osposobljavanja za stručna znanja i vještine,

• konceptu
cjeloživotnog obrazovanja,

• povezanosti sa
srednjoškolskim obrazovanjem,

• interakciji s
društvenom zajednicom i obvezi sveučilišta, veleučilišta, visokih škola i
javnih znanstvenih instituta da razviju društvenu odgovornost studenata i
drugih članova akademske i znanstvene zajednice.

Zakon o znanstvenoj
djelatnosti i visokom obrazovanju pred­viđa sveučilišno obrazovanje kroz tri
razine: preddiplomski studij, diplomski studij i poslijediplomski studij.
Zakonom je predviđeno da će se ustrojavanje i organizacija studija početi
provoditi najkasnije od ak. god. 2005./2006.

Zakon predviđa obavezno uvođenje ECTS sustava, uvođenje
dodatka diplomi (Diploma Supplement), promicanje mobilnosti, promicanje
europske suradnje u osiguranju kvalitete, te promicanje europske dimenzije u
visokom školstvu.

Zakonom o priznavanju inozemnih obrazovnih
kvalifikacija uređeno je područje priznavanja inozemnih obrazovnih
kvalifikacija u Republici Hrvatskoj. Zakonom se propisuje brži postupak i
utvrđuju uvjeti priznavanja inozemnih obrazovnih kvalifikacija, kao i dijelova
obrazovanja, razdoblja studija ili položenih ispita, radi usvajanja načela
Lisabonske konvencije.

Prioriteti za 2004. godinu na području visokog
obrazovanja predstavljaju:

1. usklađivanje metodologije za praćenje broja
studenata na visokim učilištima u RH između Ministarstva znanosti, obrazovanja
i športa i Zavoda za statistiku te

2. praćenje broja stranih studenata na visokim
učilištima u RH po kriteriju zemlje porijekla.

Institucionalni okvir

Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom
obrazovanju utvr­đuje osnivanje Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje,
Nacionalnog vijeća za znanost i Agencije za znanost i visoko obrazovanje.

Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje je
stručno i savjetodavno tijelo koje brine za razvitak i kvalitetu cjelokupnog
sustava visokog obrazovanja Republike Hrvatske.

Zadaće Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje:

• predlaže i potiče donošenje mjera za
unaprjeđenje visokog obrazovanja

• predlaže projekciju mreže javnih visokih
učilišta u Repub­lici Hrvatskoj

• daje suglasnost na uvjete Rektorskog zbora i
Vijeća vele­uči­lišta i visokih škola za stjecanje znanstveno-nastavnih, umjet­ničko-nastavnih
i nastavnih zvanja

• predlaže ministru pravilnike o mjerilima i
kriterijima za osnivanje i vrednovanju visokih učilišta i studijskih programa

• imenuje recenzente i daje mišljenje o
osnivanju visokih učilišta i studijskih programa

• provodi vrednovanje visokih učilišta i
studijskih programa te predlaže ministru izdavanje dopusnica

Zajedničke zadaće
Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje:

• predlažu Vladi
Republike Hrvatske raspodjelu financijskih sredstava predviđenih u proračunu
Republike Hrvatske za znanstvenu djelatnost i visoko obrazovanje

• raspravljaju pitanja
vezana uz policentrični sustav znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja u
Republici Hrvatskoj te predlažu i potiču mjere za njegov razvoj

• predlažu i potiču
mjere za sudjelovanje drugih subjekata, posebno drugih organa državne uprave,
organa lokalne samouprave te gospodarskih subjekata u sustavu znanstvene
djelatnosti i visokog obrazovanja

• predlažu mjere i poduzimaju
aktivnosti za afirmaciju i napredovanje znanstvenog i nastavnog podmlatka

• imenuju članove
Savjeta za financiranje znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja, osim onih
koje imenuje ministar

• predlažu članove
Odbora za etiku

• zajedničke sjednice održavaju se najmanje
jednom godišnje

Agencija je specijalizirana ustanova koju
uredbom osniva Vlada Republike Hrvatske radi provođenja stručnih poslova pri
vrednovanju znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja te obavljanja poslova
vezanih uz priznavanje diploma i kvalifikacija.

Agencija obavlja stručne poslove u postupku
vrednovanja:

• znanstvenih organizacija odnosno visokih
učilišta

• znanstvenih projekata i kolaborativnih
znanstvenih projekata prijavljenih na natječaje Ministarstva, znanstvenih projekata
prijavljenih na natječaje drugih ministarstava i ostalih korisnika proračuna
kao i znanstvenih projekata koje financiraju drugi izvori na njihov zahtjev

• nacionalne znanstvene mreže, posebice u odnosu
na racionalno i svrhovito korištenje kapitalne znanstvene opreme

• studijskih programa na visokim učilištima

• sustava za unaprjeđenje i kontrolu kvalitete
koji se uspostavljaju na visokim učilištima odnosno u postupku akreditacije
studijskih programa

• prikuplja i obrađuje na nacionalnoj razini
podatke vezane uz sustav znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja

• provodi osnivanje nacionalne mreže za
osiguravanje kvalitete visokog obrazovanja uključene u europsku mrežu za
osiguranje kvalitete i nacionalnog informacijskog centra i nacionalne mreže ureda
za prepoznavanje diploma i kvalifikacija ostvarenih u obrazovnim sustavima
izvan Republike Hrvatske koji su uključeni u europsku mrežu informacijskih
centara.

3.18.3. Politika za mlade

Pravni okvir

Vlada Republike Hrvatske usvojila je u siječnju
2003. godine Nacionalni program djelovanja za mlade (dalje: Nacionalni
program), koji donosi prioritetne strategijske ciljeve za djelovanje svih
činitelja politike prema mladima u razdoblju do 2008. godine. Nacionalni
program prethodno je podržao i Hrvatski sabor (u mjesecu listopadu 2002.
godine). Nacionalni program izravna je, i prva u nizu, inicijativa Vlade
Republike Hrvatske usmjerena poticanju brojnih aktivnosti kojima se nastoje
implementirati međunarodni dokumenti s područja razvoja politike prema mladima.
Donošenje Nacionalnog programa prvi je korak u poboljšanju legislative koja se
odnosi na potrebe i probleme mladih, u definiranju zadataka pojedinih resora i
stručnih institucija u sustavu državne uprave u ispunjenju ustavnih, zakonskih
i međunarodnih obveza vezanih uz mlade, u izgradnji konstruktivnog i
partnerskog odnosa s nevladinim organizacijama te jedinicama lokalne samouprave
u postizanju zadanih i zajedničkih ciljeva. U nastajanju Nacionalnog programa
sudjelovalo je više od 1000 mladih Hrvatske.

Nacionalni program sadrži sljedeća područja:

• obrazovanje i informatizacija

• zapošljavanje i poduzetništvo

• socijalna politika

• zdravstvena zaštita i reproduktivno zdravlje

• aktivno sudjelovanje mladih u društvu

• izgradnja civilnoga društva i volonterski rad

• kultura mladih i slobodno vrijeme

• mobilnost, informiranje i savjetovanje.

Za svako od navedenih područja predviđeno je niz
mjera (ukupno 110) za čiju su razradu i provedbu zadužena tijela državne uprave
koja su u Programu predložena kao nositelji pojedinih aktivnosti.

Smjernice politike
prema mladima koje se ovim Nacionalnim programom operacionaliziraju su:

• unaprijediti
zakonodavstvo koje se odnosi na potrebe i probleme mladih;

• definirati zadatke
pojedinih resora, nadležnih tijela državne uprave i javnih ustanova u
ispunjenju međunarodnih, ustavnih i zakonskih obveza Republike Hrvatske vezanih
za mlade;

• poboljšati kvalitetu
života svih građana, a posebice mladih, uvažavajući njihove interese, a prema
europskim standardima i modelima dobre prakse;

• uključiti što veći
broj mladih u procese odlučivanja, posebice o potrebama i problemima mladih;

• pomladiti upravljačke
strukture društva;

• mobilizirati sve
potencijale u društvu, posebice mlade i najkreativnije članove zajednice za
stvaranje novih materijalnih i duhovnih vrijednosti, za otvoreni i samoodrživi
razvoj, aktivnu ulogu u procesu europskih integracija i razvitka demokratskoga
društva i pravne države;

• stvaranjem uvjeta za
afirmaciju mladih u Hrvatskoj, sma­njiti njihovo iseljavanje i poticati
povratak i integraciju iseljenika u hrvatsko društvo;

• izgraditi
konstruktivan i partnerski odnos s nevladinim udrugama mladih i za mlade te
jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave u postizanju ciljeva na
dobrobit mladih.

Državni zavod za
zaštitu obitelji, materinstva i mladeži izradio je prijedlog Zakona o vijećima
mladih, kojim će se regulirati osnivanje, status i njihovo ustrojstvo. Vijeća
mladih osnivala bi se na lokalnoj razini (općine i gradovi) od predstavnika
lokalnih udruga mladih i za mlade, političke mladeži, učenika, studenata i
predstavnika lokalne zajednice, a bila bi zadužena za zastupanje interesa i
potreba svih skupina mladih na razini određene zajednice, koordinaciju
aktivnosti za mlade, te sudjelovala u radu općinskih i gradskih vijeća te
županijskih vijeća (bez prava formalnog odlučivanja). Vijeća mladih općina i
gradova bi se međusobno povezivala i putem svojih predstavnika tvorila
županijska (regionalna) vijeća mladih. Donošenje Zakona o vijećima mladih
očekuje se u lipnju 2004. godine.

Nacionalni odbor za
razvoj volonterstva (radno tijelo Savjeta za razvoj civilnoga društva) izradio
je krajem 2002. godine Analizu postojećeg pravnog okvira za volontiranje u
Republici Hrvat­skoj, koja je pokazala da hrvatski pravni sustav, osim nekih
odredbi Zakona o radu koje propisuju mogućnost volonterskog rada u svrhu
stručnog osposobljavanja za obavljanje poslova određenog zanimanja, trenutno ne
pruža zadovoljavajući pravni okvir za volontiranje tj. za pružanje usluga koje
pojedinac dobrovoljno i bez naknade pruža drugoj osobi ili za korist druge
osobe. Na inicijativu Nacionalnog odbora za razvoj volonterstva, Ured za udruge
Vlade Republike Hrvatske izradio je nacrt prijedloga Zakona o volonterskom radu
kojeg je tijekom srpnja 2003. godine uputio na javnu raspravu. U nacrtu
prijedloga Zakona o volonterskom radu definirani su pojmovi: volontiranje,
volonterske usluge, volonter, volontiranje maloljetnika, korisnik volonterskih
usluga, organizatori volonterskih usluga, naknada troškova, ugovor o
volontiranju (oblik ugovora, prava i obaveze volontera, prestanak ugovora,
odgovornost za štetu, volonterska knjižica), prava iz socijalnog osiguranja
(mirovinsko, zdravstveno osiguranje i prava za slučaj nezaposlenosti) te
međunarodni volonteri. U članku 19. Nacrta prijedloga Zakona definirano je da
strani državljani koji žele volontirati u Republici Hrvatskoj ne trebaju imati
radnu dozvolu, no ostavljena je i alternativna odredba po kojoj se propisuje
obveza posjedovanja osobne radne dozvole. Koje će se rješenje prihvatiti
pokazat će javna rasprava čiji završetak se očekuje u listopadu 2003. godine.
Donošenje Zakona o volonterskom radu očekuje se u lipnju 2004 godine.

Institucionalni okvir

Politika prema mladima u Republici Hrvatskoj
provodi na međuresornoj razini. Prema tome, u Republici Hrvatskoj postoje
brojna tijela državne uprave koja su jednim svojim dijelom nadležna za
provođenje određenih aspekata politike prema mladima. Na zakonodavnoj razini to
su Saborski odbori:

• Odbor za rad, socijalnu
politiku i zdravstvo

• Odbor za obitelj,
mladež i šport

• Odbor za obrazovanje,
znanost i kulturu.

Na razini Vlade
Republike Hrvatske, kao stalno radno tijelo za ovo područje zadužena je
Koordinacija za društvene djelatnosti i ljudska prava te sljedeća ministarstva
i druga tijela državne uprave:

• Ministarstvo
znanosti, obrazovanja i športa,

• Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi,

• Ministarstvo
obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti.

• Ured za udruge,

• Ured za suzbijanje
zlouporabe opojnih droga.

Međutim i ostala tijela
državne uprave u jednom segmentu svog djelokruga rada nadležna su za pitanja
mladih, budući da se problemi mladih rješavaju na međuresornoj razini. Stoga je
u svakom ministarstvu imenovan povjerenik za mlade, koji su zaduženi za
komunikaciju s mladima i provedbu Nacionalnog programa.

Za koordinaciju
provedbe Nacionalnog programa i politike za mlade u širem smislu zaduženo je
tijelo državne uprave nadležno za mlade.

Postoje i povremena
radna, odnosno stručna, savjetodavna i međuresorna tijela Vlade RH:

• Povjerenstvo za
suzbijanje zlouporabe opojnih droga,

• Povjerenstvo za
prevenciju poremećaja u ponašanju djece i mladih i

• Savjet za razvoj
civilnog društva.

Temeljem Nacionalnog
programa djelovanja za mlade Vlada Republike Hrvatske je 10. srpnja 2003.
godine formirala Savjet za mlade.

Savjet za mlade je
međuresorno, stručno i savjetodavno tijelo Vlade Republike Hrvatske sa zadaćom
sudjelovanja u koordinaciji provedbe i evaluacije Nacionalnog programa
djelovanja za mlade.

U ostvarivanju svoje
zadaće, Savjet za mlade:

• prati i koordinira
rad ministarstava i drugih tijela državne uprave, u svezi provedbe mjera iz
Nacionalnog programa;

• daje stručna
mišljenja o pokazateljima evaluacije provedbe Nacionalnog programa;

• sudjeluje u
predlaganju kriterija za definiranje pojmova i statusa: »udruga mladih i za
mlade« i »nacionalna udruga mladih i za mlade« u okviru odgovarajućih propisa
(prema broju i dobi članova i vodstva, broju i raspodjeli ogranaka, programima
usmjerenim mladima, broju i vrsti programa koje izvode na nacionalnoj razini, i
sl.) te sudjeluje u predlaganju kriterija za ostvarivanje financijske potpore
udruga mladih i za mlade;

• sudjeluje u
osmišljavanju programa ministarstava i drugih tijela državne uprave usmjerenih
mladima;

• daje stručna
mišljenja u svezi donošenja, provođenja i usavršavanja operativnih planova za
provedbu Nacionalnog programa;

• daje preporuke u
svezi pravovremenog planiranja i predlaganja odgovarajućih sredstava na
proračunskim pozicijama nositelja u skladu s utvrđenim operativnim planovima za
provođenje Nacionalnog programa;

• sudjeluje u pripremi
Izvješća o provedbi Nacionalnog programa.

Sastav Savjeta
predložen je prema načelu nadležnosti, stručnosti i suradnje s civilnim
segmentom društva i u skladu sa strateškim ciljevima Nacionalnog programa.
Savjet čine predstavnici tijela u sustavu državne uprave te predstavnici
stručnih i znanstvenih insitucija i udruga mladih i za mlade. Predstavnike
stručnih i znanstvenih ustanova te predstavnike udruga mladih i za mlade, Vladi
Republike Hrvatske predlaže Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i
mladeži, temeljem uvida u djelovanje na području problematike mladih i
prijedloga čelnika navedenih institucija. Rješenje o imenovanju članova Savjeta
za mlade Vlada RH donijela je 18. rujna 2003. godine.

U sudbenoj vlasti
postoje posebni sudovi za mlade. Od 1997. godine na snazi je Zakon o sudovima
za mladež. Njime je posebno reguliran način suđenja maloljetnim počiniteljima
kaznenih djela, ali i kaznenopravna zaštita djece i maloljetnika te su
zasnovani Sudovi za mladež. U postupku donošenja je i Zakon o izvršavanju
sankcija izrečenih maloljetnicima za kaznena djela i prekršaje.

Za razvoj politike za
mlade iz perspektive cjelovitog društva, od posebnog su značaja i nevladine
organizacije kojih je u Hrvat­skoj, temeljem Zakona o udrugama, registrirano
oko 20.000, među kojima je oko 300 udruga mladih i za mlade.

Dana 1. srpnja 2003.
godine formirana je Mreža mladih Hrvatske, kao nevladina i neprofitna udruga
koja zagovara i promiče interese i dobrobit mladih, na načelima tolerancije,
razumijevanja, te poštivanja njihovih prava i potreba.

Temeljni programski
ciljevi Mreže su:

• jačati samosvijest
mladih za aktivno i odgovorno sudjelovanje u društvu i javnom odlučivanju

• javno zagovarati
donošenje i kvalitetnu provedbu nacionalnog i lokalnih programa djelovanja za
mlade

• jačati civilno
društvo pomoću osnaživanja udruga mladih i za mlade na lokalnoj, regionalnoj i
nacionalnoj razini

• suradnja, informiranje,
razmjena i međusobna afirmacija udruga mladih i za mlade.

U svrhu ostvarenja
ciljeva Mreža obavlja djelatnosti, kao što su npr. razmjena informacija,
iskustava i programsko povezivanje, kreiranje i provedba zajedničkih programa,
kampanja i javnih inicijativa, javno zagovaranje interesa i potreba mladih,
partnerska suradnja s državnom i lokalnom upravom i samoupravom te međunarodna
suradnja i razmjena mladih.

Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i
mladeži tijekom 2003. godine ostvario je suradnju s 36 klubova mladih, koji
također značajno pridonose ostvarivanju ciljeva Nacionalnih programa.

Prioriteti za 2004. godinu u području politike
za mlade su:

1. poticanje osnivanja vijeća mladih na lokalnim
i regionalnim razinama,

2. jačanje regionalne suradnje mladih,
organizacijom Foruma mladih iz jugoistočne Europe te

3. provedba programa neformalnog obrazovanja
voditelja za rad s mladima.

3.19.
TELEKOMUNIKACIJE I POŠTANSKE USLUGE

3.19.1. Telekomunikacije

Pravni okvir

Područje telekomunikacija u Republici Hrvatskoj
uređeno je Zakonom o telekomunikacijama (NN 122/03), Zakonom o raz­dva­janju
Hrvatske pošte i telekomunikacija na Hrvatsku poštu i Hrvatske telekomunikacije
(NN 101/98), Zakonom o elektro­ničkim medijima (NN 122/03) te Zakonom o
Hrvatskoj radioteleviziji (NN 25/03).

Zakonom o telekomunikacijama, koji je stupio na
snagu i počeo se primjenjivati 7. kolovoza 2003. godine, uređeno je područje
telekomunikacija i radijskih komunikacija, način i uvjeti obavljanja
telekomunikacijskih usluga i djelatnosti, prava i obveze davatelja i korisnika
telekomunikacijskih usluga, izgradnja, održavanje i uporaba telekomunikacijske
infrastrukture i opreme, radijske opreme i telekomunikacijske terminalne
opreme, uprav­ljanje radiofrekvencijskim spektrom, adresnim i brojevnim
prostorom u Republici Hrvatskoj, elektromagnetska kompatibilnost, zaštita
podataka u telekomunikacijama te obavljanje nadzora i kontrole u
telekomunikacijama.

Donošenjem novog Zakona o telekomunikacijama
izvršeno je daljnje usklađivanje hrvatskog zakonodavnog okvira u
telekomunikacijama s normama, direktivama i drugim propisima Europske unije, a
istodobno su uklonjeni normativni nedostaci, nedorečenosti i neusklađenosti
uočene kroz praktičnu provedbu ranije važećeg Zakona o telekomunikacijama te njegovih
izmjena i dopuna.

Zakon je u najvećem dijelu usklađen sa starim
regulatornim okvirom Europske unije (22 direktive iz područja
telekomunikacija), koji su zemlje članice Europske unije počele primjenjivati
1998. godine.

Budući da je Europska unija tijekom 2002. godine
usvojila novi regulatorni okvir u telekomunikacijama (6 direktiva, 1 odluka i 1
uredba), koje su (uz iznimku jedne direktive) u primjeni u zemljama Europske
unije od srpnja 2003. godine, pri izradbi novoga Zakona o telekomunikacijama
korištena su i većim dijelom ugrađena i rješenja iz propisa novoga regulatornog
okvira, i to kako slijedi:

• Direktiva 2002/19/EZ o pristupu i međusobnom
povezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme (Direktiva
o pristupu). U novi Zakon o telekomunikacijama ugrađen je dio ove Direktive
koji se odnosi na transparentnost, nediskriminaciju, zasebno obračunavanje, kao
i na rješavanje pitanja nadoknade deficita u pristupu mreži.

• Direktiva 2002/20/EZ o odobrenjima za
elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Direktiva o odobrenjima). U novi
Zakon o telekomunikacijama ugrađen je dio ove Direktive koji se odnosi na pravo
uporabe radijskih frekvencija i brojeva, kao i na harmoniziranu dodjelu
radijskih frekvencija.

• Direktiva 2002/21/EZ o zajedničkom
regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna
direktiva). U novi Zakon o telekomunikacijama ugrađen je dio ove Direktive koji
se odnosi na osnivanje i rad nacionalnog regulatornog tijela u
telekomunikacijama – Hrvatske agencije za telekomunikacije te na ostvarivanje
načela i ciljeva regulacije telekomunikacijskog tržišta.

• Direktiva 2002/22/EZ o univerzalnoj usluzi i
korisničkim pravima u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama
(Direktiva o univerzalnoj usluzi). U novi Zakon o telekomunikacijama ugrađeni
su dijelovi ove Direktive koji se odnose na opseg osnovne (univerzalne) usluge,
uključujući dostupnost osnovne (univerzalne) usluge, pristup krajnjih korisnika
popisu pretplatnika i službama davanja obavijesti, postavljanje javnih
telefonskih govornica na javnim i dostupnim mjestima, besplatno pozivanje
hitnih službi, kao i dostupnost osnovne (univerzalne) usluge korisnicima s
posebnim potrebama (korisnici s invaliditetom).

• Direktiva 2002/58/EZ o obradi osobnih podataka
i zaštiti privatnosti u elektroničkom komunikacijskom sektoru (Direktiva o
privatnosti u elektroničkim komunikacijama). U novi Zakon o telekomunikacijama
ugrađeni su dijelovi ove Direktive koji se odnose na sigurnost
telekomunikacijske mreže, tajnost telekomunikacijskih priopćenja, čuvanje i
uvjete korištenja podataka o telekomunikacijskom prometu, prikaz i prikrivanje
pozivajućeg broja i s njim povezanog broja, iznimke u prikazu pozivajućeg
broja, podatke o lokaciji bez podataka o telekomunikacijskom prometu, te
neželjena telekomunikacijska priopćenja.

• Direktiva 2002/77/EZ o natjecanju na tržištu
elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga. U novi Zakon o telekomunikacijama
ugrađeni su dijelovi ove Direktive koji se odnose na dodjelu i uporabu
radijskih frekvencija, na nespojivost obavljanja usluga kabelske televizije u
istoj pravnoj osobi za određene operatore, te na obvezu pružanja osnovne
(univerzalne) usluge.

• Odluka br. 676/2002//EZ o regulatornom okviru
za politiku radijskoga spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radijskom
spektru). U novi Zakon o telekomunikacijama ugrađeni su dijelovi ove Odluke
koji se odnose na osiguravanje djelotvornog uprav­ljanja i uporabe
radiofrekvencijskog spektra u Republici Hrvatskoj, planiranje i usklađivanje
uporabe radijskih frekvencija, obvezu redovitog objavljivanja ažurnog pregleda
uporabe dodijeljenih radijskih frekvencija te obvezu uspostave i održavanja
ažurne baze podataka o radiofrekvencijskom spektru.

• Uredba (EZ) br. 2887/2000 o izdvojenom pristupu
lokalnoj petlji. U novi Zakon o telekomunikacijama ugrađeni su dijelovi ove
Uredbe koji se odnose na određivanje pojmova vezanih uz izdvojeni pristup
lokalnoj petlji, na pružanje pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji, rješavanje
sporova iz ovog područja, osiguravanje cijena pristupa koje potiču djelotvorno
tržišno natjecanje, kakvoća usluge, te način i uvjeti uporabe zajedničke
opreme.

Na ovaj način novousvojenim Zakonom o
telekomunikacijama ostvareni su važni ciljevi novoga regulatornog okvira Europske
unije, kao što je donošenje tehnološki neutralne regulative te potpuno
odvajanje regulacije programskih i drugih sadržaja od regulacije
telekomunikacijske infrastrukture i prijenosa informacija, a također su
ugrađeni odgovarajući mehanizmi koji osiguravaju pojednostavljenje pristupa
telekomunikacijskom tržištu, jačaju tržišno natjecanje, stvaraju podlogu za
konvergenciju telekomunikacijskih usluga s uslugama informacijskog društva,
djelotvornije štite korisnike usluga – potrošače te osiguravaju primjerenu
zaštitu osobnih podataka i privatnosti korisnika usluga.

Na temelju odredaba Zakona o telekomunikacijama
nadležni ministar ovlašten je donijeti 31 provedbeni propis (pravilnik), kao i
niz provedbenih propisa koje može donositi prema potrebi, a u svrhu pobližeg
uređivanja tehničkih uvjeta i uvjeta uporabe za određene vrste
telekomunikacijske infrastrukture i opreme. Vlada Republike Hrvatske će u roku
6 mjeseci od dana stupanja Zakona na snagu donijeti Uredbu o ograničenjima
uporabe radijskih frekvencija. U najvažnije pravilnike, kojima će se pobliže
urediti pojedina pitanja provedbe Zakona o telekomunikacijama, a koji se
trebaju donijeti tijekom 2003. godine i u prvoj polovici 2004. godine, ubrajaju
se sljedeći:

• Pravilnik o pristupu mreži i međusobnom povezivanju,

• Pravilnik o namjeni
radiofrekvencijskog spektra,

• Pravilnik o
adresiranju i numeriranju u javnim telekomunikacijama i plaćanju naknade,

• Pravilnik o
telekomunikacijskim uslugama,

• Pravilnik o
koncesijama i dozvolama za obavljanje telekomunikacijskih usluga,

• Pravilnik o dodjeli
radijskih frekvencija,

• Pravilnik o plaćanju
naknade za obavljanje telekomunikacijskih usluga i djelatnosti,

• Pravilnik o plaćanju
naknade za dodjelu i uporabu radijskih frekvencija,

• Pravilnik o
stavljanju na tržište, stavljanju u pogon i uporabu radijske opreme i
telekomunikacijske terminalne opreme (RiTT opreme),

• Pravilnik o elektromagnetskoj kompatibilnosti
(EMC),

• Pravilnik o ograničenjima jakosti
elektromagnetskih polja za radijsku opremu i telekomunikacijsku terminalnu
opremu,

• Pravilnik o osnovnim telekomunikacijskim
uslugama,

• Pravilnik o postupku utvrđivanja i analize
mjerodavnih tržišta u telekomunikacijama,

• Pravilnik o općim
uvjetima poslovanja davatelja telekomunikacijskih usluga,

• Pravilnik o načelima
za određivanje cijena telekomunikacijskih usluga koje obavlja samo jedan
davatelj usluga,

• Pravilnik o ovlastima
za obavljanje djelatnosti u telekomunikacijama,

• Pravilnik o
upravljanju nacionalnom internetskom domenom Republike Hrvatske, i dr.

Osim navedenih
pravilnika planira se izrada i donošenje niza projekata i poticajnih mjera za
razvoj navedenog područja kao što je Suradnja na projektu uvođenja
inteligentnog prometnog sustava na prometnom koridoru br. 5, s mogućnostima
razvoja regionalne suradnje i suradnje s nacionalnim manjinama, donošenje
poticajnih mjera za uvođenje novih tehnologija u pokretne telekomunikacijske
mreže –EDGE, DCS1800, UMTS, mjera za primjenu širokopojasnih tehnologija u
Hrvatskoj – ISDN, ADSL, kabelske televizije, mjera za primjenu bežičnog
prijenosa u nepokretnim mrežama (WLL) u Hrvatskoj.

Institucionalni okvir

Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka
obavlja poslove utvrđene Zakonom o telekomunikacijama u sklopu svoje Uprave
pošte i telekomunikacija, čiji je djelokrug i unutarnje ustrojstvo novom
Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva napokon usklađeno sa zahtjevima i
potrebama djelotvornog obav­ljanja upravnih i stručnih poslova u području
telekomunikacija i informacijske tehnologije, na način da je uz postojeća dva
odjela (Odjel pošte i Odjel telekomunikacija) ustrojen i Odjel za razvoj
informacijskog društva.

Zakonom o telekomunikacijama osniva se Hrvatska
agencija za telekomunikacije koja je nacionalna regulatorna agencija za
obavljanje regulatornih i drugih poslova utvrđenih Zakonom o
telekomunikacijama. Agencija za telekomunikacije detaljnije je opisana u
poglavlju 4. Jačanje administrativne sposobnosti.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Usvojiti Strategiju razvoja telekomunikacija i informacijske tehnologije Republike Hrvatske (članci 98. i 99. SSP-a) | 12/2004 | MMTPR |
| Usvojiti Strategiju razvoja digitalne televizije (članci 98. i 99. SSP-a) | 12/2004 | MMTPR |
| Izraditi Studiju o međusobnoj povezanosti operatora u telekomunikacijama (članci 98. i 99. SSP-a) | 12/2004 | MMTPR |
| Izraditi Projekt uvođenja jedinstvenog europskog broja za hitne službe (članci 98. SSP-a) | 12/2004 | MMTPR |
| Izraditi Multimedijski portal prometnog sustava Republike Hrvatske (članci 98. i 99. SSP-a) | 12/2004 | MMTPR |

3.19.2. Poštanske usluge

Pravni okvir

Područje pošte i poštanskih usluga uređeno je
sljedećim zakonima: Zakonom o pošti (NN 172/03) i Zakonom o raz­dvajanju
Hrvatske pošte i telekomunikacija na Hrvatsku poštu i Hrvatske telekomunikacije
(NN 101/98). Donošenjem novog Zakona o pošti, koji je stupio na snagu 6.
studenoga 2003. godine, ispunjena je još jedna od obveza u postupku
usklađivanja hrvat­skog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske zajednice.
Novi Zakon o pošti u najvećem je dijelu usklađen sa sljedećim dvjema direktivama
Europske unije:

• Direktivom 97/67/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća, od 15. prosinca 1997. godine, o općim pravilima
za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici i poboljšanje
kakvoće usluga,

• Direktivom 2002/39/EZ
o izmjenama i dopunama Direktive 97/67/EZ, od 10. lipnja 2002. godine, s
obzirom na daljnje otvaranje poštanskih usluga u Zajednici tržišnom natjecanju.

Novim Zakonom o pošti
usklađena su normativna rješenja u području pošte i poštanskog prometa sa
zahtjevima Europske unije, u svrhu uspostave postupne liberalizacije tržišta
poštanskih usluga, uz navođenje poštanskih usluga i uvjeta uz koje će se te
usluge obavljati na slobodnom tržištu, ali i određivanje rezerviranih
poštanskih usluga nad kojima će HP – Hrvatska pošta d.d. zadržati monopol,
prije svega s ciljem osiguranja određenog nužnog opsega poštanskih usluga
određene kakvoće za sve korisnike na cijelom području Republike Hrvatske i pod
jednakim uvjetima.

Donošenjem novoga Zakona o pošti stvara se
poticajni normativni okvir te potrebni preduvjeti za promicanje već prihva­ćenih
europskih normi regulatornih pristupa koji trebaju pridonijeti daljnjem
unapređenju poštanskog sektora u Republici Hr­vat­skoj, te njegovom
integriranju u europsku i svjetsku poštansku infrastrukturu.

Institucionalni okvir

Za područje poštanskih usluga nadležno je
Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka, Uprava pošte i
telekomunikacija.

Novim Zakonom o pošti predviđeno je osnivanje
samostalnog i neovisnog regulatornog tijela – Vijeća za poštanske usluge, u
skladu sa standardima regulacije poštanskog prometa i poštanskih usluga na
razvijenim europskim i svjetskim poštan­skim tržištima.

Vijeće za poštanske usluge detaljnije je
obrađeno u poglavlju IV. Jačanje administrativne sposobnosti.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi Studiju uvođenja E-trgovine u poštansko poslovanje  (članci 98. i 99. SSP-a) | 12/2004 | MMTPR |

3.19.3. Informacijska tehnologija

Pravni okvir

Pravni okvir za razvoj informacijskog društva
određen je Zakonom o telekomunikacijama (NN 122/03), tehničkim zakonodavstvom,
pravima intelektualnog vlasništva, pravom na zaštitu osobnih podataka, pravom
pristupa informacijama i pravnom regulativom elektroničkog trgovanja. Uređenje
međunarodnih odnosa u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija
vezano je uz implementaciju Konvencije o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe
koju je Republika Hrvatska potpisala 23. studenoga 2001. godine (NN –
Međunarodni ugovori, 9/02.). Repub­lika Hrvatska potpisnica je i Agende eSEE o
suradnji u području razvoja informacijskog društva u jugoistočnoj Europi u
okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.

Novi Zakon o
telekomunikacijama koji je stupio na snagu 7. srpnja 2003. usklađen je s
direktivama starog okvira Europske unije. Uspostavljanjem slobodnog tržišta
telekomunikacijskih usluga i usluga s dodanom vrijednosti ovaj je Zakon
ostvario pretpostavke za brži razvoj informacijskog društva u Republici
Hrvatskoj.

Na jesenjoj je sjednici
Hrvatski sabor usvojio skup tehničkih zakona: Zakon o normizaciji, Zakon o
tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti (NN 158/03), Zakon o
akreditaciji (NN 158/03) i Zakon o općoj sigurnosti proizvoda (NN 158/03)
kojima se uređuje način djelovanja Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo,
normizaciju i mjeriteljstvo (NN 199/03) kao i postupci usvajanja normi i
akreditacije. Ovi su zakoni u potpunosti usklađeni s direktivama EU,
preporukama Međunarodne organizacije za zakonsko mjeriteljstvo (OIML),
međunarodnim i europskim normama niza EN 45000 i EN ISO/IEC 17000 te
međunarodnim sustavom homologacije UN-ECE.

Od 1. siječnja 2004. na
snagu su stupili novi Zakon o autorskom i srodnim pravima, Zakon o patentu,
Zakon o žigu, Zakon o industrijskom dizajnu, Zakon o oznakama zemljopisnog
podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga i Zakon o zaštiti
topografija poluvodičkih proizvoda. Ovi su zakoni usklađeni s direktivama EU
kao i s međunarodnim ugovorima koje je nakon donošenja do sada važećih zakona
potpisala i ratificirala Repub­lika Hrvatska (Ugovor o trgovinskim aspektima
prava intelektualnog vlasništva Svjetske trgovinske organizacije (Sporazum
TRIPs), Međunarodna konvencija za zaštitu umjetnika izvođača, proiz­vođača
fonograma i organizacija za radiodifuziju, Konvencija o distribuciji signala za
prijenos programa preko satelita, Ugovor o autorskom pravu i Ugovor o izvedbama
i fonogramima Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (WIPO),
Konvencija o priznavanju europskih patenata (EPC), Sporazum između Vlade
Republike Hrvatske i Europske Patentne organizacije o suradnji na području
patenata, Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova i Protokol koji
se odnosi na Madridski sporazum, Haški sporazum o međunarodnoj pohrani
industrijskoga dizajna). Novi Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla i
oznakama izvornosti proizvoda i usluga usklađen je i s odredbama Lisabonskog
sporazuma za zaštitu i međunarodnu registraciju imena podrijetla čime su
stvoreni uvjeti da Republika Hrvatska pristupi i tom Sporazumu.

Zakon o elektroničkom
potpisu (NN 10/02) Republika Hr­vat­ska donijela je još 2002. godine. Također,
doneseni su i prateći pravilnici; Pravilnik o evidenciji davatelja usluga
certificiranja elektroničkih potpisa (NN 54/02), Pravilnik o registru davatelja
usluga certificiranja elektroničkih potpisa koji izdaju kvalificirane
certifikate (NN 54/02), Pravilnik o mjerama i postupcima uporabe i zaštite
elektroničkog potpisa i naprednog elektroničkog potpisa, sredstava za izradu
elektroničkog potpisa, naprednog elektro­ničkog potpisa i sustava
certificiranja i obveznog osiguranja davatelja usluga izdavanja kvalificiranih
certifikata (NN 54/02) te Pravilnik o tehničkim pravilima i uvjetima
povezivanja sustava certificiranja elektroničkih potpisa (NN 89/02).

Zakonom o elektroničkoj
trgovini, koji je donesen u Hrvat­skom saboru 15. listopada 2003., uređuje se
pružanje usluga informacijskog društva, odgovornost davatelja usluga
informacijskog društva, te pravila u vezi sa sklapanjem ugovora u elektroničkom
obliku. Odredbe navedenog Zakona neće se primjenjivati na zaštitu podataka,
područje oporezivanja, javnobilježničku djelatnost, zastupanje stranaka i
zaštitu njihovih interesa pred sudovima, te na igre na sreću s novčanim
ulozima, uključujući lutrijske igre, igre u casinima, kladioničke igre i igre
na sreću u automatima, a u skladu s odredbama posebnih zakona koji uređuju
odnosna područja.

Usvajanjem Zakona o
elektroničkoj trgovini stvoren je pravni temelj za izjednačavanje sigurnih
elektroničkih oblika poslovanja s klasičnim papirnatim oblikom, uz poseban
naglasak na činjenicu da će ovaj Zakon dati gospodarstvu i državnoj upravi
Republike Hrvatske važnu natjecateljsku prednost te otvoriti put u novo,
tehnološki podržano tisućljeće, u kojem će elektronička trgovina sve više biti
imperativ postizanja konkurentnosti na svjetskim tržištima.

Zakon o elektroničkoj
trgovini u potpunosti je usklađen s Direktivom 2000/31/EZ Europskog parlamenta
i Vijeća, od 8. lip­nja 2000. godine, o određenim pravnim aspektima
elektroničke trgovine na unutarnjem tržištu, kao i s postojećom regulativom
ugovornog prava Republike Hrvatske.

Republika Hrvatska
ratificirala je Konvenciju o kiberne­tič­kom kriminalu (NN – Međunarodni
ugovori, 9/02). Konvencija je nužna radi odvraćanja od postupaka usmjerenih protiv
tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih sustava, mreža i računalnih
podataka, kao i za odvraćanje od njihovih zloporaba, jer utvrđuje
kriminalizaciju takvog ponašanja, usvaja ovlaštenja dovoljna za učinkovitu
borbu protiv takvih kaznenih djela, olakšavajući time otkrivanje, istraživanje
i kazneni progon tih kaznenih djela, kako na domaćoj, tako i na međunarodnoj
razini, te osiguravajući brzu i pouzdanu međunarodnu suradnju.

Institucionalni okvir

Na temelju Zakona o
ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija (NN
199/03) Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa nadležno je za planiranje,
usklađivanje i provođenje razvitka informatičke djelatnosti i njezino
povezivanje u cjeloviti informacijski sustav u Republici Hrvatskoj.

Javna ustanova CARNet
(Hrvatska akademska i istraživačka mreža) djeluje na cijelom teritoriju
Republike Hrvatske. Djelatnosti CARNeta definirane su Uredbom o osnivanju
CARNet-a (NN 16/95): razvoj, izgradnja i održavanje računalno-komunikacijske
infrastrukture koja međusobno povezuje obrazovne i znanstveno-istraživačke
ustanove u jedinstveni informacijski sustav, povezivanje CARNet mreže s
međunarodnim mrežama te razvoj i izgrad­nja informacijskih čvorišta i mreža.

CARNet održava javne
servise nužne za funkcioniranje Interneta u Republici Hrvatskoj:

• CIX (Croatian
Internet eXchange) predstavlja CARNetovu uslugu hrvatskim Internet Service
Providerima u svrhu razmjene Internet prometa na nacionalnoj razini. CIX usluga
je omogućena za komercijalne ISP-ove, nekomercijalne i privatne mreže.

• CARNet CERT (Computer
Emergency Response Team) formiran je radi uspostave adekvatne koordinacije i
suradnje u rješavanju sigurnosnih incidenata u kojima je barem jedna uključena
strana iz Hrvatske, edukacije korisnika i rada na prevenciji sigurnosnih
incidenata te suradnje s mjerodavnim ustanovama na izradi odgovarajućeg
zakonodavstva koje bi moglo pratiti razvoj informatizacije društva. Misija
CERT-a je uspostava mjesta od povjerenja na području sigurnosti računalnih mreža
i sustava u RH.

• HR-DNS služba vodi
poslove vezane uz upravljanje domenskim prostorom Republike Hrvatske. Tehničku
operativu DNS službe obavlja SRCE - Sveučilišni računski centar Sveu­čilišta u
Zagrebu.

Zakonom o izmjenama i
dopunama Zakona o Vladi Repub­like Hrvatske (NN 199/03) ustrojen je Središnji
državni ured za e-Hr­vat­sku koji koordinira poslove iz djelokruga tijela
državne uprave i povezivanje s privatnim sektorom u provedbi projekta e-Hrvat­ska.
Projekt e-Hrvatska predviđa da će se uspostaviti i umrežiti sustav koji će
građanima omogućiti da, putem Interneta, obavljaju komunikaciju s javnom
upravom. Djelatnosti Središ­njeg ureda za e-Hrvatsku obuhvatit će i poslove
koje je dosad obavljao Ured za internetizaciju Vlade Republike Hrvatske. Spomenutom
uredbom poslove, dokumentaciju, sredstva za rad, financijska sredstva, opremu
te prava i obveze Ureda, preuzima Središnji državni ured za e-Hrvatsku.

Unutar djelokruga Ministarstva mora, turizma,
prometa i razvitka nalazi se Uprava pošte i telekomunikacija koja, između
ostalog, obavlja upravne poslove i druge stručne poslove u djelatnosti
telekomunikacija, koje predstavljaju osnovnu informatičku infrastrukturu.

Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva
u svom djelokrugu ima i pripremu nacrta prijedloga zakona i drugih propisa iz
područja informacijskog društva koje se odnose na primjenu u gospodarstvu te
predlaže mjere, osigurava i provodi utvrđenu politiku i izvršava zakone i druge
propise iz tog područja.

Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi
Repub­like Hrvatske (NN 199/03) ustrojio se Središnji državni ured za upravu
koji obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na sustav i ustrojstvo
državne uprave i lokalne samouprave, politički i izborni sustav. Ured priprema
i izrađuje nove propise o ured­skom poslovanju u suradnji s HIDRA-om, kojima bi
se uredsko poslovanje u Republici Hrvatskoj osuvremenilo i prilagodilo
potrebama elektroničke uprave i komunikacije, sukladno modernoj regulativi i
legislativi EU, na bazi EUROVOC klasifikacije.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Osnivanje Nacionalnog vijeća za informacijsko društvo (članci 98. i 99. SSP-a) | 05/2004 | MZOŠ, MMTPR, SDeH, SDURS |
| Izraditi poticajne mjere za primjenu novih tarifnih modela u svrhu povećanja broja korisnika Interneta u Hrvatskoj (čl. 98. i 99. SSP) | 12/2004 | MMTPR, MZOŠ |
| Usvojiti plan provedbe Strategije razvitka informacijske i komunikacijske tehnologije za 2004. | 4/2004 | MZOŠ, MMTPR, SDeH, SDURS |

3.20. KULTURA I AUDIOVIZUALNA POLITIKA

3.20.1. Audiovizualna politika

Pravni okvir

Tijekom 2003. godine Republika Hrvatska je
donijela medijsko zakonodavstvo kojim se osigurava pravni okvir za slobodan i
nezavisan rad medija, te pluralizam medija, te su u tom dijelu ostvarene zadaće
iz Nacionalnog programa Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji –
2003. godine. Donijeti su Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji (NN 25/03), Zakon o
elektroničkim medijima (NN 122/03) i Zakon o medijima (NN 163/03).

Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji uređen je
status, organizacija, djelatnost HRT-a, te programska načela i obveze HRT-a kao
javne televizije, te je napose zajamčena javnost i samostalnost njezina rada.

Zakonom o elektroničkim medijima uređena su
prava, obveze i odgovornosti pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost
proizvodnje i objavljivanja programskih sadržaja i programskih usluga putem
elektroničkih medija, te interes Republike Hrvatske u području elektroničkih
medija. Napose je ovim Zakonom uređen status Vijeća za elektroničke medije, kao
nezavisnog regulatornog tijela za elektroničke medije, javnu televiziju i
radio, te privatnu televiziju i radio. Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestale
su važiti odredbe Glave XII. Radio i televizija Zakona o telekomunikacijama (NN
76/99, 128/99, 68/01 i 109/01).

Zakonom o medijima
uređene su pretpostavke za ostvarivanje načela slobode medija, prava novinara i
drugih sudionika u javnom informiranju na slobodu izvješćivanja i dostupnost
javnim informacijama, prava i obveze nakladnika, javnost vlas­ništva,
ostvarivanje prava na ispravak i odgovor, način obav­ljanja distribucije tiska,
način zaštite tržnog natjecanja, te prava i obveze drugih pravnih i fizičkih
osoba koje djeluju na području javnog informiranja. Stupanjem na snagu ovoga
Zakona prestaje važiti Zakon o javnom priopćavanju (NN 83/96, 143/98 i 96/01).

Doneseni propisi, pored
drugih propisa iz područja kulture, predstavljaju pravni temelj za poduzimanje
mjera u području audiovizualne politike. Međutim, potrebno je u pravni sustav
Republike Hrvatske preuzeti i niz konvencija Vijeća Europe koje se odnose na
audiovizualno područje.

Ministarstvo kulture će
tijekom 2004. (do kraja drugog kvartala) godine pokrenuti postupak ratifikacije
konvencije Vijeća Europe iz audiovizualnog područja i to Europsku konvenciju o
kinematografskoj koprodukciji (ETS br. 147 – Strasbourg, 02. 10. 92.).

Ministarstvo kulture će
do kraja drugog kvartala 2004. godine pokrenuti postupak potpisivanja sljedećih
konvencija iz pod­ručja medija:

• Europskog sporazuma o
razmjenama programa u obliku televizijskih filmova (ETS br. 27, Paris, 15. 12.
58.)

• Europskog sporazuma o
zaštiti televizijskog programa (ETS br. 34- Strasbourg, 22. 06. 60.)

• Europskog sporazuma o
sprječavanju programa emitiranog iz stanica izvan državnog područja (ETS br.
53, Strasbourg, 22. 01. 65)

Konvencije iz područja
kulture ne zahtijevaju posebnu izmjenu postojećih propisa, a njihovim
ratificiranjem one u smislu članka 140. Ustava Republike Hrvatske (NN 41/01)
postaju dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske, a po pravnoj su
snazi iznad zakona.

Institucionalni okvir

Za područje Audiovizualne politike nadležno je
Ministarstvo kulture, te novo regulatorno tijelo ustrojeno Zakonom o elektro­ničkim
medijima – Vijeće za elektroničke medije.

Sukladno članku 15.
Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih
organizacija, Ministarstvo kulture obavlja upravne poslove u području javnog
informiranja.

Novim Zakonom o
elektroničkim medijima uređen je djelokrug rada Vijeća za elektroničke medije
kao nezavisnog regulatornog tijela za elektroničke medije. Ovo Vijeće prema
članku 60. Zakona o elektroničkim medijima provodi postupak i dodjeljuje
koncesiju za obavljanje djelatnosti radija i televizije, te osigurava nadzor
nad provedbom odredbi o programskim načelima i obvezama utvrđenim za nakladnike
radijskog i televizijskog programa.

Člankom 56. Zakona o
elektroničkim medijima osnovan je Fond za poticanje pluralizma i raznovrsnosti
elektroničkih medija, koji ima zadaću poticati proizvodnju i objavljivanje
programskih sadržaja elektroničkih medija na lokalnoj i regionalnoj razini koji
je od javnog interesa.

3.20.2. Kultura

Pravni okvir

Područje kulture u Republici Hrvatskoj uređeno
je sljedećim zakonima:

• Zakon o kulturnim vijećima (NN 53/01)

• Zakon o ustanovama (NN 76/93, 29/97 ispr.)

• Zakon o upravljanju
javnim ustanovama u kulturi (NN
96/01)

• Zakon o financiranju javnih potreba u kulturi
(NN 47/90 i 27/93).

• Zakon o »Nagradi Vladimir Nazor« (NN 27/91)

• Zakon o arhivskom gradivu i arhivima (NN
105/97 i 64/00)

• Zakon o knjižnicama (NN 105/97, 5/98 i 104/00)

• Zakon o muzejima (NN 142/98)

• Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara
(NN 69/99 i 151/03)

• Zakon o obnovi ugrožene spomeničke cjeline
Dubrovnika (NN 21/86, 33/89, 26/93 i 128/99).

• Zakon o potvrđivanju UNIDROIT-ove Konvencije o
ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima, sklopljen u Rimu 24.
lipnja 1995. (NN, Međunarodni ugovori 5/00)

• Zakon o pravima samostalnih umjetnika i
poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva (NN 43/96, 44/96 i 127/00)

• Zakon o kinematografiji (NN 47/80, 20/90 i
53/90)

• Zakon o kazalištima (NN 61/91, 13/97 i
127/00).

Tijekom 2003. godine u provedbi Nacionalnog
programa Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji – 2003. godine
donijet je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih
dobara (NN 151/03), kojim je zakonodavstvo u području zaštite kulturnih dobara
usklađeno s propisima EU. Ovim Zakonom je uređeno pitanje izvoza kulturnih
predmeta navedenih u Uredbi Vijeća EEZ broj 3911/92 od 9. prosinca 1992. o
izvozu kulturnih dobara, te pitanje povrata nezakonito odnesenih kulturnih
predmeta iz država članica EU, sukladno Direktivi 93/7/EEZ o povratu kulturnih
predmeta nezakonito odnesenih s područja države članice.

Ministarstvo kulture će
tijekom 2004. godine pokrenuti postupak ratifikacije konvencija iz područja
zaštite kulturne baštine i to Europske konvencije za zaštitu arheološke baštine
(revidirana) (ETS br. 143 – La Valetta, 16. 01.92.) (do kraja drugog kvartala)
i UNESCO-ve Konvencije za zaštitu podvodne kulturne baštine (Pariz, 2. studeni
2001.) (do kraja četvrtog kvartala).

Institucionalni okvir

Ministarstvo kulture
obavlja poslove iz djelokruga koji mu je utvrđen člankom 15. Zakona o
ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija (NN
199/03).

Ministarstvo kulture
obavlja upravne i druge poslove u području kulture koji se odnose na: razvitak
i unaprjeđenje kulture, kulturnog i umjetničkog stvaralaštva, kulturnog života
i kulturnih djelatnosti; osnivanje ustanova i drugih pravnih osoba u kulturi;
promicanje kulturnih veza s drugim zemljama i među­narodnim institucijama;
stručne i upravne poslove za Hrvat­sko povjerenstvo za UNESCO; upravne poslove
u području javnog informiranja; poticanje programa kulturnih potreba pripadnika
hrvatskog naroda u drugim zemljama; osiguranje financijskih, materijalnih i
drugih uvjeta za obavljanje i razvitak djelatnosti kulture, a osobito muzejske,
galerijske, knjižničarske, arhivske, kazališne, glazbene i glazbeno-scenske, nakladničke,
likovne i filmske.

Ministarstvo kulture
obavlja upravne i druge poslove koji se odnose na: istraživanje, proučavanje,
praćenje, evidentiranje, dokumentiranje i promicanje kulturne baštine;
središnju informacijsko-dokumentacijsku službu; utvrđivanje svojstva zaštićenih
kulturnih dobara, propisivanje mjerila za utvrđivanje programa javnih potreba u
kulturi Republike Hrvatske; skrb, usklađivanje i vođenje nadzora nad
financiranjem programa zaštite kulturne baštine; osnivanje i nadzor nad
ustanovama za obavljanje poslova djelatnosti zaštite kulturne baštine;
ocjenjivanje uvjeta za rad prav­nih i fizičkih osoba na restauratorskim,
konzervatorskim i drugim poslovima zaštite kulturne baštine; osiguravanje
uvjeta za obrazovanje i usavršavanje stručnih radnika u poslovima zaštite
kulturne baštine; provedbu nadzora prometa, uvoza i izvoza zaštićenih kulturnih
dobara; utvrđivanje uvjeta za korištenje i namjenu kulturnih dobara, te
upravljanje kulturnim dobrima sukladno propisima; utvrđivanje posebnih uvjeta građenja
za zaštitu dijelova kulturne baštine; obavljanje inspekcijskih poslova zaštite
kulturne baštine. Ministarstvo obavlja i druge poslove koji su mu stavljeni u
nadležnost.

Ministarstvo obavlja
upravne i druge poslove koji se odnose na: istraživanje, proučavanje, praćenje,
evidentiranje, dokumentiranje i promicanje prirodne baštine, središnju
informacijsko-dokumentacijsku službu; utvrđivanje svojstva zaštićenih dijelova
prirode te njihovo vrednovanje; vođenje središnjih upisnika zaštićenih dijelova
prirode; propisivanje mjerila za utvrđivanje programa javnih potreba u području
zaštite prirode Republike Hrvatske; skrb, usklađivanje i vođenje nadzora nad
financiranjem programa zaštite prirode; osnivanje i nadzor nad ustanovama za
obavljanje poslova djelatnosti zaštite prirode; ocjenjivanje uvjeta za rad
pravnih i fizičkih osoba na poslovima zaštite prirode; osiguravanje uvjeta za
obrazovanje i usavršavanje stručnih djelatnika u djelatnostima zaštite prirode,
provedbu nadzora prometa, uvoza, izvoza zaštićenih dijelova prirode;
utvrđivanje uvjeta za korištenje i namjenu zaštićenih dijelova prirode, te
upravljanje zaštićenim dijelovima prirode; utvrđivanje uvjeta zaštite prirode;
inspekcijske poslove zaštite prirode.

Ministarstvo kulture
sukladno Zakonu o muzejima (NN 142/98) obavlja administrativne, tehničke i
druge poslove za Hrvatsko muzejsko vijeće, vodi očevidnik muzeja i galerija,
utvrđuje uvjete za osnivanje muzeja i galerija u suradnji s Hrvatskim muzejskim
vijećem, obavlja stručni nadzor nad radom matičnih muzeja, te nadzor nad
zakonitošću rada muzeja i galerija kojima je Repub­lika Hrvatska osnivač, kao i
nadzor nad radom državnih arhiva sukladno Zakonu o arhivskom gradivu i arhivima
(NN 105/97 i 64/00).

Uredbom o unutarnjem
ustrojstvu Ministarstva kulture (NN 70/01) propisano je da se za obavljanje
poslova iz djelokruga ovoga Ministarstva ustrojavaju sljedeće upravne
organizacije u sastavu Ministarstva i unutarnje ustrojstvene jedinice: 1.
Kabinet ministra; 2. Tajništvo Ministarstva; 3. Uprava za normativne i
upravno-pravne poslove; 4. Uprava za zaštitu kulturne baštine; 5. Uprava za
međunarodnu kulturnu suradnju; 6. Uprava za kulturni razvitak i stvaralaštvo;
7. Zavod za kulturu i 8. Uprava za gospodarenje i financiranje u kulturi.

Člankom 8. Zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara propisano je da o
povratu kulturnih dobara nezakonito odnesenih sa teritorija država članica
Europske unije odlučuje nadležni sud. To je sud opće mjesne nadležnosti,
općinski sud.

U postupku povrata
kulturnih dobara dužni su postupati i nadležni Konzervatorski odjeli
Ministarstva kulture, te Gradski ured za zaštitu spomenika kulture i prirode u
Zagrebu, posebno u poduzimanju mjera koje se odnose na pronalaženje kulturnog i
zaštitu kulturnog dobra, sukladno članku 8. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.

3.21. REGIONALNA
POLITIKA I KOORDINACIJA STRUKTURNIH INSTRUMENATA

3.21.1 Pravni okvir

Sadašnji pravni okvir ne sadrži jedinstveni
zakon koji bi sustavno rješavao problematiku regionalnog razvoja na cijelom
državnom teritoriju. Umjesto toga, postoji niz zakona koji su relevantni za
reguliranje i provođenje politike regionalnog razvoja.

Među njima posebno
valja izdvojiti one kojima se reguliraju pitanja razvoja onih područja
Republike Hrvatske koja zaostaju u razvoju. To su:

• Zakon o otocima (NN
34/99, 32/02),

• Zakon o područjima
posebne državne skrbi (NN 26/03),

• Zakon o
brdsko-planinskim područjima (NN 12/02, 32/02, 117/03),

• Zakon o obnovi i
razvoju Grada Vukovara (NN 44/01) i Zakon o Fondu za regionalni razvoj (NN
107/01).

Pored spomenutih zakona
koji izravno reguliraju pitanja razvoja onih područja RH koja zaostaju u
razvoju, ostali relevantni zakoni koji na izravan ili neizravan način
reguliraju pojedina pitanja vezana uz regionalni razvoj su:

a) zakoni koji
definiraju sustav i organizaciju jedinica lokalne samouprave:

• Ustav Republike
Hrvatske (NN 41/01, 55/01),

• Zakon o lokalnoj i
područnoj (regionalnoj) samoupravi (NN 33/01, 60/01),

• Zakon o područjima
županija, gradova i općina u RH (NN 10/97, 124/97, 68/98, 22/99, 117/99,
128/99, 44/00, 129/00, 92/01, 79/02, 83/02, 25/03, 107/03),

• Zakon o izboru
članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave (NN 33/01, 10/02),

• Zakon o Gradu Zagrebu
(NN 62/01);

b) zakoni o
financiranju jedinica lokalne i područne samouprave i raznim oblicima državne
potpore određenim područjima:

• Zakon o financiranju
jedinica lokalne i područne (regionalne)samouprave (NN 117/93, 33/01, 73/00, 59/01,
107/01, 117/01, 150/02),

• Zakon o porezu na
dobit (NN 127/00),

• Zakon o porezu na
dohodak (NN 127/00),

• Zakon o poticanju
ulaganja (NN 73/00),

• Zakon o poljoprivredi
(NN 66/01, 83/02),

• Zakon o državnoj
potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu (NN 87/02, 117/03),

• Zakon o državnim
potporama (NN 47/03),

• Zakon o proračunu (NN
96/03),

• Zakon o izvršavanju
Državnog proračuna za pojedinu godinu

c) zakon koji definira prostorno planiranje na
nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini:

• Zakon o prostornom
planiranju (NN 30/94, NN 68/98, NN 61/00, 32/02).

U cilju sustavnog
rješavanja pitanja regionalnog razvoja na cjelokupnom državnom teritoriju te
jasnog definiranja svih potrebnih mehanizama za provođenje politike regionalnog
razvoja na svim razinama, intencija je u što skorije vrijeme spomenute zakone,
koji reguliraju razvoj pojedinih slabije razvijenih pod­ručja u RH zamijeniti
jedinstvenim pravnim okvirom.

Pri tome valja
napomenuti kako je značajan pomak u planiranju ne samo regionalnog razvoja, već
razvoja na državnoj razini uopće, učinjen uvođenjem višegodišnjeg
(trogodišnjeg) planiranja proračuna države, općina, gradova i županija te
njihovih korisnika. Poseban značaj pri tome je dan planu investicijskih
razvojnih programa koji će se zasnivati na razvojnoj strategiji države te na
nacionalnim i regionalnim programima razvoja. Isto je regulirano novim Zakonom
o proračunu (o tome više u poglavlju 3.29).

Definiranje
odgovarajuće pravne osnove koja će biti uskla­đena s acquis communautaireom u
području regionalne politike, očekuje se do kraja 2005. godine

Nadalje, kako RH
trenutno nema pristup niti predpristupnim niti strukturnim fondovima, već je
glavni program pomoći za Republiku Hrvatsku CARDS program (iz kojeg se od 2001.
godine pomoć dobiva i na području regionalnog razvoja), ovdje također donosimo
popis propisa i sporazuma koji reguliraju korištenje tog programa te
institucionalni okvir za njegovu pro­ved­bu:

• Zakon o potvrđivanju
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU (NN, MU 14/01)

• Zakon o potvrđivanju
Okvirnog sporazuma između Europske komisije i Vlade RH u svezi sudjelovanja RH
u programima pomoći EZ (NN, MU 8/02)

• Sporazumi o
financiranju programa CARDS za pojedine godine (2001., 2002., 2003.)

• Memorandum o
suglasnosti između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske o osnivanju
Središnje jedinice za financiranje i ugovaranje (NN, MU 11/03).

• Odluka o imenovanju
ministra za europske integracije Nacionalnim koordinatorom za programe pomoći i
suradnje s Europskom unijom, od 18. listopada 2001.

• Zaključak Vlade RH od
18. listopada 2001. godine kojim se sva tijela korisnici programa CARDS
obvezuju na uspostavu jedinica za provođenje projekata iz tog programa.

Iako Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju izričito ne navodi obveze vezane uz harmonizaciju
na području regionalne politike, isti u svojim pojedinim dijelovima regulira
obveze na područjima koja su izravno ili neizravno od značenja za provođenje
politike regionalnog razvoja (npr. statistika, tržišno natjecanje, državne potpore,
financijska kontrola i sl.; o tome više u potpoglavljima 3.6, 3.12, 3.28,
3.29). Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju ne sadrži obvezu Republike
Hrvatske za usklađi­vanjem propisa o proračunu s pravnom stečevinom Europske
unije. Ipak, člankom 105. Sporazuma preuzeta je obveza jačanja suradnje na
regionalnom razvoju radi pridonošenja gospodarskom razvoju i smanjenju
regionalnih nejednakosti, na čemu se uz pomoć iz CARDS programa sustavno radi
od 2001. godine.

Sukladno tome, ovdje dajemo pregled već
provedenih te planiranih CARDS projekata koji na direktan ili indirektan način
pomažu u ostvarivanju spomenute preuzete obveze:

1) Capacity Building for Regional Development
Strategic Planning, CARDS 2001 (proveden)

2) Strategy and Capacity Building for Regional
Development, CARDS 2002 (u provedbi)

3) Support to National Development Planning,
CARDS 2003 (pred provedbom)

4) Sustainable Development in Return Areas,
CARDS 2002 (u provedbi)

5) Sustainable Development in Areas of Special
State Concern, CARDS 2003 (pred provedbom)

Konkretne zakonodavne mjere, kojima bi se vršilo
usklađi­vanje s acquis communautaireom na području regionalne politike i
koordinacije strukturnih instrumenata ne očekuju se u 2004. godini.

3.21.2 Institucionalni okvir

Jasan institucionalni okvir potreban za
provođenje regionalne politike na svim razinama definirat će se kroz
implementaciju CARDS 2002 projekta Strategija i jačanje kapaciteta za
regionalni razvoj, čija implementacija započinje u listopadu 2003. godine. Ovim
projektom će se, između ostalog, definirati svi potrebni mehanizmi i
instrumenti za provođenje politike regionalnog razvoja u Republici Hrvatskoj.
Dovršenje projekta predviđeno je do kraja 2005. godine.

Ciljevi projekta su:

• izraditi Nacionalnu
strategiju regionalnog razvoja i odgovarajući akcijski plan

• izraditi odgovarajuću
pravnu osnovu za regionalnu politiku u Republici Hrvatskoj koja korespondira
istoj pravnoj osnovi u zemljama članicama EU, a prvenstveno zahtjevima vezanim
uz upravljanje sredstvima iz Strukturnih fondova

• uspostaviti i ojačati
odgovarajući institucionalni okvir, koordinacijske mehanizme, kapacitete i
procedure za planiranje i provođenje politike regionalnog razvoja na
nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini

• ojačati partnerstvo
između svih relevantnih dionika u procesu planiranja i provođenje politike
regionalnog razvoja

Slijedom toga,
projektom će biti razmatrana pitanja vezana uz postizanje kompatibilnosti
pravnog, financijskog i institucionalnog okvira za provođenje, praćenje i
evaluaciju politike regionalnog razvoja.

Sadašnji institucionalni
okvir za planiranje i provođenje politike regionalnog razvoja te koordinaciju
programa pomoći CARDS kao temeljnog programa pomoći EU unutar kojeg se, između
ostalih područja, osigurava i pomoć području regionalnog razvoja, uključuje
sljedeće institucije:

1) Ministarstvo mora,
turizma, prometa i razvitka tijelo je državne uprave, između ostalog, nadležno
i za poslove koji se odnose na organiziranje izrade strateških infrastrukturnih
projekata i investicijskih programa od posebnog značenja za Republiku Hrvatsku
i drugih odgovarajućih krupnih infrastrukturnih radova od značaja za održivi
razvitak Republike Hrvatske koji se u cijelosti ili u većoj mjeri financiraju
sredstvima državnog proračuna, te za stručne poslove koji se odnose na
pokretanje, usklađivanje i nadzor poslova određenih aktima i propisima kojima
se uređuje razvitak otoka kao i stručne poslove koji se odnose na razvitak i
obnovu gospodarski zaostajućih područja i područja stradalih u Domovinskom
ratu.

2) Ministarstvo financija, kao tijelo državne
uprave, između ostalog, nadležno i za poslove pripreme i konsolidacije prora­čuna,
izvršavanje državnog proračuna, državno računovodstvo i praćenje izvršenja, u
suradnji s drugim tijelima državne uprave planira prihode i primitke te rashode
i izdatke proračuna i financijskih planova proračunskih i izvanproračunskih
korisnika na temelju višegodišnjih programa, kao i njihovo izvršavanje i
izvještavanje putem izvještaja i godišnjih obračuna proračuna i financijskih
planova te konsolidacije na razini jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave i države. Na taj način planiraju se i sredstva za provedbu posebnih
zakona kojima se reguliraju poticajne mjere za razvoj određenih područja u RH
koja zaostaju u razvoju čime se zapravo osiguravaju sredstva iz državnog
proračuna za provođenje politike regionalnog razvoja. Nadalje, u sastavu
Ministarstva financija djeluje Središnja jedinice za financiranje i ugovaranje
koja vrši administrativno i financijsko uprav­ljanje decentraliziranim
projektima koje financira EU, odnosno odgovorna je za provođenje natječajnih
postupaka, ugovaranje, upravljanje sredstvima EU, računovodstvene poslove,
izvješ­ćivanje te praćenje učinkovitosti provedbe projekata. Pored spomenutog,
Ministarstvo financija upravlja i programima i projektima u kojima sudjeluju
međunarodne financijske institucije (Svjet­ska banka, EBRD, EIB, Council of
Europe Development Bank) ili bilateralni partneri a koji se provode uz
nacionalno sufinanciranje.

3) Ministarstvo
europskih integracija, odnosno Uprava za koordinaciju programa pomoći i
suradnje s Europskom unijom ima vodeću ulogu u procesu programiranja nacionalne
komponente programa CARDS. Ona koordinira sudjelovanje tijela državne uprave u
pripremi višegodišnjih strateških dokumenata koji predstavljaju okvir za
korištenje programa CARDS, koordinira pripremu projekata koji se Europskoj
komisiji predlažu za financiranje u okviru jedne proračunske godine programa
CARDS, vrši prethodnu procjenu projektnih prijedloga kako bi se osiguralo da su
oni u skladu sa strateškim dokumentima.

4) Ostala resorna ministarstva, svako u svojem
djelokrugu rada, također sudjeluju u provedbi određenih segmenata regionalne
razvojne politike, sukladno svojim sektorskim prioritetima (Ministarstvo
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, Mini­starstvo gospodarstva,
rada i poduzetništva i dr.).

5) Fond za regionalni razvoj, sukladno Zakonu o
Fondu za regionalni razvoj, upravlja dijelom sredstava iz državnog prora­čuna
namijenjenim poticanju razvoja područja koja zaostaju u razvoju, a u cilju
postizanja ravnomjernog razvoja na cjelokupnom području Hrvatske.

6) Fond za obnovu i
razvoj grada Vukovara, sukladno Zakonu o obnovi i razvoju grada Vukovara,
zadužen je za provedbu Plana i Programa obnove i razvoja Grada Vukovara,
odnosno za koordinaciju njegove provedbe.

7) Zavod za prostorno
uređenje, u sastavu Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva, zadužen je za razvojnu politiku u području prostornog uređenja.
U skladu sa Strategijom prostornog uređenja RH i pripadajućim Programom
prostornog uređenja RH koje je donio Hrvatski sabor, Zavod je koordinirao
izradu regionalnih prostornih planova koja je okon­čana krajem 2002. godine.
Kroz horizontalnu i vertikalnu koordinaciju, Zavod prati provedbu politike
prostornog uređenja, a zadužen je i za praćenje stanja u prostoru te uspostavu
informacijskog sustava podataka o prostoru.

8) Državni zavod za statistiku nadležan je za
uvođenja sustava NUTS klasifikacije teritorijalnih jedinica te za prikupljanje
i obradu podataka regionalne statistike.

9) Ured za strategiju razvitka Republike
Hrvatske koordinira izradu strateških smjernica i razvojnih dokumenata Vlade
RH, te provedbu Strategije razvitka Republike Hrvatske »Hrvatska u 21.
stoljeću«.

10) Predstavnička i izvršna tijela jedinica
regionalne i lokalne samouprave u okviru svog samoupravnog djelokruga odlučuju
o poslovima od područnog (regionalnog) i lokalnog značaja iz svoje nadležnosti,
a osobito u područjima školstva, zdravstva, prostornog i urbanističkog planiranja,
gospodarskog razvitka, prometa i prometne infrastrukture, planiranja i razvitka
mreže obrazovnih, zdravstvenih, socijalnih i kulturnih ustanova i sl.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi izvješće o procjeni problema i ciljeva vezanih uz izradu Nacionalne strategije regionalnog razvoja (čl. 105.) | 06/2004 | MMTPR |

3.22. OKOLIŠ

3.22.1. Pravni okvir

Očuvanje prirode i čovjekova okoliša koja je
jedna od najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske, propisuje
članak 3. Ustava. Zakoni iz pravnog područja zaštite okoliša kao i drugi zakoni
moraju biti u skladu s Ustavom, a ostali propisi u skladu s Ustavom i zakonom.

Ustavne odredbe
Republike Hrvatske koje predstavljaju osnovu za oblikovanje okvira i sadržaja
prava okoliša u Republici Hrvatskoj, utvrđuju pravo na zdrav život, obvezu
države da osigura uvjete za zdrav okoliš, dužnost svakoga da, u sklopu svojih
ovlasti i djelatnosti, osobitu skrb posvećuje zaštiti zdravlja ljudi, prirode i
ljudskog okoliša, pružanje osobite zaštite svim stvarima i dobrima od osobitog
ekološkog značenja, koji su od interesa za Republiku Hrvatsku i mogućnost
ograničenja poduzetničkih sloboda i vlasničkih prava radi zaštite prirode,
ljudskog okoliša i zdravlja ljudi.

Pravno područje zaštite
okoliša uređuju: Međunarodni ugovori kojih je stranka Republika Hrvatska i koji
prema odredbi članka 140. Ustava čine dio unutarnjeg pravnog poretka Republike
Hrvatske, Zakon o zaštiti okoliša (NN 82/94 i 128/99), Zakon o zaštiti zraka
(NN 48/95), Zakon o otpadu (NN 151/03), Zakon o zaštiti prirode (NN 162/03),
Zakon o zaštiti od ionizirajućih zračenja (NN 105/99 i 173/03), Zakon o vodama
(NN 107/95), Zakon o zaštiti od buke (NN 20/03) te zakoni koji sadrže norme
kojima se uređuju postupanje sa sastavnicama okoliša kao prirodnog dobra u
cilju njihove zaštite pri planiranoj gospodarskoj uporabi i smanjenju pritiska
na okoliš: Zakon o prostornom uređenju (NN 30/94, 68/98, 32/02), Zakon o
gradnji (NN 175/03) itd., kao i posebni zakoni koji uređuju postupke i mjere sprječavanja
i onečišćenja okoliša te sadrže mjere koje smanjuju rizik po okoliš: Zakon o
prijevozu opasnih tvari (NN 97/93, 151/03), Zakon o zapaljivim tekućinama i
plinovima (NN 108/95), Zakon o otrovima (NN 27/99, 55/99), Zakon o zdravst­ve­noj
zaštiti (NN 121/03), Zakon o zaštiti od požara (NN 58/93), itd. te njihovi
provedbeni propisi.

U 2002. godini Hrvatski sabor donio je
Nacionalnu strategiju zaštite okoliša (NN 46/02) koja dugoročno određuje i
usmjerava ciljeve upravljanja okolišem u cilju održivog razvoja te
opredjeljenje za dogradnju pravnog sustava. Donesen je i Nacionalni plan
djelovanja za okoliš (NN 46/02) koji je u najvećoj mogućoj mjeri izrađen u
skladu s 5. i 6. akcijskim programom EU. Plan sadrži detaljne planove
djelovanja za tematska područja zaštite okoliša, tj. određene gospodarske
sektore: industriju i rudarstvo, energetiku, poljoprivredu i šumarstvo,
turizam, promet, lovstvo, ribarstvo; i za tematske cjeline: upravljanje
kakvoćom zraka, upravljanje vodama, upravljanje tlom i šumama, gospodarenje
otpadom, zaštita od buke, biološka raznolikost, očuvanje krajobraza i geološka
baština, upravljanje obalnim i otočnim pod­ručjem, urbano područje, ruralno
područje, upravljanje rizicima i nesrećama, civilna zaštita, te okoliš i
zdravlje. Svaki plan djelovanja sadrži: stanje, ciljeve i mjere za ostvarivanje
ciljeva, razinu djelovanja, odgovorne nositelje, vremensko razdoblje za
provedbu mjera i aktivnosti, moguće financijske izvore te povezanost s važećim
EU direktivama.

Temeljem zaključaka Svjetskog skupa na vrhu
održanog u Johannesburgu u rujnu 2002. godine započete su aktivnosti vezane za
izradu Strategije održivog razvoja Republike Hrvatske. Početkom 2003. godine
osnovan je Nacionalni odbor za izradu toga dokumenta, kojem je na čelu
Predsjednik Vlade Republike Hrvatske, a članovi ministar nadležan za zaštitu
okoliša, ministar gospodarstva i ministar rada i socijalne skrbi.

Međunarodni ugovori iz
područja zaštite okoliša su: okvirne konvencije kojima stranke preuzimaju
obveze i kojima se stvara pravni okvir za postupno usvajanje dodatnih protokola
s detaljnim i konkretnim obvezama te oni kojima se uređuje zaštita pojedinih
sastavnica okoliša, a koji su regionalnog ili globalnog značenja. Opće
konvencije koje horizontalno pokrivaju zaštitu okoliša jesu: Konvencija o
procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (ESPO), Konvencija o
prekograničnim učincima industrijskih akcidenata te Konvencija o pristupu
informacijama o sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u
pitanjima okoliša (Arhuška konvencija) i njezin Protokol o registrima
ispuštanja i prijenosa onečišćavala uz Arhušku konvenciju te Protokol o
strateškoj procjeni okoliša koje je potpisala Republika Hrvatska. Ostali
međunarodni ugovori koji pokrivaju područje zaštite okoliša, odnosno pojedinih
sastavnica okoliša, dani su u dokumentima kojima su obrađene pojedine
sastavnice i pojedina područja.

Zakon o zaštiti okoliša
(NN 82/94 i 128/99) uređuje zaštitu okoliša radi očuvanja okoliša, smanjivanja
rizika za zdravlje ljudi i stvara osnove za poboljšanje kakvoće okoliša. Njime
su uređena temeljna načela hrvatskog pravnog poretka o zaštiti okoliša u čijoj
su izradi korištene tadašnje direktive EU. Zakon je preuzeo pojedine institute
iz europskih direktiva, kao što su praćenje stanja okoliša (monitoring),
informacijski sustav zaštite okoliša, a stvorena je i osnova za uspostavu
katastra onečišćivanja okoliša te podizanja svijesti i odgoja i izobrazbe za
okoliš.

Na temelju ovog Zakona
doneseni su provedbeni propisi: Pravilnik o procjeni utjecaja na okoliš (NN
59/00), Pravilnik o katastru emisija u okoliš (NN 36/96), Uredba o kakvoći
tekućih naftnih goriva (NN 83/02), Uredba o standardima kakvoće mora na morskim
plažama (NN 33/96), Uredba o informacijskom sustavu zaštite okoliša (NN 74/99 i
79/99), Pravilnik o znaku zaštite okoliša (NN 64/96), Plan intervencija kod
iznenadnog onečiš­ćenja mora u Republici Hrvatskoj (NN 8/97), Plan intervencija
u zaštiti okoliša (NN 82/99, 86/99, 12/01), Pravilnik o priznanjima i nagradama
za dostignuća na području zaštite okoliša (NN 1/99, 26/02).

Izrađen je tekst
potrebnih izmjena i dopuna Zakona o zaštiti okoliša te je predviđeno donošenje
izmjena i dopuna Zakona o zaštiti okoliša tijekom II. odnosno III. kvartala
2004.

Izmjena i dopuna Zakona
o zaštiti okoliša temelji se na postojećoj koncepciji odnosno rješenjima
važećeg Zakona o zaštiti okoliša. Značajne novine odnose se na usklađivanje
pojmova s pojmovima preuzetim iz direktiva EU, uvođenje instituta strateške
procjene utjecaja na okoliš za strategije, planove i programe u njihovoj ranoj
fazi izrade, ekološke dozvole, pristup informacijama o okolišu, sustav
ekološkog upravljanja institucijom (EMAS). Razrađuju se i odredbe instituta
praćenja stanja okoliša (monitoring), uvođenjem preciznog određivanja obveza za
onečišćivača okoliša. Preciznije su utvrđeni poslovi i zadaci u vezi s
katastrom onečišćivanja okoliša i informacijskim sustavom zaštite okoliša.

Izmjene i dopune Zakona
o zaštiti okoliša izvršit će se prema: Direktivi Vijeća ministara 2001/42/EC o
procjeni utjecaja određenih planova i programa na okoliš, Direktivi Vijeća
ministara 85/337/EGS o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata
na okoliš, Direktivi 97/11/EEC o procjeni određenih javnih i privatnih
projekata na okoliš, Direktivi 96/61/EC o cjelovitom sprječavanju i nadziranju
onečišćavanja okoliša (IPPC Direktiva), Direktivi 2003/4/EC o pristupu
ekološkim informacijama, Direktivi 96/82/EC o kontroli opasnih nesreća
uključujući opasne tvari (Seveso II Direktiva), Uredbi (EC) br. 1980/2000
Europskog parlamenta i Vijeća o revidiranom programu dodjele znaka zaštite
okoliša Zajednice, Uredbi (EC) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
ministara o dopuštanju dobrovoljnog sudjelovanja institucija u sustav Zajednice
za ekološko uprav­ljanje institucijama (EMAS).

Također, bit će potrebno izmijeniti i dopuniti
provedbene propise koji će također biti usklađeni s relevantnim direktivama EU
i to: Uredba o procjeni i o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš, Uredba o
uvjetima izdavanja ekološke dozvole, Pravilnik o praćenju stanja (monitoring)
okoliša, Pravilnik o praćenju stanja tla, Pravilnik o postupku, metodologiji,
načinu i mjerama za provođenje sanacije tla, Pravilnik o sadržaju i načinu
vođenja registra zaštite okoliša, Pravilnik o stručnom savjetu za poticanje za
okoliš povoljnije proizvodnje (EMAS) i Pravilnik o sanacijskom programu
uklanjanja oštećenja okoliša.

Zakon o zaštiti okoliša i njegovi provedbeni
propisi sadržavat će rokove za provedbu pojedinih novih instituta koji osiguravaju
visoku razinu zaštite okoliša sukladno pravnoj stečevini EU bude u zadanom
roku.

Planirane aktivnosti za 2004. godinu

Zakonodavne mjere transponiranja pravne
stečevine EU u nacionalni pravni sustav na području zaštite okoliša za 2004.
jesu:

1. Izmjena i dopuna Zakona o zaštiti okoliša što
predstavlja osnovnu zakonodavnu aktivnost u 2004.

• Izrada izmjena i dopuna provedbenih propisa
Zakona o zaštiti okoliša, u cilju usklađivanja s važećim direktivama EU:
Pravilnik o katastru onečišćavanja okoliša, Plan intervencija u zaštiti
okoliša.

• Izrada provedbenih
propisa koji će se donijeti na temelju izmjena i dopuna Zakona o zaštiti
okoliša provodit će se tijekom njegovog donošenja odnosno usvajanja.

Također, provedbenim
propisima obuhvatit će se mjere vezane uz međunarodne konvencije: Konvencija o
procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (ESPO) i Konvencija o preko­graničnim
učincima industrijskih akcidenata.

2. Druge važne
zakonodavne mjere u području zaštite okoliša jesu:

• Izrada izmjena i
dopuna Zakona o zaštiti zraka

• Izrada provedbenih
propisa Zakona o zaštiti zraka, u cilju usklađivanja s važećim direktivama EU:
Uredba o preporučenim graničnim vrijednostima i kritičnim vrijednostima kakvoće
zraka i Uredba o tvarima koje oštećuju ozonski omotač

• Izrada i donošenje
provedbenih propisa temeljem Zakona o otpadu

Nositelji usklađivanja
navedenih propisa iz područja zaštite okoliša s pravnom stečevinom EU su MZOPU,
Uprava za upravno-pravne poslove i Uprava za zaštitu okoliša.

Programi pomoći EU

Programi pomoći
odvijaju se u okviru programa CARDS i REReP. U okviru projekta CARDS 2002
»Strategija za približavanje okolišnom zakonodavstvu EU« provodit će se
aktivnosti na usklađivanju zakonodavstva u području gospodarenja otpadom,
zaštite zraka i promjena klime i IPPC direktive. Cilj projekta REReP 1.3 »Pomoć
u izradi i prilagodbi propisa u području zaštite okoliša u JI Europi« je
jačanje kapaciteta u usklađivanju hrvatskih propisa sa zakonodavstvom EU.

3.22.2. Institucionalni okvir

Zakon o zaštiti okoliša propisuje da
učinkovitost zaštite oko­liša Države osiguravaju Hrvatski sabor i Vlada
Republike Hrvat­ske te predstavnička i izvršna tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave donošenjem strategije zaštite okoliša,
programa i planova intervencija i drugih planova zaštite okoliša te drugih
dokumenata važnih za zaštitu okoliša i održivi razvitak i održivo upravljanje
okolišem.

Stručno obavljanje
poslova zaštite okoliša i provedbu mjera zaštite okoliša osiguravaju tijela
državne uprave i tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Prema Zakonu o
ustrojstvu ministarstava i državnih upravnih organizacija (NN 199/03)
Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva (MZOPUIG)
obavlja upravne i druge poslove koji se odnose na opću politiku zaštite okoliša
u ostvarivanju uvjeta za održivi razvitak; zaštitu zraka, tla, voda, mora,
biljnog i životinjskog svijeta u ukupnosti uzajamnog djelovanja, kao što su
izrada prijedloga strategije za unaprjeđenje stanja u oblasti zaštite okoliša;
predlaganje, promicanje i praćenje mjera za unaprjeđivanje zaštite okoliša,
osiguravanje provedbe katastra onečišćavanja (monitoring); vođenje
informacijskog sustava zaštite okoliša, utvrđivanje mjera, uvjeta i suglasnosti
zaštite okoliša; skrb, usklađivanje i vođenje nadzora nad financiranjem
programa zaštite okoliša; postupanje s otpadom; priprema prije­d­loga standarda
zaštite okoliša; ocjenjivanje uvjeta za rad pravnih i fizičkih osoba iz
područja zaštite okoliša; inspekcijski poslovi zaštite okoliša, poticanje
odgoja i obrazovanja te istraživanja u svezi sa zaštitom okoliša.

Ministarstvo obavlja upravne i druge poslove
koji se odnose na prostorno uređenje Republike Hrvatske i usklađivanje
regionalnoga prostornog razvitka, planiranje, korištenje i zaštitu prostora,
ostvarivanje međunarodne suradnje u prostornom uređenju; informacijski sustav o
prostoru, praćenje stanja u prostoru i provedbu dokumenata prostornog uređenja
Republike Hrvatske, lokacijske dozvole, surađuje u izradi dokumenata prostornog
uređenja županija, gradova i općina radi osiguravanja uvjeta za gospodarenje,
zaštitu i upravljanje prostorom i usklađivanja djelo­vanja tijela državne
uprave koja sudjeluju u izradi, dono­šenju i provedbi dokumenata prostornog
uređenja, osiguravanje uvjeta za razvitak i unaprjeđenje poslovanja pravnih i
fizičkih osoba iz područja prostornog uređenja, uređenje naselja, te uređenje i
korištenje građevinskog zemljišta.

Ministarstvo obavlja upravne i druge poslove
koji se odnose na utvrđivanje uvjeta za projektiranje i gradnju građevina;
poslovanje pravnih i fizičkih osoba iz područja graditeljstva, Hrvatske komore
arhitekata i inženjera u graditeljstvu te drugih inženjera koji sudjeluju u
gradnji, praćenje i analiziranje kvalitete gra­đevinskih i projektantskih
usluga u graditeljstvu; građevne i uporabne dozvole, korištenje, održavanje i
uklanjanje građevine, inspekcijske poslove gradnje te provodi upravni postupak
iz područja stanovanja i komunalnog gospodarstva.

Ministarstvo obavlja
upravne i druge poslove koji se odnose na djelovanje instrumenata i mjera
gospodarske politike u graditeljstvu, stanovanje, politiku stanovanja, gradnju
stanova i naselja; socijalnih i službenih stanova; provedbu posebnih programa
Vlade Republike Hrvatske u stanogradnji, komunalno gospodarstvo; politiku,
praćenje i unaprjeđivanje stanja u komunalnom gospodarstvu, ostvarivanje
međunarodne suradnje u graditeljstvu i stanovanju.

Sadašnje unutarnje
ustrojstvo Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva
uređeno je Uredbom o unutrašnjem ustrojstvu koju je donijela Vlada Republike
Hrvatske (NN 13/03). Za obavljanje poslova iz djelokruga Ministarstva zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva ustrojene su sljedeće upravne
organizacije: Kabinet ministra, Odjel za informiranje, Tajništvo ministarstva,
Uprava za upravno-pravne poslove, Uprava za zaštitu okoliša, Uprava za zaštitu
prirode, Uprava za inspekcijske poslove, Uprava za graditeljstvo i Zavod za
prostorno uređenje. Unutar Uprave za zaštitu okoliša ustrojeni su, izvan
sjedišta Ministarstva, pododsjeci za zaštitu mora i priobalja i za zaštitu tla.
Unutar Uprave za inspekcijske poslove, radi obav­ljanja inspekcijskih poslova
na području Republike Hrvatske, ustrojene su područne jedinice-odjeli
inspekcijskog nadzora za sve županije i Grad Zagreb koje imaju odsjeke i
ispostave inspekcije. U okviru Uprave za upravno-pravne poslove ustrojen je
Odjel za normativno-pravne poslove, međunarodno pravne poslove i usklađivanje
pravnih propisa s propisima EU, a u okviru Uprave za zaštitu okoliša, Odjel za
EU integracije i međunarodne projekte.

Osim Ministarstva zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva i druga središnja tijela državne uprave obavljaju
upravne i druge poslove u vezi s zaštitom pojedinih sastavnica okoliša i
stanovništva:

• Ministarstvo kulture: zaštita prirode i
genetski modificirani organizmi;

• Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i
vodnoga gospodarstva: zaštita šuma i zaštita poljoprivrednog zemljišta od one­čiš­ćenja
štetnim tvarima, te integralno upravljanje vodama, genetski modificirani
organizmi;

• Ministarstvo mora, turizma, prometa i
razvitka: zaštita mora od onečišćavanja s brodova

• Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi:
zaštita od ionizirajućeg zračenja i zaštita od buke, genetski modificirani
organizmi;

• Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva: nuklearna sigurnost i postupanje s kemikalijama.

Na temelju Zakona o vodama osnovane su Hrvatske
vode, pravna osoba za obavljanje poslova kojima se ostvaruje uprav­ljanje
vodama koja između ostalih poslova upravlja državnim i lokalnim vodama te
obavlja i poslove zaštita voda i mora od onečišćenja s kopna.

U 2002. godini Vlada Republike Hrvatske osnovala
je javne ustanove: Agenciju za zaštitu okoliša (NN 75/02) i Državni zavod za
zaštitu prirode (NN 126/02).

• Agencija za zaštitu okoliša obavlja poslove
koji obuhvaćaju prikupljanje i objedinjavanje podataka o okolišu, obrade tih
podataka i izrade izvješća i vođenje baze podataka o okolišu.

• Državni zavod za zaštitu prirode obavlja stručne
poslove zaštite prirode koji između ostaloga obuhvaćaju prikupljanje i
obrađivanje podatak u vezi s zaštite prirode, praćenje stanja očuvanosti
biološke i krajobrazne raznolikosti, obavljanje statis­tičkih analiza,
organiziranje i provođenje odgojno-obrazovnih i promidžbenih aktivnosti i dr.

Agencijom i Državnim zavodom upravlja Upravno
vijeće koje je dužno najmanje jedanput godišnje podnijeti izvješće o svome radu
Vladi Republike Hrvatske i Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva i Ministarstvo kulture.

U 2003. godini donesen je Zakon o Fondu za
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost (NN 107/03), koji je izvanproračunski
fond, pravna osoba s javnim ovlastima te obavlja poslove financiranja pripreme,
provedbe i razvoja programa, projekata i sličnih aktivnosti u području
očuvanja, održivog korištenja, zaštite i unaprjeđenja okoliša i energetske
učinkovitosti i korištenja obnov­ljivih izvora energije. Fondom upravlja
Upravni odbor i direktor Fonda. Fond je dužan dostaviti izvještaje o
ostvarivanju programa rada i poslovanja ministru nadležnom za zaštitu okoliša i
ministru nadležnom za energetiku.

Zakonom o sustavu
državne uprave (NN 75/93, 92/96, 48/99, 15/00, 59/01 i 199/03) za obavljanje
poslova državne uprave u više upravnih područja (racionalizacija uprave) na
području jedinica područne (regionalne) samouprave ustrojava se ured državne
uprave. Za obavljanje upravnih i drugih stručnih poslova iz uprav­nog područja
zaštite okoliša, prirode, prostornog uređenja i graditeljstva Uredbom o
unutarnjem ustrojstvu ureda državne uprave (NN 21/02) osnovane su službe za
prostorno uređenje, zaštitu okoliša i graditeljstvo, kao osnovne ustrojstvene
jedinice u sjedištu ureda.

Na lokalnoj razini
općina, grad i županija uređuje, organizira, financira i unapređuje poslove
zaštite okoliša koji su regionalnog ili lokalnog značenja sukladno Ustavu i
zakonu. Zaštita okoliša jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave
obuhvaća: osiguravanje uvjeta za provođenje programa zaštite okoliša, pripremu
i provođenje sanacije kada je to njezina obveza, osiguravanje praćenja stanja
okoliša (monitoring), mjerenje imisija kad je to njezina obveza, osiguranje
uvjeta za vođenje katastra onečišćenja okoliša, očevidnika o stanju okoliša i
mjerama zaštite okoliša i načinu obavješćivanja javnosti. Prema Zakonu o
lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi (NN 33/01) za obavljanje poslova
zaštite okoliša ustrojavaju se upravni odjeli i službe (upravna tijela).

Skupština županije i
Skupština Grada Zagreba donose Program zaštite okoliša koji sadrži osnovne
ciljeve, uvjete i mjerila zaštite okoliša u cjelini, prioritetne mjere zaštite
okoliša po sastav­nim dijelovima i pojedinačnim prostornim cjelinama te
razrađuje načela i smjernice zaštite okoliša sadržane u Strategiji zaštite
okoliša te Izvješće o stanju okoliša. Program zaštite okoliša za pojedina uža
područja grada ili općine donosi gradsko vijeće, odnosno općinsko vijeće kada
je potrebno posebno zaštititi okoliš određenog područja grada ili općine radi
očuvanja kulturno-povijesnih, estetskih i prirodnih vrijednosti krajolika.
Prostornim planom određuju se zahvati na okoliš za koje je obvezna procjena
utjecaja na okoliš te nadležna tijela vode postupak procjene utjecaja na okoliš
za ove zahvate.

3.22.3. Procjena utjecaja
na okoliš

Pravni okvir

Postupak procjene utjecaja na okoliš pojedinog
zahvata provodi se temeljem Zakona o zaštiti okoliša (NN 94/82 i NN 128/99) i
Pravilnika o procjeni utjecaja na okoliš NN (59/00).

Pravilnik o procjeni
utjecaja na okoliš, određuje zahvate za koje je obvezna procjena utjecaja na
okoliš, sadržaj, rok i način izrade studije o utjecaju na okoliš, način
donošenja ocjene i zaključka o namjeravanom zahvatu, način obavješćivanja
javnosti i određivanje roka i načina sudjelovanja javnosti o odlučivanju, prava
i obveze sudionika u postupku.

U izmjenu i dopunu
Zakona o zaštiti okoliša unijet će se strateška procjena okoliša radi
usklađivanja s propisima odnosno direktivama EU.

Republika Hrvatska
donijela je Zakon o potvrđivanju Konvencije o procjeni utjecaja na okoliš preko
državnih granica (Espoo konvencija, NN – Međunarodni ugovori 6/96). Konvencija
je stupila na snagu 10. rujna 1997. godine. Također, potpisan je i Protokol o
strateškoj procjeni okoliša na Ministarskoj konferenciji u Kijevu u svibnju
2003. godine.

Institucionalni okvir

Postupak procjene utjecaja na okoliš provodi
Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, osim za
zahvate za koje je prostornim planom županije ili Grada Zagreba određena obveza
procjene utjecaj na okoliš, zahtjev se podnosi tijelu državne uprave nadležnom
za poslove zaštite okoliša na području županije ili Grada Zagreba.

Uredbom o uvjetima za izdavanje suglasnosti za
obavljanje stručnih poslova zaštite okoliša (NN 7/97), propisuju se uvjeti koje
mora ispunjavati pravna osoba za obavljanje stručnih poslova zaštite okoliša,
koja uključuje i izradu studije o utjecaju na okoliš.

Sadržaj aktivnosti za 2004. godinu

Nakon višegodišnje primjene Zakona o zaštiti
okoliša i njegovih provedbenih propisa uočile su se određene nepreciznosti i
nejasnoće zakonskih rješenja koje treba poboljšati i unaprijediti u cilju
usklađivanja s *acquis communautaireom*. Također su, na razini EU,
doneseni novi pravni instrumenti, odnosno postojeće relevantne direktive su novelirane.

Jedna od osnovnih zakonodavnih aktivnosti u
2004. godini bit će izrada izmjena i dopuna Zakona o zaštiti okoliša i
podzakonskih akata kojima će se urediti odnosno uskladiti s novim direktivama
EU, procjena utjecaja na okoliš, odnosno strateška procjena utjecaja na okoliš.

Izmjenama i dopunama
Zakona o zaštiti okoliša:

• uskladit će se
definicije iz područja okoliša s relevantnim direktivama, a posebno s
Direktivom 96/61/EC (IPPC Direktiva) o integriranoj prevenciji i kontroli
onečišćenja,

• uskladit će se
postupak ishođenja ekološke dozvole sukladno Direktivi 96/61/EC o integriranoj
prevenciji i kontroli onečišćenja te se propisuje donošenje provedbenog propisa
kojim će se odrediti uređaji/pogoni za koje je obavezno izdavanje ekološke
dozvole,

• uskladit će se
definicija operatera u skladu s Direktivom 96/82/EC o kontroli opasnih nesreća
uključujući opasne supstance (Seveso II Direktiva),

• uskladit će se
postupak strateške procjene utjecaj na okoliš na početku izrade prijedloga
strategije, planova i programa sukladno s Direktivom 2001/42/EC o procjeni
utjecaja određenih planova i programa na okoliš. Propisuje se donošenje
provedbenog procesa kojim se određuje postupak strateške procjene utjecaja na
okoliš, način pribavljanja svih potrebnih podataka, obrazloženja, rok provedbe
postupka, sudjelovanje javnosti, praćenje provedbe, način donošenja odluke o
utjecaju pojedinog zahvat u okviru prijedloga strategije, programa i plana,
Stratešku procjenu utje­caja na okoliš za dokumente koje donosi Hrvatski sabor
i Vlada Republike Hrvatske provodi Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva u suradnji s tijelom državne uprave koje priprema
dokument. Stratešku procjenu utjecaja na okoliš za dokumente koje donosi
županijska skupština odnosno skupština Grada Zagreba provodi županijski,
odnosno gradski upravni odjel za poslove zaštite okoliša.

• uskladit će se
postupak procjene utjecaja na okoliš sukladno s Direktivom 97/11/EEC, koja
dopunjuje Direktivu Vijeća ministara 85/33/EEC o procjeni određenih javnih i
privatnih projekata na okoliš,

• uskladit će se definicija »javnosti« sukladno
s Direktivom 2003/4/EC o pristupu okolišnim informacijama,

• odredit će se uvjeti koje mora ispunjavati
organizacija za uključivanje u sustav EMAS preuzimaju se prema Uredbi 761/2001
EC o dopuštanju dobrovoljnog sudjelovanja organizacijama u sustav Zajednice za
ekološko upravljanje EMAS.

U sklopu CARDS programa tijekom 2003. godine
odobrena su dva projekta:

1. Provedba procjene utjecaja na okoliš –
smjernice i obuka

2. Procjena učinaka razvojnih strategija na
okoliš.

3.22.4. Pristup informacijama i sudjelovanje
javnosti

Pravni okvir

Više zakona Republike Hrvatske sadrže odredbe o
obvezi davanja informacija iz djelokruga pojedinih državnih upravnih tijela,
kao na primjer Zakon o sustavu državne uprave (NN 75/93, 48/99, 15/00, 59/01 i
199/03) i Zakon o javnom priopćavanju (NN 69/03).

Osnovni ciljevi zaštite okoliša kako je
propisano odredbom članka 3. Zakona o zaštiti okoliša, (NN 82/94 i 128/99)
postižu se, između ostalog, sljedećim mjerama: »obavještavanjem javnosti o
stanju okoliša i njenim sudjelovanjem u zaštiti okoliša, povezivanjem sustava i
institucija zaštite okoliša Republike Hrvatske s međunarodnim institucijama,
donošenjem pravnih propisa o zaštiti okoliša«.

Odredba članka 49. Zakona o zaštiti okoliša
»Javnost podataka o okolišu« predstavlja osnovu na kojoj se temelji pristup
informacijama o okolišu u hrvatskom pravnom sustavu.

I drugi zakoni i podzakonski akti iz djelokruga
Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva propisuju
informiranje javnosti: Zakon o otpadu (NN 151/03), Pravilnik o postupanju s
ambalažnim otpadom (NN 53/96), Pravilnik o uvjetima za postupanje otpadom (NN
123/97), Plan intervencija kod iznenadnog onečišćenja mora u Republici
Hrvatskoj (NN 8/97), Uredba o ustroju i djelovanju sustava motrenja i obavješ­ćivanja
u Republici Hrvatskoj (NN 11/93), Zakon o Fondu za zaštitu okoliša i energetsku
učinkovitost (NN 107/03), Uredba o osnivanju Agencije za zaštitu okoliša (NN
75/03).

Pristup zakonodavstvu općenito je u skladu s
Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i
pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Arhuškom konvencijom).

Konačni prijedlog
Zakona o zaštiti okoliša, koji je u postupku usvajanja, uključuje odredbe o
informiranju javnosti o okolišu potpuno u skladu s odredbama Arhuške konvencije
i sa Direktivom 2003/4/EC Europskog parlamenta i Vijeća.

Zakonom o prostornom
uređenju (NN 30/94, 68/98, 61/00, 32/02) propisan je pristup podacima i dokumentima
značajnim za prostorno uređenje i praćenje stanja u prostoru te sudjelovanje
javnosti u izradi i donošenju dokumenata prostornog uređenja.

Zakon o vodama (NN
107/95) propisuje obvezu vođenja vodne dokumentacije u području upravljanja
vodama. U skladu sa Zakonom o vodama, Vodna dokumentacija vodi se i koristi
prema načelu javnosti. Više odredaba domaćeg zakonodavstva propisuje
sudjelovanje javnosti u zakonodavnom postupku i postupku odlučivanja u svezi s
okolišem.

Kada se radi o
sudjelovanju javnosti u svezi s planovima, programima i politikama koje se
odnose na okoliš, Zakonom o zaštiti okoliša (NN 82/94, 128/99) propisano je
sudjelovanje javnosti u izradi/donošenju dokumenta u svezi s planovima,
programima i politikama koje se odnose na okoliš: strategija zaštite okoliša i
programi zaštite okoliša. To su dokumenti kojima se uređuju osnovni ciljevi
zaštite okoliša i to na razini županije, grada i općina.

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva propise u postupku donošenja
objavljuje na svojim web stranicama na adresi www.mzopu.hr, pri čemu se javnost
upoznaje s tekstom propisa prije njegovog usvajanja u Hrvatskome saboru.

*Međunarodni
ugovori iz područja pristupa informacijama i sudjelovanja javnosti*

Republika Hrvatska potpisala
je temeljni međunarodni ugovor iz područja pristupa informacijama i
sudjelovanju javnosti: UN/ECE Konvencija o pristupu informacijama, sudjelovanju
javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Arhuška
konvencija) na četvrtoj ministarskoj konferenciji »Okoliš za Europu« u Aarhusu
1998. godine. Republika Hrvatska još nije ratificirala Arhušku konvenciju, ali
se u okviru predratifikacijskog postupka od listopada 2001. godine provodi
projekt »Pomoć Hrvatskoj u provedbi Arhuške konvencije», kojega financira
Danska agencija za zaštitu okoliša. To je dio REReP projekta 2.2. »Pomoć pri
implementaciji Arhuške konvencije u srednjoj i istočnoj Europi« (»Support
Developing Implementation Strategy for the Aarhus Convention in SEE«), kojega
Danska i Republika Hrvatska provode bilateralno. Ministarstvo zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva, u pripremama za ratifikaciju Arhuške
konvencije, provelo je zakonske i druge analize u vezi stupa 1 konvencije –
pristup informacijama i stupa 2 – sudjelovanje javnosti. Nastavno na izrađene
analize planira se provedba projekta pod programskom godinom CARDS 2003:
»Promicanje pristupa informacijama i javnog sudjelovanja u pitanjima zaštite
okoliša u skladu s Arhuškom konvencijom«

Institucionalni okvir

Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva osigurava sudjelovanje javnosti u pitanjima okoliša
proved­bom zakona i podzakonskih akata, a poslove provodi Odjel za
informiranje.

U području pristupa informacijama i sudjelovanja
javnosti u zaštiti okoliša, osim Ministarstva zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva sudjeluju i druga tijela državne uprave, a koja u svom
djelokrugu imaju pojedina područja zaštite okoliša. Informiranje se odnosi na
tiskanje glasila, uređivanja web stranice, obavještavanjem medija,
objavljivanje nacrta zakona i podzakonskih propisa i dr. te obavljanja drugih
poslova kojima se osigurava pristup informacijama i sudjelovanje javnosti u
vezi okoliša.

Također, Zakonom o lokalnoj i područnoj
(regionalnoj) samoupravi (NN 33/2001) propisano je neposredno sudjelovanje
građana u pitanjima koja se odnose na okoliš.

Planirane aktivnosti za 2004.

Nacionalnom strategijom zaštite okoliša i
Nacionalnim planom djelovanja za okoliš (NN 46/2002) utvrđena je politika i
mjere za informiranje i sudjelovanje javnosti u Republici Hrvat­skoj kojima se,
između ostalog, nalaže:

• uspostaviti jasan sustav propisa koji
omogućava proceduralna i institucionalna jamstva te formalizaciju protoka
informacija i sudjelovanja javnosti u postupcima odlučivanja,

• javnost koju to zanima pravodobno uključiti u
proces pripreme propisa i strateških dokumenata te u rad nekih od službenih
tijela (npr. Savjet za zaštitu okoliša),

• uspostaviti informacijske terminale s podacima
o radu ministarstava te sa zbirkama podataka o kakvoći okoliša (npr. katastar,
registri, evidencije i slično),

• uspostaviti središnji informacijski centar s
knjižnicom, čitaonicom, aktualnim sadržajem na internetu radi omogućavanja
pristupa specifičnim informacijama o okolišu,

• na lokalnoj razini,
posebice u mjestima većeg rizika i zamjetnih promjena u okolišu, pojačati
obavješćivanje i sudjelovanje javnosti uspostavom informacijskih središta pri
mjerodavnim lokalnim i područnim samoupravnim tijelima,

• u procese obavješćivanja
i sudjelovanja javnosti u zaštiti okoliša uključiti i gospodarstvo te
uspostaviti komunikacijske kanale sa svim potencijalnim partnerima,

U skladu s Nacionalnom
strategijom zaštite okoliša u 2004. godini planira se:

• dopuniti odredbe o informiranju i sudjelovanju
javnosti izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša odnosno uskladiti s
direktivama EU,

• izvršiti pripreme za potvrđivanje UN/ECE
Konvenciju o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i
pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Arhušku konvenciju),

• osigurati provedbu Arhuške konvencije,

• započeti s provedbom CARDS projekta
»Promicanje pristupa informacijama i sudjelovanje javnosti u vezi zaštite
okoliša u skladu s Arhuškom konvencijom«,

• unaprijediti rad informacijskog centra i
knjižnice Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva,

• potaknuti ustrojavanje informacijskih središta
pri lokalnim i područnim (regionalnim) samoupravnim tijelima,

• izraditi strategiju informiranja Ministarstva
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva,

• nastaviti s obavješćivanjem javnosti preko
medija,

• redovito izdavati publikacije o zaštiti
okoliša za širu javnost i za posebne ciljne skupine,

• osigurati bolji pristup svim oblicima
obavješćivanja o okolišu i sudjelovanje javnosti u svezi s okolišem,

• osigurati izdavanje glasila Ministarstva
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva »Okoliš« (barem periodično
i na engleskom jeziku) na papiru te besplatnu distribuciju ciljnim skupinama,

• poboljšati web stranice Ministarstva zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva i osigurati interaktivno
sudjelovanje javnosti

• nastaviti rad u okviru UNEP/GEF projekta
»Izrada nacionalnog okvira za biološku sigurnost« u dijelu koji se odnosi na
informiranje javnosti i sudjelovanje javnosti čiji je nositelj Ministarstvo
kulture.

U prosincu 2003. započela je izrada opisa posla
za projekt CARDS 2003 – Projekt »Promicanje pristupa informacijama i
sudjelovanja javnosti u vezi zaštite okoliša u skladu s Arhuškom konvencijom«.
Predviđeno trajanje projekta je 12 mjeseci, a troškovi projekta su procijenjeni
na 300.000 EUR. Očekivani rezultati projekta su: ustrojeni mehanizmi koji
osiguravaju odgovarajuće informacije o okolišu i sudjelovanje javnosti odnosno
osiguranje sudjelovanja u pristupu informacijama svih sudionika u procesu
zaštite okoliša.

3.22.5. Podizanje svijesti, odgoj i izobrazba za
okoliš

Pravni okvir

Zakon o zaštiti okoliša (NN 82/94 i 128/99)
temeljni je prav­ni akt za područje podizanja svijesti i odgoja i izobrazbe za
okoliš. On propisuje, između ostalog, da se osnovni ciljevi zaštite okoliša
postižu sljedećim mjerama: »razvijanjem svijesti o potrebi zaštite okoliša u
odgojnom i obrazovnom procesu i promicanjem zaštite okoliša, poticanjem korištenja
obnovljivih prirodnih izvora i energije, poticanjem upotrebe proizvoda i
korištenja proizvodnih postupaka najpovoljnijih za okoliš te ujednačenim
odnosom zaštite okoliša i gospodarskog razvoja«.

*Međunarodni ugovori iz
područja pristupa informacijama i sudjelovanja javnosti*

Na ministarskoj konferenciji »Okoliš za Europu«,
koja je održana u Kijevu 2003. godine, usvojena je izjava ministara UN/ECE
regije o izobrazbi za održivi razvoj. Tom je prigodom podržan UN/ECE Nacrt
Strategije izobrazbe za održivi razvoj kao pravodobna i važna osnova za dalji
razvoj na tome području.

Institucionalni okvir

Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva
zaštite oko­liša i prostornog uređenja (NN 13/03) ustrojen je Odjel za
informiranje. U tome Odjelu obavljaju se poslovi kojima je cilj podizanje
svijesti o okolišu te poslovi u vezi s odgojem i obrazovanjem na području
zaštite okoliša, kao i suradnja s nevladinim udrugama koje se bave zaštitom
okoliša.

U djelokrugu
Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređe­nja i graditeljstva je područje
izvaninstitucionalnog odgoja i izobrazbe za okoliš, a u djelokrugu Ministarstva
znanosti, obrazovanja i športa je razvoj odgoja i izobrazbe za okoliš u sustavu
školovanja. U području podizanja svijesti za okoliš, pored Ministarstva zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, i neka druga tijela državne
uprave u svojem djelokrugu promiču i potiču svijest o okolišu.

Planirane aktivnosti za 2004.

Nacionalnom strategijom zaštite okoliša i
Nacionalnim planom djelovanja za okoliš (NN 46/2002) utvrđena je politika i
mjere za podizanje svijesti, odgoj i izobrazbu za okoliš u Republici Hrvatskoj
kojima se, između ostalog, nalaže:

• obrazovati novinare u
području zaštite okoliša,

• stvarati
institucionalne i materijalne okvire za sudjelovanje udruga i građana kao
partnera pri primjeni načela održivoga razvoja i u procesima odlučivanja,

• promicati dobru
ekološku praksu u industriji i poduzet­ništvu,

• omogućiti podizanje
naobrazbe i modernizacijom nastavnih programa,

• priređivati kampanje
podizanja svijesti ciljnih skupina u svezi sa strateškim problemima zaštite
okoliša u zemlji,

• promicati nove oblike
načina življenja i potrošačkih navika prihvatljivih za okoliš radi potencijalno
dugoročnih promjena stajališta (stvaranje manje količine otpada, recikliranje,
štednja energije, iskorištavanje obnovljivih energetskih izvora, štednja
prirodnih resursa, promicanje znaka zaštite okoliša i slično).

U skladu s Nacionalnom
strategijom zaštite okoliša u 2004. godini planira se:

• uskladiti domaće zakonodavstvo
s odnosnim EU zakonodav­stvom u području podizanja svijesti i odgoja i
izobrazbe za okoliš,

• uključiti se u izradu
UN/ECE Strategije izobrazbe za odr­živi razvoj,

• izraditi državni
program odgoja i izobrazbe za okoliš,

• nastaviti s provedbom
međunarodnog programa GLOBE, kojega provodi Ministarstvo znanosti, obrazovanja
i športa uz potporu Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva

• uspostaviti sustav
obavješćivanja i promicanja dobre prakse te ustanoviti i stalno aktualizirati
biblioteku domaće i strane literature, didaktičkih, AV i drugih sredstava –
jačanjem postojećeg informacijskog centra i poticanjem otvaranja više
regionalnih informacijskih središta i referalnih biblioteka za okoliš,

• nastaviti rad na
»Programu odgoja i obrazovanja za okoliš i održivi razvoj«, kojeg je 2001.
godine na inicijativu Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva izradila nezavisna skupina stručnjaka za to područje,

• osigurati potporu i
Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa za provedbu navedenog Programa,

• podupirati organizacijski i financijski stalne
i sustavne aktivnosti odgoja i izobrazbe za okoliš i održivi razvoj,

• provoditi zajedničke programe izobrazbe za
okoliš i održivi razvoj u suradnji s Ministarstvom znanosti, obrazovanja i
športa, lokalnom i regionalnom samoupravom, gospodarstvom, udrugama, medijima i
drugim sudionicima,

• podupirati nevladine udruge koje provode
programe i projekte za podizanje svijesti i odgoja i izobrazbe za okoliš i
održivi razvoj (npr. Udruge Romi za Rome, PPP »Lijepa naša«, Hrvatskog centra
»Znanje za okoliš«, PUT – društva za komuniciranje ambijenta, Zelene Istre, Eko
centra »Caput Insulae« Beli, i drugih nevladinih udruga)

• nastaviti rad u okviru UNEP Programa za održivu
potrošnju i proizvodnju, kojim se podiže svijest o okolišu.

3.22.6. Okoliš i zdravlje

Pravni okvir

Zdravi okoliš shvaćen je i tretiran kao temeljni
preduvjet kvalitete čovjekovog življenja i očuvanja njegovog zdravlja, što je
izraženo već u temeljnom konstitutivnom aktu - Ustavu Republike Hrvatske kao
općenito pravo svakog građanina na zdravi okoliš. To pravo se dalje razrađuje u
specijalnim zakonima kao što su Zakon o zaštiti okoliša i Zakon o zdravstvenoj
zaštiti. Odredbom članka 5. Zakona o zdravstvenoj zaštiti (NN 121/03) kažu da
Republika Hrvatska ostvaruje društvenu skrb za zdravlje stanovnika i
provođenjem mjera na području zaštite zdravlja od štetnih čimbenika okoliša
mjerama koje stanovništvu osiguravaju zdravstveno ispravne namirnice, i vodu za
piće, vodu za rekreaciju i ostale vode, predmete opće uporabe, zaštitu od buke,
kakvoću zraka, kao i mjerama za neškodljivo zbrinjavanje otpadnih tvari,
mjerama zaštite zdravlja od štetnog djelovanja opasnih kemikalija te zaštitu od
izvora ionizirajućih i neionizirajućih zračenja.

Drugi zakoni koji
uređuju ovo područje su: Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, (NN
60/92) Zakon o hrani (117/03), Zakon o otpadu (NN 151/03), Zakon o zaštiti
zraka (NN 48/95) i njihovi podzakonski akti.

Važni dokumenti
politike i strategije koji povezuju zdravlje s različitim aspektima zaštite
okoliša su hrvatska politika i strategija »Zdravlje za sve do 2005.« i
Strategija razvitka zdravstva. Ključne strateške odrednice ovih dokumenata su:
»Uspostava politike koja se temelji na učinkovitoj kontroli, evaluaciji i
prevenciji svih zdravstvenih rizika koji su određeni fizikalnim, kemijskim,
biološkim, socijalnim i psihosocijalnim čimbenicima životnog i radnog okoliša«
i također »složenom, međusobno podupirajućom, intersektorskom i
multidisciplinarnom aktivnošću uklanjat će se i smanjivati po zdravlje štetni
utjecaj onečišćenja u svim medijima koji okružuju čovjeka i s kojima čovjek
dolazi u dodir«.

Institucionalni okvir

U zdravstvenom sustavu djelatnost zdravstvene
ekologije obavljaju Hrvatski zavod za javno zdravstvo s mrežom zavoda za javno
zdravstvo županija, odnosno njihove organizacijske podjedinice Službe za
zdravstvenu ekologiju. Njihova djelatnost određena je Zakonom o zdravstvenoj
zaštiti, a mjere koje su direktno u vezi s okolišem su:

• praćenje, analiza i proučavanje zdravstvene
ispravnosti vode za piće, vode za dijalizu, vode za rekreaciju i fizikalnu
terapiju, površinske i otpadne vode, stanje vodoopskrbe na terenu, zdravstvenu
ispravnost namirnica i predmeta opće uporabe kao i onih namijenih međunarodnom
prometu

• ispituje, prati, analizira i ocjenjuje utjecaj
čimbenika oko­liša na zdravlje ljudi te predlaže i sudjeluje u provođenju mjera
za sprječavanje njihovih štetnih djelovanja.

Hrvatski zavod za javno zdravstvo također
provodi aktivnosti prevencije otrovanja i nesreća s kemikalijama. Uključen je u
kontrolu prijevoza opasnih kemikalija, organizira edukaciju djelatnika koji
rukuju otrovima i populacije općenito, a ujedno djeluje kao savjetodavni centar
za hitne slučajeve otrovanja pojedinaca ili drugih hitnih stanja vezano uz
otrovne supstance.

U pojedinim segmentima sustava zdravstvene
ekologije uključene su i neke druge institucije kao Institut za medicinska
istraživanja i medicinu rada Medicinski fakultet i Škola narodnog zdravlja
»Andrija Štampar«.

Okoliš i zdravlje – situacijska analiza

Obuhvat stanovništva priključcima na javne
vodoopskrbne sustave u Republici Hrvatskoj je nešto viši od 70 % s značajnim
regionalnim varijacijama. U ruralnim područjima za piće se koristi voda iz
zdenaca različite dubine (10 - 100 metara), a ispitivanja zdravstvene
ispravnosti ovih voda pokazuju da je u oko jedne trećine ispitanih uzoraka
prisutno mikrobiološko onečiš­ćenje. Najčešći uzroci neispravnosti vode za piće
od mikro­bio­loških parametara su heterotrofi i totalni koliformi, od kemijskih
amonijak i nitrati, a od senzoričkih mutnoća.

Epidemije pri kojima je uzročnik prenesen vodom
za piće su rijetke i dešavaju se uglavnom u manjim vodoopskrbnim sustavima koji
nisu pod stalnim nadzorom javnozdravstvenih službi.

Zdravstvena ispravnost namirnica je temeljni
preduvjet osiguranja zdravlja, radne sposobnosti i kvalitete života pučanstva.
Ovo područje je regulirano Zakonom o hrani (NN 117/03). Provođenje ovog zakona
i pratećih propisa osigurava sanitarna inspekcija provođenjem nadzora u
proizvodnji, pri uvozu i u prometu. Kontrolu zdravstvene ispravnosti na tržištu
sanitarni inspektor osigurava uzimanjem uzoraka i analizom u javnim
laboratorijima ovlaštenim od Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi.

Hrvatski zavod za javno
zdravstvo kontinuirano prati zarazne bolesti te unutar toga i bolesti koje se
prenose hranom. Broj epidemija i pojedinačnih slučajeva alimentarnih
toksiinfekcija prijav­ljenih Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo u sklopu
sustava nadzora nad zaraznim bolestima kreće se između 50 i 100 godišnje,
najčešći uzročnici epidemija su salmonele i toksin stafilokoka, a od parazita
trihinela. Broj prijavljenih slučajeva alimentarnih toksiinfekcija se kreće
između 8 i 10 tisuća godišnje, a od ukupnog broja prijavljenih slučajeva
salmoneloze čine oko 50%.

Praćenje kakvoće zraka
u Republici Hrvatskoj obavljaju pravne osobe koje su ishodile suglasnost
ministarstva nadležnog za poslove zaštite okoliša sukladno Uredbi o uvjetima za
izdavanje suglasnosti za obavljanje stručnih poslova zaštite okoliša (NN 7/97).

Kakvoća zraka se
utvrđuje sukladno odredbama Uredbe o preporučenim graničnim vrijednostima
kakvoće zraka (NN 101/96, 2/97), temeljem čega se dalje utvrđuju kategorije
kakvoće zraka (I, II i III kategorija) po stupnju onečišćenosti.

Sustavnog praćenja
(monitoringa) buke u okolišu, kao i evaluacije utjecaja buke na zdravlje u
Republici Hrvatskoj nema. Mjerenja buke obavljaju se u sklopu izrade studija
utjecaja na okoliš pojedinih objekata i monitoringa koje iste propisuju, zatim
prilikom ispitivanja u sklopu izdavanja dozvole za rad objekata, prilikom
procjene ugroženosti na pojedinim radnim mjestima, te mjerenja buke na zahtjev
građana, odnosno pritužbe na buku sanitarnoj inspekciji.

Područje aktivnosti

 U Zakonu o zdravstvenoj zaštiti je kao jedna
od djelatnosti javnog zdravstva identificirana »ocjena i praćenje utjecaja
okoliša na zdravlje stanovništva«. Ove odredbe ne prate provedbeni propisi, a
niti odgovarajući financijski instrumenti. Stoga se praćenje podataka o stanju
okoliša i njihovo povezivanje s podacima o zdravlju stanovništva ne provodi
sustavno, odnosno provodi se samo kroz pojedinačne studije i projekte. Razlog
tome su nedovoljan broj stručnjaka, financijskih resursa i analitičkih
kapaciteta, multikauzalnost zdravstvenih posljedica djelovanja štetnih
čimbenika okoliša, visoke razine geografskih agregacija podataka o mortalitetu
i morbiditetu itd. Vezano uz onečišćenja okoliša i njihov utjecaj na zdravlje u
Republici Hrvatskoj se provodi:

• praćenje zdravstvene
ispravnosti namirnica na tržištu

• praćenje zdravstvene
ispravnosti vode za piće iz javnih vodoopskrbnih objekata

• unutar sustava
praćenja i suzbijanja zaraznih bolesti posebno se prate i obrađuju slučajevi i
epidemije bolesti koje se prenose hranom i epidemije bolesti koje se prenose
vodom, kao i drugi epidemiološki podaci važni za zaštitu pučanstva od zaraznih
i nezaraznih bolesti

• praćenje kvalitete
zraka

• za nove objekte koji
se planiraju graditi, sukladno Zakonu o zaštiti okoliša obvezna je izrada
Studija o utjecaju na okoliš unutar koje se evaluiraju i propisuju mjere za
sprječavanje utjecaja zahvata na okoliš i zdravlje ljudi, te isto tako i
monitoring program kojim se često dobivaju korisni podaci o onečišćenjima
okoliša i njihovu utjecaju na okoliš i zdravlje.

Također, informacijski
sustavi (epidemiološki i zdravstveno­statistički) funkcioniraju tako da bi se
eventualna pojava nekog klastera bolesti identificirala i na vrijeme istražila.
Isto vrijedi i za slučaj da se kroz postojeće sustave praćenja okoliša (hrana,
voda, zrak) identificira pojava nekog onečišćenja s potencijalno štetnim
djelovanjem na zdravlje.

Postojeće sustave
monitoringa treba ojačati i proširiti na one čimbenike i medije okoliša za koje
se to sada ne provodi.

U Republici Hrvatskoj
se trenutno radi na formiranju i jačanju mreže javnoga zdravstva i zdravstvene
ekologije (edukacija i specijalizacija liječnika u Županijskim zavodima za
javno zdravstvo), što je ključni element izgradnje kapaciteta evaluacije i
praćenja utjecaja okoliša na zdravlje. Pred završetkom je prva faza izgradnje
informacijskog sustava »okoliš i zdravlje«, što će omogućiti brzu razmjenu
podataka o zdravstvenoj ispravnosti namirnica, predmeta opće uporabe i vode za piće,
a isti sustav će se u budućnosti proširiti na sve ostale dostupne podatke o
stanju okoliša. Paralelna izgradnja ovog informacijskog sustava i njegovo
povezivanje s zdravstvenim informacijskim sustavom, uz eventualnu uporabu GIS
(geografical information system) omogućit će povezivanje i analizu podataka o
utjecaju okoliša na zdravlje, uzimajući u obzir moguće zemljopisne razlike u
stanju zdravlja odnosno pobolu i određivanje njihova odnosa prema stanju
okoliša istog zemljopisnog područja.

Sukladno obvezi iz članka 5. Zakona o
zdravstvenoj zaštiti potrebno je donijeti Program mjera zaštite zdravlja od
štetnih čimbenika okoliša

3.22.7. Informacijski sustav zaštite okoliša
(ISZO)

Pravni okvir

Obveza uspostave ISZO proizlazi iz Zakona o
zaštiti okoliša (NN 82/94, 128/99) temeljem čl. 41. je provedbeni propis kojim
se uređuje sadržaj, metodologija, obaveze, način dostavljanja podataka i
upravljanje podacima je Uredba o informacijskom sustavu zaštite okoliša (NN
74/99, 79/99). Nužnost uspostave ISZO naglašena je i Strategijom zaštite
okoliša (NN 46/02), Pravilnikom o katastru emisija u okoliš (NN 36/96) te
Nacionalnim planom djelovanja na okoliš (NPDO). Uredbom o osnivanju Agencije za
zaštitu okoliša (NN 75/02) propisani su poslovi prikupljanja i objedinjavanja odnosno
obrade podataka o okolišu.

Drugi posebni propisi
također uređuju obvezu prikupljanja podataka koji čine integralni dio
informacijskog sustava zaštite okoliša npr.:

• Zakon o vodama (NN
107/95)

• Zakon o službenoj
statistici (NN 103/03),

• Program statističkih
istraživanja Republike Hrvatske za 2003. godinu (NN 105/03).

Institucionalni okvir

Prikupljanjem i obradom
podataka o stanju i opterećenjima pojedine sastavnice okoliša, u Republici
Hrvatskoj se već niz godina bave upravne i stručne institucije kao što su:
Državna geodetska uprava (DGU), Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva, Državni zavod za statistiku (DZS), Državni hidrometeorološki
zavod (DHMZ), Hrvatske vode, Hrvatski zavod za javno zdravstvo, Institut za
oceanografiju i ribarstvo, Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada
itd.

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, odnosno bivša Državna uprava za
zaštitu okoliša, je od 1994. godine nadležno tijelo državne uprave za praćenje
stanja i izvješćivanje o okolišu, a za provedbu tih aktivnosti Ministarstvo
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva se oslanjalo i surađivao
sa drugim ministarstvima, upravnim i stručnim organizacijama te jedinicama
lokalne i područne samouprave.

Dosadašnje aktivnosti

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva zaduženo je za uspostavu
jedinstvenog informacijskog sustava zaštite okoliša. Postoje pojedina područja
koja su od donošenja Uredbe o informacijskom sustavu zaštite okoliša 1999.
godine značajno napredovala u izradi vlastitih informacijskih sustava - npr.
područje voda. Informacijski sustav zaštite okoliša definiran kao kooperativni
informacijski sustav, sastavljen od većeg broja dislociranih, neovisno
izrađenih, usklađenih i međusobno povezanih sustava. Zadatak Agencije za
zaštitu okoliša je prikupljanje, obrada, usklađivanje svih podataka u vezi s
okolišem a radi izrade izvješća o stanju okoliša. Potrebno je optimalno
iskoristili pos­tojeći resurs u Republici Hrvatskoj (institucije/postojeće
znanje/postojeće baze podataka), za pojedini segment okoliša biti će nominirana
jedna institucija (tzv. nacionalni referentni centar-NRC), koja će biti
odgovorna za prikupljanje i koordinaciju svih podataka vezanih uz taj segment
okoliša. Trenutno se prikupljaju podaci o potencijalnim referentnim centrima,
njihovim informacijskim sustavima i bazama podataka kojima raspolažu.

Katastar emisija u okoliš osigurava Ministarstvo
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva. Postojeća metodologija i
standardi prikupljanja, prijenosa i objave podataka i informacija, za područje
zraka Katastra emisija u okoliš, usklađuju se sa standardima EU i drugim
međunarodnim standardima kroz projekt LIFE Third Countries »Nadogradnja
nacionalnog sustava za praćenje emisije i ubrzanje njegove provedbe« čija
provedba će završiti 2004. godine.

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva radi i na slijedećim projektima
vezanim uz uspostavu baze podataka pojedinih segmenata okoliša, kao što je:
baza podataka o pokrovu tla u Republici Hrvatskoj a unutar Ministarstva kulture
radit će se inventarizacija močvarnih staništa u Republici Hrvatskoj te zaštita
i upravljanje vukovima.

Program mjerenja
kakvoće zraka u državnoj mreži za trajno praćenje kakvoće, kojeg je donijela
Vlada Republike Hrvatske 2002. godine, omogućit će kategorizaciju područja
obzirom na kakvoću zraka. Do danas su u Republici Hrvatskoj uspostavljene
četiri postaje za trajno praćenje kakvoće zraka te se planira daljnja uspostava
nove tri postaje u 2004. godini.

Statistiku okoliša vodi
Državni zavod za statistiku, a ista je određena prema Eurostat-u u Statistical
Requirement Compendium, edition September 2001, Chapter V Multi-domain
statistics. Prema ovim zahtjevima Državni zavod za statistiku je do sada
uskladio, u potpunosti ili djelomično slijedeće module: 712 Statistika otpada,
714 Statistika korištenja voda i ispuštanja u vode, 715 Statistika cjelovitih
emisija, 716 Indikatori pritiska na okoliš i indikatori održivog razvoja.

Dio provedenih
aktivnosti predstavlja ispunjenje mjera za ostvarenje kvalitetnog
informacijskog sustava zaštite okoliša kao najvažnijeg instrumenta za provedbu
politike zaštite okoliša te drugih ciljeva prema Nacionalnom planu djelovanja
za okoliš (NPDO).

Planirane aktivnosti u
2004.

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva uspostavlja informacijski sustav
zaštite okoliša za koji pripremu podataka i stručnu podlogu izrađuje Agencije
za zaštitu okoliša:

• početak izrade
metabaze podataka, vezane uz stanje i opterećenje okoliša u Republici
Hrvatskoj. Takva baza je »nulto stanje« postojećih baza podataka o okolišu i
morala bi odgovoriti na pitanja koji se sve parametri okoliša sustavno mjere,
kontroliraju, koje baze podataka postoje, u okviru kojih institucija, i tko su
konačni korisnici

• izrada baze podataka
o projektima zaštite okoliša koji se provode u Republici Hrvatskoj, posebice
onih koji u sebi sadrže elemente monitoringa i inventarizacije

• uspostava suradnje sa
referentim centrima

• poboljšanje
koordinacije monitoring sustava

• jačanje informatičke
infrastrukture Agencije i suradničkih institucija – referentnih centara te,

• nastavak i daljnje
jačanje suradnje sa Europskom agencijom za okoliš.

U sklopu projekta CARDS
2002 »Jačanje kapaciteta Agencije za zaštitu okoliša« započeti će pilot projekt
uspostave referentnog /tematskog centra. Pilot projekt će razraditi i testirati
način komunikacije, dostave i razmjene podataka i informacija između
referentnog centra, Agencije za zaštitu okoliša te drugih referentnih centara
(NPDO mjera 6.1.M12).

Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva će u 2004. godini nastaviti aktivno sudjelovanje u MED
POL programu UN-a, u sklopu kojeg se svake godine dostavljaju godišnja izvješća
o monitoringu mora Koordinacijskoj jedinici MAP-a.

Državni zavod za statistiku će provesti
revidiranje metodologije, obrasca i nomenklature otpada za modul 712 i izradu
metodologije i obrasca za modul 717.

Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva i Hrvatske vode su 2001. godini započeli s realizacijom projekta
»Informacijski sustav voda«. Dio toga projekta kojim će se definirati standardi
za procedure, protokole i informacijsku infrastrukturu u skladu s standardima
EU, je projekt CARDS 2002 »Informacijski sustav voda – standardizacija i
monitoring«.

CARDS projekt, također, za cilj ima sustavno i
pravovremeno prikupljanje, obradu, razmjenu podataka i dostupnosti podataka i
informacije interno – unutar Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva i Hrvatskih voda te eksterno - tijelima državne uprave,
međunarodnim institucijama te svim zainteresiranima, a posebno javnosti.
Završetak planirane faze projekta »Informacijski sustav voda« je kraj 2007.
godine kada bi ovaj informacijski sustav u svom najvećem dijelu trebao biti
usklađen sa svim zahtjevima EU-a.

3.22.8. Kakvoća zraka i promjena klime

Pravni okvir

Pravno područje zaštite zraka uređeno je Zakonom
o zaštiti okoliša, Zakonom o zaštiti zraka i međunarodnim ugovorima koje je
Republika Hrvatska potvrdila i koji su postali dio unutarnjeg pravnog poretka
Republike Hrvatske. U pravnom sustavu Republike Hrvatske je niz posebnih zakona
i drugih propisa koji sadrže mjere zaštite zraka i okoliša.

Propisi koji su na snazi a koji su doneseni do
2000. godine i neposredno uređuju područje zaštite zraka te su u nadležnosti
Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, jesu:

1. Zakon o zaštiti zraka (NN 48/95)

Zakon o zaštiti zraka uređuje sustav mjera,
način organiziranja i provođenja zaštite i poboljšanje kakvoće zraka. Cilj
Zakona je očuvanje zdravlja ljudi, biljnog i životinjskog svijeta, kulturnih i
materijalnih vrijednosti putem osiguranja najbolje moguće kakvoće zraka;
sprječavanje utjecaja na klimatske promjene i uspostavljanje i održavanje
cjelovitog sustava upravljanja kakvoćom zraka u Republici Hrvatskoj. Za
ostvarenje zakonskih ciljeva određuje se praćenje i utvrđivanje kakvoće zraka,
stupnja njegove onečišćenosti i izvora ispuštanja onečiščujućih tvari u zrak
(emisija). Prema stupnju onečišćenosti zraka utvrđuju se kategorije kakvoće
zraka od kojih ovise prava i obveze različitih subjekata u sprječavanju
onečišćenja te gradnja objekata i obav­ljanje drugih djelatnosti. Na temelju
zakona doneseni su provedbeni propisi kojima se detaljnije uređuje praćenje i
utvrđivanje kakvoće zraka i emisija u zrak.

Zakon o zaštiti zraka temelji se na propisima i
iskustvima EU koji su vrijedili do 1994. godine te ga je potrebno uskladiti s
Direktivom 96/61/EEC o cjelovitom sprječavanju i nadziranju onečišćavanja
okoliša, Direktivom 96/62/EC o procjeni i uprav­ljanju kakvoćom vanjskog zraka,
uzimajući u obzir i druge direktive EU koje se odnose na kakvoću zraka i
emisije u zrak.

2. Uredba o preporučenim i graničnim
vrijednostima kak­vo­će zraka (NN 101/96, 2/97),

PV i GV utvrđene u Uredbi o preporučenim i
graničnim vrijed­nostima kakvoće zraka temelje se na međunarodnim normama,
smjernicama ili propisima donesenim do 1995. godine.

Navedeni će propis biti potrebno uskladiti sa
skupinom novih direktiva EU: Direktivom 96/62/EC o okvirnoj kakvoći zraka;
Direktivom 99/30/EC o sumporovom dioksidu, dušikovim oksidima, lebdećim
česticama i olovu u ambijentalnom zraku; Direktivom 2000/69/EC glede graničnih
vrijednosti benzena i ugljikovog monoksida u ambijentalnom zraku te Direktivom
2002/3/EC glede ozona u ambijentalnom zraku.

Propisi koji posredno uređuju područje kakvoće
zraka, a temelje se na Zakonu o normizaciji, Zakonu o sigurnosti prometa na
cestama i Zakonu o zapaljivim tekućinama i plinovima, jesu:

• Pravilnik o kakvoći goriva za mlazne motore
(NN 79/95)

• Pravilnik o postajama za opskrbu prijevoznih
sredstava gorivom (NN 93/98)

• Pravilnik o homologaciji vozila (NN 15/02 i
28/03)

• Naredba o homologaciji (NN 69/98, 141/98,
147/98, 17/99, 28/99, 58/99, 64/99, 122/99, 12/00, 27/00, 123/00, 70A/01,
103/01, 94/02, 116/02, 125/02, 134/02, 4/03, 95/03 i 107/03)

• Pravilnik o tehničkim pregledima vozila (NN
9/93, 69/96, 89/96 i 149/02).

Nadležna tijela državne uprave postupno
usklađuju navedene propise s propisima Europske unije u okviru svog dijela u
Nacionalnom programu Republike Hrvatske za pridruživanje EU.

U razdoblju 2000. – 2003. godine kao
pozitivni efekti mogu se smatrati donošenje propisa kojima se detaljnije
uređuje uprav­ljanje kakvoćom zraka na nacionalnoj razini.

1. Uredba o utvrđivanju lokacija postaja u
državnoj mreži za trajno praćenje kakvoće zraka (NN 4/02)

2. Program mjerenja kakvoće zraka u državnoj
mreži za trajno praćenje kakvoće (NN 43/02)

Uredba i Program mjerenja kakvoće zraka
usklađeni su se smjernicama Vijeća Europske unije: 1996/62/EC, 1997/101/EC i
1999/30/EC. Također su uvaženi i kriteriji za praćenje pozadinskog ili
prekograničnog onečišćenja zraka koji se odnose na preuzete obveze Republike
Hrvatske, posebno glede Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju
zraka iz 1979. godine i njezinog EMEP programa.

Primjenu ova dva propisa osigurava Program Vlade
Repub­like Hrvatske do kraja 2003. godine kojim je prihvaćen Plan izgradnje
državne mreže za trajno praćenje kakvoće zraka do kraja 2007. godine te
osiguranje sredstava u državnom proračunu.

3. Uredba o kakvoći tekućih naftnih goriva (NN
83/02)

Nova Uredba donesena je radi usklađivanja s
Protokolom o daljnjem smanjenju emisija sumpora, direktivama Europske unije
(98/70/EC, 99/32/EC, 2000/71/EC i 2002/159/EC) te Protokolom o suzbijanju
acidifikacije, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom
prekograničnom onečišćavanju zraka iz 1979. godine, Protokolom o teškim
metalima te Deklaracijom UNECE o postupnom ukidanju potrošnje olovnog benzina
do 2005. godine. Pri donošenju Uredbe vodilo se računa o mogućnosti domaćeg
gospodarstva i drugih pravnih subjekata pa su propisani rokovi u kojima se
moraju postići propisane vrijednosti značajki kakvoće tekućih naftnih goriva, a
dan je i rok za primjenu zahtjeva normi HRN EN ISO/IEC 17025 i HRN EN 45004,
vrste A.

Međutim, za očekivati
je da će INA d.d. zbog nepravovremenog investiranja i nemogućnosti proizvodnje
svih tekućih naftnih goriva prema propisanim rokovima sukladno Uredbi
predložiti u 2004. godini izmjene i dopune postojeće Uredbe.

4. Uredba o izmjenama i
dopunama Uredbe o graničnim vrijednostima emisije onečiščujućih tvari u zrak iz
stacionarnih izvora (NN 105/02, 108/03)

Osnovni razlozi zbog
kojih su donesene izmjene i dopune postojeće Uredbe o graničnim vrijednostima
emisija onečiš­čujućih tvari u zrak iz stacionarnih izvora (NN 140/97) jesu:
usklađivanje načina mjerenja i svih propisanih GVE s odredbama iz međunarodnih
ugovora i direktiva EU (1999/13/EC, 2000/76/EC, 2001/80/EC), uzimajući u obzir
stanje tehnike hrvatskih postrojenja, činjenice da nakon 2002., odnosno 2004.
godine veći broj stacionarnih izvora neće moći udovoljiti odredbama Uredbe,
posebno glede emisija SO2, NOx i krutih čestica
te nemogućnost jednog dijela hrvatskog gospodarstva udovoljavanju propisanim
GVE radi nedostatka značajnih financijskih sredstava te propisanim rokovima
primjene koji su istekli.

Uredba o GVE u postupku
potpune harmonizacije s direktivama EU morat će proći još jednu reviziju. U pogledu
kontrole emisija hlapivih organskih spojeva iz difuznih izvora hrvatsko
zakonodavstvo izrazito je manjkavo te će biti potrebno donijeti nove propise
sukladno EU direktivama: 94/63/EC glede emisija hlapivih organskih spojeva koje
nastaju prilikom skladištenja i distribucije benzina te 99/13/EC glede emisija
hlapivih organskih otapala koje nastaju upotrebom otapala.

Programi podrške EU

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva jedan je od sudionika regionalnog
projekta 1.9. unutar Pakta o stabilnosti/REReP-a. U okviru ovog projekta
tijekom 2002/2003. godine hrvatski su stručnjaci uz tehničku pomoć stranih
stručnjaka pripremili prvi harmonigram usklađenosti propisa iz zaštite zraka sa
sljedećim EU direktivama: 94/63/EC, 96/62/EC, 97/101/EC, 98/70/EC, 99/13/EC,
99/30/EC, 99/32/EC, 2000/69/EC, 2001/80/EC i 2002/3/EC.

Iz programa CARDS 2002
pod nazivom »Strategija uskla­đivanja nacionalnog zakonodavstva s EU
zakonodavstvom«, pružit će se određena tehnička pomoć za provedbu zakonodavnih
mjera u području zaštite zraka.

Međunarodni ugovori iz
područja zaštite zraka

Potvrđeni međunarodni
ugovori iz područja zaštite atmosfere odnosno zaštite zraka, kojima su stvorene
neposredne obveze za Republiku Hrvatsku, a za čije izvršavanje se skrbi Ministarstvo
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, kao tijelo državne uprave
u čiju nadležnost spadaju pitanja koja se uređuju tim ugovorima, jesu: Bečka
konvencija o zaštiti ozonskog omotača (1991), Montrealski protokol o tvarima
koje oštećuju ozonski omotač (1991), Konvencija o dalekosežnom preko­graničnom
onečišćenju zraka (1991), Protokol Konvencije u svezi sa zajedničkim praćenjem
i procjenom dalekosežnog preko­graničnog prijenosa onečiščujućih tvari u Europi
(EMEP protokol, 1999), Protokol Konvencije u svezi s daljnjim smanjenjem
emisija sumpora (1999) i Okvirna konvencija UN o promjeni klime (1996).

U svrhu provedbe odredbi Montrealskog protokola
donesena je 1999. godine Uredba o tvarima koje oštećuju ozonski omotač (NN
7/99., 20/99). Ova Uredba, između ostalog, uređuje način ukidanja potrošnje
TOOO te postupanje s proizvodima koji sadrže te tvari ili su uz pomoć njih
proizvedeni. Ovaj propis potrebno je uskladiti s propisima EU: 2037/2000,
2038/2000, 2039/2000 i pripadajućim amandmanima na Montrealski protokol –
Zakonom o potvrđivanju izmjene Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju
ozonski omotač, (NN – Međunarodni ugovori 10/00) i Zakonom o
potvrđivanju izmjene Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski
omotač (NN – Međunarodni ugovori 12/01).

U razdoblju 2005. – 2007. godine
planira se pokretanje postupka potvrđivanja potpisanih protokola uz Konvenciju
o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka.

Republika Hrvatska
potpisala je Kyoto protokol uz Konvenciju UN o promjeni klime 1999. godine
prema kojem, kada on stupi na snagu i kada bude ratificiran od strane
Hrvatskoga sabora, proizlazi obveza smanjenja emisije stakleničkih plinova za
5%, u razdob­lju od 2008. do 2012. godine, u odnosu na referentnu godinu.

Obzirom na malu polaznu
emisiju, Republika Hrvatska je u Marakechu 2001. godine na Konferenciji
stranaka UNFCCC (COP7) podnijela zahtjev za povećanjem visine emisije za
referentnu godinu, pozivajući se na članak 4. 6. UNFCCC Konvencije. Zahtjev
Republike Hrvatske za sada još nije riješen.

U veljači 2002. godine
Republika Hrvatska dostavila je Sekretarijatu UNFCCC svoje Prvo nacionalno
izvješće o promje­ni klime. U skladu s obvezama prema UNFCCC konvenciji,
Republika Hrvatska je u obvezi dostaviti tajništvu UNFCCC Drugo nacionalno
izvješće o promjeni klime do kraja 2004. godine.

Temeljem Zakona o
potvrđivanju Okvirne konvencije UN o promjeni klime potrebno je donijeti
provedbeni propis kojim će se pobliže utvrditi provedba ovog međunarodnog
ugovora. Također je potrebno naznačiti da je Republika Hrvatska s gledišta
politike za sprječavanje klimatskih promjena još u stadiju planiranja te je
potrebno razraditi operativni program mjera, uspostaviti institucionalne
kapacitete za sustavno rješavanje pitanja klimat­skih promjena, umrežavanju
institucija, uspostavi međunarodne suradnje te povećanju javne svijesti o
pitanjima klimatskih promjena. Očekuje se da će osnovani Fond za zaštitu
okoliša i energetsku učinkovitost, sukladno Zakonu o fondu zaštite okoliša i
energetske učinkovitosti (NN 107/2003), u znatnoj mjeri doprinijeti pokretanju
konkretnih projekata.

Zakonodavstvo Republike
Hrvatske također će biti potrebno uskladiti s odredbama direktiva EU:
93/389/EEC o monitoringu CO2
i drugih stakleničkih plinova i 2003/30/EC o promociji i korištenju biogoriva
ili drugih obnovljivih goriva za transport.

Institucionalni okvir

Unutar Uprave za
zaštitu okoliša Ministarstva zaštite okoli­ša, prostornog uređenja i
graditeljstva ustrojen je Odjel za zaštitu atmosfere, tla, mora i priobalja
koji se sastoji od tri organizacijske jedinice: Pododsjeka za zaštitu
atmosfere, Pododsjeka za zaštitu tla (PJ Osijek) i Pododsjeka za zaštitu mora i
priobalja (PJ Rijeka). U Pododsjeku za zaštitu atmosfere zaposleno je 5
službenika i namještenika.

U skladu s planiranim
zadaćama potrebno je kadrovski ojačati Odsjek za zaštitu atmosfere u 2004.
godini te pristupiti organizacijskoj promjeni unutarnjeg ustrojstva
Ministarstva tako što će se ustrojiti novi odjel koji će se baviti samo
stručnim poslovima zaštite zraka.

Sukladno Zakonu o
zaštiti zraka općina, grad, Grad Zagreb i županija unutar upravnog i
samoupravnog djelokruga uređuju, organiziraju, financiraju i unaprjeđuju
poslove zaštite zraka.

U području zaštite
zraka, pored Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva
i neka druga središnja tijela državne uprave posredno obavljaju upravne i druge
poslove u vezi sa zaštitom atmosfere:

• Ministarstvo
unutarnjih poslova: postupak i kontrola emisija ispušnih plinova iz vozila,

• Ministarstvo
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva: zaštite šuma i zaštite
poljoprivrednog zemljišta od onečiš­ćenja štetnim tvarima,

• Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi: zaštita zdravlja ljudi od štetnih ekoloških
čimbenika, ionizirajućih i neionizirajućih zračenja, zaštita od buke te
postupanje s otrovima,

• Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva: postupanje s kemikalijama, energetska
učinkovitost, obnovljivi izvori energije,

• Državni
hidrometeorološki zavod: klimatske promjene, meteorološke postaje, praćenje
pozadinskog onečišćenja zraka

• Državni zavod za
intelektualno vlasništvo, normizaciju i mjeriteljstvo: postupak homologacije
vozila,

• Državni inspektorat:
nadzor kakvoće tekućih naftnih goriva na domaćem tržištu.

• Agencija za zaštitu
okoliša: izvješćivanje o stanju okoliša,

• Fond za zaštitu
okoliša i energetsku učinkovitost: financiranje programa energetske
učinkovitosti i obnovljivih izvora.

*Planirane
aktivnosti za 2004.*

Nacionalnom strategijom
zaštite okoliša i Nacionalnim planom djelovanja za okoliš (NN 46/2002) utvrđena
je politika i mjere za zaštitu zraka u Republici Hrvatskoj kojima se, između
ostalog, nalaže:

• izraditi Strategiju
zaštite zraka na državnoj razini,

• donijeti nove te
revidirati postojeće zakone i provedbene propise,

• uspostaviti
monitoring za praćenje kakvoće zraka na državnoj razini,

• izraditi program
smanjivanja emisija stakleničkih plinova u Republici Hrvatskoj te uvjete i
pravila za primjenu odredbi UNFCCC i Kyoto protokola.

U skladu s Nacionalnom
strategijom zaštite okoliša i Nacionalnim izvješćem Republike Hrvatske prema
Okvirnoj konvenciji UN o promjeni klime u 2004. godini planira se:

• donijeti novi Zakon o
zaštiti zraka usklađen s direktivama EU,

• donijeti podzakonske
akte o kakvoći zraka usklađene s direktivama EU,

• započeti izradu
strategije zaštite zraka čije se dovršenje planira u 2005. godini,

• nastaviti s
uspostavom postaja za trajno praćenje kakvoće zraka u državnoj mreži s
izgradnjom nove tri postaje u naseljenim mjestima,

• izraditi Drugo nacionalno
izvješće o promjeni klime sukladno obvezama iz UNFCCC te dokument dostaviti
tajništvu Konvencije do kraja 2004. godine,

• započeti s izgradnjom nacionalnog sustava za
proračun emisija stakleničkih plinova te registra izvora i tehnologija,

• započeti s uspostavom nacionalnog programa za
ublaženje klimatskih promjena,

• donijeti Uredbu o tvarima koje oštećuju
ozonski omotač usklađenu s direktivama EU i amandmanima na Montrealski
protokol.

3.22.9.
Gospodarenje otpadom

Pravni okvir

Nacionalnom strategijom zaštite okoliša i
Nacionalnim planom djelovanja za okoliš (NN 46/02) utvrđeno je da je
neodgovarajuće gospodarenje otpadom sadašnji najveći problem zaštite okoliša
koji treba početi rješavati donošenjem strategije gospodarenja otpadom i
aktivnostima na usklađivanju propisa sa onima Europske unije.

Prijedlog Strategije gospodarenja otpadom upućen
je u lipnju 2003. godine u saborsku proceduru. Ovaj dokument, kao instrument
procesa pristupa Europskoj uniji, slijedi smjernice dane strateškim dokumentima
i propisima EU s područja zaštite okoliša odnosno gospodarenja otpadom.

Donesen je novi Zakon o otpadu (NN 151/03), u
čijoj izradi su bile korištene tadašnje direktive EU o otpadu i opasnom otpadu.
Na snazi su provedbeni propisi temeljem Zakona o otpadu iz 1995.:

• Pravilnik o vrstama otpada (NN 27/96),

• Pravilnik o uvjetima za postupanje s otpadom
(NN 123/97 i 112/01).

• Pravilnik o postupanju s ambalažnim otpadom
(NN 53/96) i

• Uredba o uvjetima za postupanje s opasnim
otpadom (NN 32/98).

• Popis stručnih institucija koje imaju ovlast
za izdavanje izvješća o ispitivanju fizikalnih i kemijskih svojstava otpada (NN
51/96, 93/96)

Ostali relevantni propisi su: Uredba o
određivanju građevina od važnosti za Republiku Hrvatsku (NN 6/00), Pravilnik o
procjeni utjecaja na okoliš (NN 59/00), Pravilnik o katastru emisija u okoliš
(NN 36/96), Zakon o komunalnom gospodarstvu (NN 26/03), Zakon o prijevozu
opasnih tvari (NN 97/93), Naputak o postupanju s otpadom koji nastaje pri
pružanju zdravstvene zaštite (NN 50/00).

U rujnu 2003. godine, Hrvatski sabor donio je
novi Zakon o otpadu (NN 151/03) koji je stupio na snagu 1. siječnja 2004.
godine.

Izvršena su određena usklađivanja prema
Direktivi Vijeća ministara o otpadu 75/442/EEC s izmjenama/dopunama 91/156/EEC,
91/692/EEC i 96/350/EEC, Direktivi Vijeća ministara o odlagalištu otpada
1999/31/EC, Uredbi Vijeća 259/93 o nadzoru i kontroli prijevoza otpada
u/iz/kroz EU, Direktivi Vijeća o opasnom otpadu 91/689/EEC s izmjenama/dopunama
94/31/EC, Direktivi o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi 2002/96/EC,
Direktivi 2000/53 Europskog parlamenta i Vijeća o otpadnim vozilima, Direktivi
Vijeća i Parlamenta o ambalaži i ambalažnom otpadu 94/62/EC.

Novim zakonom određene su obveze izrade novih
podzakonskih propisa.

Republika Hrvatska donijela je Zakon o
potvrđivanju Konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i
njegovu odlaganju (Baselska konvencija) još 1994. godine te pri postupku
izvoza/provoza opasnog otpada Republika Hrvatska provodi postupak propisan ovom
konvencijom.

Institucionalni okvir

Zakon o otpadu propisuje da Vlada Republike
Hrvatske osigurava provođenje mjera postupanja s opasnim otpadom. Županije,
odnosno Grad Zagreb osiguravaju provođenje mjera postupanja s industrijskim,
ambalažnim, građevnim, električkim i elektroničkim otpadom, otpadnim vozilima i
otpadnim gumama. Općina, odnosno grad, osiguravaju provođenje mjera za
postupanje s komunalnim otpadom. Više jedinica lokalne odnosno područne
(regionalne) samouprave mogu sporazumno osigurati provođenje mjera za
postupanje s komunalnim odnosno neopasnim otpadom.

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva obavlja upravni nadzor nad
primjenom Zakona o otpadu i njegovih podzakonskih propisa, a inspekcijski
nadzor provodi inspekcija zaštite okoliša pri Ministarstvu zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva. Izvješća o ispitivanju fizikalno-kemijskih
svojstava otpada izdaju ovlaštene stručne institucije. U Ministarstvu zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva u okviru Uprave za zaštitu okoliša
ustrojen je Odjel za postupanje s otpadom u kojem je predviđeno devet radnih
mjesta.

Prema novom Zakonu o
ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija (NN
199/03), Ministarstvo za zaštitu okoliša, prostorno uređenje i graditeljstvo
provodi upravni nadzor nad provedbom Zakona o komunalnom gospodarstvu, u okviru
koga je komunalna djelatnost odlaganja komunalnog otpada te sakupljanje i odvoz
komunalnog otpada na uređena odlagališta.

Ministarstvo gospodarstva,
rada i poduzetništva daje mišlje­nje u postupku izdavanja dozvola za uvoz
neopasnog otpada, koje izdaje Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja
i graditeljstva. Državni zavod za statistiku prikuplja statističke podatke za
otpad.

Ostale institucije koje
su važne za problematiku gospodarenja otpadom su Agencija za zaštitu okoliša,
Hrvatski centar za čistiju proizvodnju, Hrvatska gospodarska komora (u okviru
koje djeluje Burza otpada) i dr.

Planirane aktivnosti za
2004. godinu

Donošenje Strategije
gospodarenja otpadom i izrada provedbenog dokumenta kojim će biti detaljnije
određeno provođenje mjera kroz tehničke smjernice, rokove, nositelje, načine
financiranja planira se za 2004. godinu.

Prema Zakonu o otocima
koji je u nadležnosti Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka, Vlada
Republike Hrvatske uz prethodno mišljenje Otočnog vijeća donosi Državni program
postupanja s otočnim krutim otpadom na prijedlog Ministarstva zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva i Ministarstva financija.

Nakon formiranja
Otočnog vijeća, planirano je donošenje navedenog Programa u 2004. godini, a
njime bi se uredilo postupanje s otočnim krutim otpadom na način da se izbjegne
odlaganje otpada na otocima.

U skladu s novim
Zakonom o otpadu u 2004. godini planira se donošenje niza novih podzakonskih
propisa:

• podzakonskog propisa koji će preuzeti liste
otpada i katalog otpada iz Direktive 259/93, što je u skladu s Aneksom VIII i
IX Baselske konvencije,

• podzakonskog propisa kojim će se propisati
uvjeti za privremeno skladištenje otpada unutar poslovnog prostora proiz­vođača,

• podzakonskog propisa kojim će se odrediti
postupanje s ambalažnim otpadom, a u skladu s odgovarajućom direktivama EU za
te vrste otpada,

Prijedlogom Strategije gospodarenja otpadom
definirana je potreba da se tijekom 2004. godine obavi utvrđivanje stvarnog
stanja gospodarenja otpadom (nulto stanje vezano za tokove otpada,
infrastrukturu te stanje na odlagalištima). Također se predviđaju inicijalne
aktivnosti na izgradnji sustava prikupljanja podataka i izvještavanja o otpadu
te osposobljavanja informacijskog sustava o otpadu. Predviđena je i izrada
smjernica za nadziranu sanaciju i/ili zatvaranje neuređenih odlagališta.

Državni zavod za statistiku u 2004. godini
planira provesti revidiranje metodologije, obrasca i nomenklature otpada za
modul 712 te izradu metodologije i obrasca za modul 717.

Provodi se pilot projekt: Odlaganje komunalnog
otpada sjeverozapadne Republike Hrvatske koji se odvija u okviru programa
Intereg IIIB Cadses Drava River Basin Project, koji je započeo u okviru bivšeg
Ministarstva javnih radova, razvitka i obnove.

U pripremi je projekt CARDS 2001 »Municipal
Environmental Management Capacity and Infrastructure« i projekt CARDS 2002
»Pilot Waste Management Strategy for Dalmatia«.

3.22.10. Upravljanje vodama

Pravni okvir

Zakon o vodama (NN 107/95) i Zakon o
financiranju vodnog gospodarstva (NN 107/95, 19/96 i 88/98) predstavljaju
temeljni pravni okvir za upravljanje vodama u Republici Hrvatskoj.

Zakonom o vodama uređuje
se pravni status voda i vodnog dobra, način i uvjeti upravljanja vodama
(korištenje voda, zaštita voda, uređenje vodotoka i drugih voda i zaštita od
štetnog djelovanja voda), način organiziranja i obavljanja poslova i zadataka
kojima se ostvaruje upravljanje vodama; osnovni uvjeti za obavljanje
djelatnosti vodnog gospodarstva, ovlasti i dužnosti tijela državne uprave i
drugih državnih tijela, jedinica lokalne samouprave i uprave i drugih pravnih
subjekata te druga pitanja značajna za upravljanje vodama.

Zakon o financiranju
vodnog gospodarstva utvrđuje izvore sredstava za financiranje poslova i namjena
kojima se u skladu sa Zakonom o vodama ostvaruje upravljanje vodama.

Osim ova dva zakona
područje upravljanja vodama u Republici Hrvatskoj uređuje 38 podzakonskih
akata.

Važan pravni okvir za
upravljanja vodama su i međunarodni ugovori koje je Republika Hrvatska
potpisala i ratificirala, a to su: Konvencija o zaštiti i uporabi
prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (NN-MU 4/96), Konvencija o
suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav (NN-MU 2/96) i Okvirni
sporazum o slivu rijeke Save (NN-MU 14/03). Osim navedenih međunarodnih
multiratelarnih ugovora važni su i bilateralni ugovori o vodnogospodarskoj
suradnji, potpisani sa susjednim državama: Republikom Mađarskom, Republikom
Slovenijom i Bosnom i Hercegovinom.

Institucionalni okvir

U skladu sa Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu
ministarstava i državnih upravnih organizacija (NN 199/03), Ministarstvo
poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva obavlja upravne i druge poslove
koji se odnose na upravljanja vodama i vodno-gospodarskim sustavom; praćenje i
prilagođavanje vodnogospodarskog razvitka s potrebama gospodarskog razvitka;
uređenje vodotoka i drugih voda i zaštitu od štetnog djelovanja voda i leda;
zaštitu od erozija i bujica; hidromelioracijsku odvodnju i navodnjavanje;
upravljanje vodnim dobrom i njegovo korištenje; zaštitu voda i mora od
onečišćenja s kopna; osiguranje zaliha voda u svrhu vodoopskrbe naselja s
pitkom vodom i gospodarstva s industrijskom vodom; korištenje vodnih snaga;
planiranje i usklađivanje razvoja i izgradnje javnih vodoopskrbnih sustava i
sustava javne odvodnje od državnog interesa i inspekcijske poslove.

U skladu s člankom 175. Zakona o vodama Hrvatski
sabor imenuje Nacionalno vijeće za vode radi razmatranja sustavnih pitanja
upravljanja vodama, usklađivanja različitih potreba i interesa te predlaganja
mjera za razvoj i poboljšanje vodnog sustava u Republici Hrvatskoj. Nacionalno
vijeće za vode ima predsjednika i deset članova.

U skladu s člankom 156. Zakona o vodama za
obavljanje poslova kojima se ostvaruje upravljanje državnim i lokalnim vodama
osnovana je pravna osoba čija je tvrtka Hrvatske vode pravna osoba za
obavljanje poslova kojima se ostvaruje upravljanje vodama.

Upravni i drugi poslovi iz područja upravljanja
vodama obavljaju se također u uredima državne uprave u županijama, lokalne
uprave i samouprave u skladu s odredbama Zakona o vodama.

Planirane aktivnosti

Tijekom 2002. i 2003.
godine bivša Državna uprava za vode je izradila prethodnu analizu propisa iz
područja upravljanja vodama s propisima EU. Analizom su obuhvaćeni najvažniji
propisi EU.

Na temelju provedene
analize prema CARDS-Programu nominirana su dva projekta:

1. Informacijski sustav
voda-standardizacija i monitoring i

2. Usklađivanje
hrvatske legislative iz područja upravljanja vodama s acquis communautaireom

Završetak jednog i
drugog projekta uvjet su za utvrđivanje rokova detaljnog usklađivanje hrvatskih
propisa s propisima EU iz područja upravljanja vodama.

Također je, u skladu s
navedenom analizom, zaključeno da će se izradom Vodnogospodarske osnove
Hrvatske (VOH) postići vrlo visoka usklađenost s propisima EU iz područja
upravljanja vodama. S tim u vezi donesen je Pravilnik o izradi VOH-a i pristupilo
se izradi VOH-a. I. dio VOH-a : Strateška osnova za upravljanje vodama u
završnoj je fazi izrade. Započete su i aktivnosti na izradi II. dijela VOH-a:
Planovi upravljanja vodnim područjima o čemu je donijet zaključak bivše Državne
uprave za vode i napravljen plan ključnih aktivnosti u izradi Plana upravljanja
vodama na vodnim područjima do 2009. godine.

U
okviru Okvirnog sporazuma o slivu rijeke Save pokrenut je projekt Plan
upravljanja voda u slivu rijeke Save, a sa Kraljevinom Nizozemskom u okviru
bilateralne suradnje pokrenut je projekt »Izrada okvira za formuliranje
vodnogospodarskih planova na vodnim područjima obalnog pojasa«. U okviru Stalne
hrvat­sko-mađarske komisije pokrenuta je inicijativa za izradu Plana
upravljanja vodama u slivu rijeke Drave. Putem izrade navedenih projekata
obavit će se i edukacija hrvatskih stručnjaka za izradu planova upravljanja
vodama u skladu sa zahtjevima EU. Navedeni planovi upravljanja vodama međusobno
se usklađuju sa Strategijom prostornog uređenja Republike Hrvatske, Strategijom
zaštite okoliša, planskom osnovom gospodarenja šumama na državnoj razini i
planskom osnovom unutarnje plovidbe.

U
nadležnosti je Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi kontrola vode za piće.
Sredstva za kontrolu vode za piće osiguravaju se u županijama i Gradu Zagrebu
kao jedinicama regionalne samouprave. Program službene kontrole vode za piće
nije se obavljao u obimu kako je to propisano Pravilnikom o zdravstvenoj
ispravnosti vode za piće zbog nedostatnih financijskih sredstava koje su u
svojim proračunima za tu namjenu osiguravale županije i Grad Zagreb.

Stupanjem
na snagu i početkom primjene Zakona o hrani (već za 2004. godinu) u državnom
proračunu osiguravala bi se sredstva za opći monitoring vode za piće kojeg bi
provodili sanitarni inspektori.

 Za te namjene trebalo bi osigurati cca. 5
milijuna kuna. U izradi je i Pravilnik o provođenju monitoringa ispitivanja
hrane, a time i sanitarne ispravnosti vode za piće.

Uz
navedene projekte koji će se financirati iz CARDS-Programa, osobito je važan
Dunavski regionalni projekt kojeg financira GEF/UNDP, a u organizaciji je
Međunarodne komisije za zaštitu rijeke Dunav (ICPDR). Projekt se radi u dvije
faze i prva faza je pri završetku, a druga faza će se realizirati do 2006.
godine u okviru koje je predviđena provedba komponenata obu­hvaćenih prvom
fazom.

U
suradnji s Japanskom agencijom za međunarodnu suradnju (JICA) predloženo je da
se nastavi realizacija projekta »Sma­nje­nje onečišćenja u slivu rijeke Save«,
a predložen je i novi projekt o razvoju monitoringa kakvoće voda na slivu
rijeke Save.

3.22.11. Upravljanje obalnim i otočnim područjem

Pravni okvir

Upravljanje obalnim i
otočnim područjem nije regulirano u okviru jednog zakonskog akta koji bi se
odnosio isključivo na navedenu tematiku, već je to područje regulirano nizom
zakona i podzakonskih akata od kojih su neki u nadležnosti Ministarstva zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, kao što su: Zakon o zaštiti
okoliša (NN 82/94, 128/99), Zakon o zaštiti prirode (NN 30/94, 72/94), Zakon o
otpadu (NN 34/95 i NN 151/03), Zakon o prostornom uređenju (NN 30/94, 68/98,
61/00), Plan intervencije kod iznenadnog onečišćenja mora u Republici Hrvat­skoj
(NN 8/97), dok drugi spadaju pod sektorske zakone: Pomorski zakonik (NN 17/94,
74/94, 43/96), Zakon o otocima (NN 34/99), Zakon o vodama (NN 107/95), Zakon o
morskim lukama (NN 108/95, 6/96, 97/00), Zakon o morskom ribarstvu (NN 74/94,
57/96, 46/97), Zakon o hidrografskoj djelatnosti (NN 68/98, 110/98).

Nacionalna
strategija zaštite okoliša i Nacionalni plan djelovanja za okoliš (NN 46/02)
utvrdili su ciljeve, mjere za ostvarivanje ciljeva, odgovorne nositelje, rokove
i moguće financijske izvore za upravljanje obalnim i otočnim područjem.

Međunarodni ugovori

Potvrđeni međunarodni ugovori iz područja
upravljanja obalnim i otočnim područjem kojima su stvorene neposredne obveze za
Republiku Hrvatsku su:

• Konvencija o zaštiti
morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja 1976, izmjene i dopune 1995. (NN
– Međunarodni ugovori 17/98) i prateći protokoli:

   o Protokol o suradnji u borbi protiv onečišćenja
Sredozemnog mora naftom i drugim štetnim tvarima u slučajevima opasnosti, 1976.
Izvršene su izmjene i dopune koje je Republika Hrvatska ratificirala. Novi
naziv Protokola je: Protokol o suradnji na sprječavanju onečišćenja s brodova,
i u slučajevima nezgoda, u borbi protiv onečišćenja Sredozemnog mora (NN
–Međunarodni ugovori 12/03).

   o Protokol o
sprječavanju onečišćavanja Sredozemnog mora potapanjem otpadnih i drugih tvari
s brodova i zrakoplova, 1976. Protokol je nadopunjen 1995. tako da mu je novi
naziv Protokol o sprječavanju i uklanjanju onečišćenja Sredozemnog mora
potapanjem otpadnih i drugih tvari s brodova i zrakoplova ili spaljivanjem na
moru. Republika Hrvatska ga je ratificirala 1998. (NN – Međunarodni ugovori
17/98),

   o Protokol o
posebno zaštićenim područjima, 1982. Izrađen je novi Protokol 1995. čiji je
novi naziv: Protokol o posebno zaštićenim područjima i biološkoj raznolikosti u
Sredozemlju. Republika Hrvatska je novi Protokol ratificirala 2001. (NN –
Međunarodni ugovori 11/01),

   o Protokol o
zaštiti Sredozemnog mora od kopnenih izvora onečišćenja, 1980. Protokol je
nadopunjen 1996. i novi mu je naziv: Protokol o zaštiti Sredozemnog mora od
kopnenih izvora onečišćenja (NN – Međunarodni ugovori 12/93). Nadopunjeni
Protokol Republika Hrvatska još nije ratificirala.

• Konvencija o
sprječavanju zagađivanja mora izbacivanjem otpadaka 1972. tzv. Londonska
konvencija i pripadajući Protokol iz 1996.

Institucionalni okvir

Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva nadležno je za izradu zakonske i provedbene podloge za
integralno planiranje obalnog i otočnog područja kao i za pro­vođenje
upravljanja obalnim i otočnim područjem.

Osim toga, u Upravi za
zaštitu okoliša pri Odjelu za zaštitu atmosfere, tla, mora i priobalja ustrojen
je poseban Pododsjek za zaštitu mora i priobalja. Pododsjek koordinira poslove
praćenja stanja kakvoće mora, izrađuje stručne dokumente, predlaže mjere za
poboljšanje kakvoće mora i priobalja, priprema stručne ocjene i izrađuje
prijedloge u vezi sa sanacijskim programima za uklanjanje posljedica
onečišćenja mora i priobalja.

Ostala tijela državne
uprave koja u svom djelokrugu rada imaju dio nadležnosti glede obalnog i
otočnog područja su: Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka,
Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi.

Prioritetne aktivnosti
u 2004.

Nastaviti i unaprijediti kontinuirano praćenje
kakvoće obalnog mora

U svrhu kontrole kakvoće mora za kupanje
Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva koordinira
Program ispitivanja kakvoće mora na plažama hrvatskog Jadrana, sukladno Uredbi
o standardima kakvoće mora na morskim plažama (NN 33/96), koja je usklađena s
Direktivom EU 76/160/EEC.

Nacionalni istraživački
program »Sustavno istraživanje Jadranskog mora kao osnova održivog razvitka
Republike Hrvat­ske« (skraćeno Projekt Jadran) koordinira Ministarstvo znanosti
i tehnologije. Navedeni Program započeo je 1998. godine prema odluci Vlade
Republike Hrvatske donesene 1997. godine. Njegova je glavna svrha da osigura
potrebne podatke za planiranje održivog razvitka obalnog područja. U Projektu
sudjeluje, između ostalih, i Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja
i graditeljstva te različite institucije, uključujući znanstvene institucije
koje istražuju more, sveučilišta, vladine institucije i županijski zavodi za
javno zdravstvo. Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva planira i u 2004. godini sudjelovati u navedenom projektu.

U sklopu navedene
mjere, a u okviru UNEP/MAP-ovog MED POL programa Ministarstvo zaštite okoliša i
prostornog uređenja u 2004. godini planira financirati pripremne radnje za
uvođenje Programa eutrofikacije Jadrana. Predviđena sredstva iznose 50.000 kn.

U 2004. godini
Republika Hrvatska će nastaviti aktivno sudjelovanje u MED POL programu
UNEP/MAP-a u sklopu kojeg se svake godine dostavljaju godišnja izvješća o
monitoringu mora Koordinacijskoj jedinici MAP-a za koja ona osigurava određena
financijska sredstva. Za 2003. godinu UNEP/MAP osigurao je sredstva za izradu
izvješća u iznosu od 25.000 USD koje će biti završeno do ožujka 2004. godine.

*Informiranje
javnosti i podizanje svijesti civilnog sektora o problematici zaštite mora i
priobalja*

U tu svrhu,
Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva u 2004.
godini planira, na temelju prikupljenih i obrađenih podataka o kakvoći mora na
plažama, izraditi godišnje izvješće za 2003. godinu i financirati tiskanje
brošure i karte o kakvoći mora na morskim plažama. Za to predviđena sredstva
iznose oko 45.000 kn.

*Ratifikacija
međunarodnih zakonskih instrumenata te izmje­ne i dopune nacionalnog
zakonodavstva*

U okviru aktivnosti za 2004. godinu u svezi
međunarodne zakonske regulative, Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva priprema izradu nacrta prijedloga zakona o
potvrđivanje Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja kopnenim
izvorima i aktivnostima u sklopu Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog
područja Sredozemlja i Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćavanja
uslijed istraživanja i iskorištavanja epikontinentskog pojasa, morskog dna i
morskog podzemlja.

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva u suradnji s Ministarstvom
unutarnjih poslova i ostalim nadležnim tijelima planira u 2004. godini izraditi
Izmjene i dopune Plana intervencija kod iznenadnog onečišćenja mora u Republici
Hrvatskoj.

Suradnja s ostalim
državama i s međunarodnim organizacijama u cilju zaštite mora i obalnog
područja te uvođenje integralnog upravljanja na principima održivog razvoja.

U sklopu toga provodi se:

• suradnja s
UNEP/MAP-om preko 6 regionalnih akcijskih centara i 3 programa. U sklopu SAP
programa trenutno se provode tri projekta: Projekt za smanjenje kopnenih
onečišćivača akvatorija grada Hvara (financiran od strane GEF-a, koordinator:
Grad Hvar), Projekt u svezi primjene ekonomskih instrumenata kod rješavanja
problema onečišćenja mora otpadnim uljima i zauljenim vodama u Kvarnerskom
zaljevu (financiran od strane GEF-a, koordinator Ministarstvo zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva) i Projekt izrade Predinvesticijske studije
o kritičnoj točki u industrijskoj zoni Zadar u suradnji s Organizacijom
Ujedinjenih naroda za industrijski razvoj UNIDO-m. (financira ga UNIDO sa
60.000 US$, a koordinira Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva). Navedene projekte prema vremenskom rasporedu treba završiti u
2004. godini. U 2004. godini također treba izraditi Nacionalne akcijske planove
(NAP-s) za smanjenje unosa onečišćenja s kopna u more u sklopu SAP-a i uz
financijsku pomoć GEF-a.

• suradnja u sklopu
METAP-a na aktivnostima stručnog i institucionalnog jačanja

*Očuvanje
biološke raznolikosti i integriteta vrijednih obalnih i morskih ekosustava*

U 2003. godini
Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva uz pomoć
Programa UN za razvoj (UNDP) pripremilo je prijedlog Projekta »Očuvanje i
održivo korištenje biološke raznolikosti kroz integralno planiranje razvoja i
upravljanje obalnim područjem, otocima i morem Dalmacije« tzv. Projekt COAST.
Projekt se koncepcijski i metodološki nastavlja na GEF/WB projekt »Očuvanje
krških ekoloških sustava « čija je provedba započela u 2003. godini. Cilj
projekta je razviti kapacitete za planiranje i upravljanje prirodnim resursima
kroz uvođenje tehnika integralnog upravljanja obalnim ekološkim sustavima i
procesa usmjerenih na očuvanje biološke raznolikosti. Dobivena je financijska
potpora u iznosu 296.500 US$ od strane GEF-a za razradu projektne faze PDF-B.
Ministarstvo kulture će u 2004. godini koordinirati aktivnosti na detaljnoj
razradi Projekta uključujući financijsku konstrukciju te odabir demonstracijskih
područja za tzv. veliki projekt u čijem bi financiranju osim GEF-a trebala
sudjelovati i Republika Hrvatska.

U međunarodnoj
suradnji, po pitanjima zaštite biološke raznolikosti, u 2004. godini nakon
odabira projekata, Kneževina Monako donirati će sredstva za njihovu izradu u
iznosu oko 40.000 EUR.

*Donijeti
Subregionalni plan u slučaju iznenadnih onečiš­ćenja Jadrana za Republiku
Hrvatsku, Italiju i Sloveniju*

U 2004. godini planira
se dovršiti izrada Subregionalnog plana intervencija kod iznenadnog onečišćenja
Jadrana za Republiku Hrvatsku, Italiju i Sloveniju uz stručnu i financijsku
pomoć REMPEC-a.

Nastaviti suradnju u okviru Trilateralne
mješovite hrvatsko-talijansko-slovenske komisije za zaštitu voda Jadranskog
mora i obalnih područja.

U okviru navedene Komisije u 2004. godini
posebnu pažnju treba posvetiti novoosnovanoj radnoj skupini za davanje
prijedloga o rješavanju pitanja balastnih voda kao i nastaviti s dosa­dašnjim
aktivnosti monitoringa i istraživanja Jadrana te na programu vezanom za ekološku
sigurnost pomorskog prometa.

*Izraditi
u skladu s prioritetima sustav za prihvat kaljužnih voda i otpadnih ulja u
lukama rangiranim za međunarodni pri­jevoz*

U skladu s time Ministarstvo zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva, u suradnji s Ministarstvom mora, turizma,
prometa i razvitka sudjeluje u Projektu u svezi prihvatnih kapaciteta u lukama
za prikupljanje otpada te otpadnih ulja i zauljenih voda s brodova kojeg
financira i provodi UNEP/MAP-ov Regionalni centar za žurne intervencije u
Sredozemlju –REMPEC. Projekt je započeo u rujnu 2003. godine i nastavlja se u
2004. godini i trebao bi rezultirati izradom standardiziranog dizajna za
prihvatne kapacitete u lukama te za prikupljanje, skladištenje i obradu
navedenih otpadnih tvari radi ispunjenja obveza iz međunarodnih konvencija.

U okviru CARDS 2003 projekta »Procjena učinaka
razvojnih strategija na okoliš«, čiji je opći cilj ustrojavanje okvira za
održivi razvoj zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj, provodit će se aktivnosti
vezane uz razvoj integriranog pilot programa na Jadranu.

3.22.12. Zaštita
prirode

Pravni okvir

Zakonska osnova za zaštitu prirode, odnosno
vrsta i staništa, temeljila se na Zakonu o zaštiti prirode iz 1994. godine (NN
30/94, 72/94 i 107/03). Hrvatski sabor usvojio je 25. rujna 2003. godine Zakon
o zaštiti prirode (NN 162/03) koji je stupio na snagu 23. listopada 2004.
godine. Novi Zakon o zaštiti prirode regulira očuvanje i zaštitu sveukupne
biološke i krajobrazne raznolikosti, dakle svih bioloških vrsta i prirodnih
staništa.

Hrvatski sabor 1999. godine donio je Nacionalnu
strategiju i akcijski plan zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti, ključni
obvezujući dokument i stručnu podlogu za zaštitu prirode koji utvrđuje stanje
biološke i krajobrazne raznolikosti te prirodnih vrijednosti u Republici
Hrvatskoj, analizira razloge njihove ugroženosti i donosi strateške smjernice s
konkretnim akcijskim planovima potrebnim za njihovu zaštitu.

Zaštita prirode također je regulirana dokumentom
Strategija zaštite okoliša i Nacionalni plan djelovanja za okoliš (NN 46/02).

Djelatnosti kojima se provodi zaštita šuma
definirane su u Zakonu o šumama (NN 52/90) i u Nacionalnoj šumarskoj politici i
strategiji (NN 120/03) koju je donijela Vlada Republike Hrvat­ske, a kojom je
predviđeno da se šumama gospodari gospodarski održivo, socijalno odgovorno i
ekološki prihvatljivo.

Republika Hrvatska stranka je svih relevantnih
među­narodnih konvencija i sporazuma u području zaštite prirode čije odredbe su
odgovarajuće ugrađene u novi Zakon o zaštiti prirode. Ugrađene su obveze i
mehanizmi koji proizlaze iz Direktiva EU, naročito Direktive Vijeća 79/409/EEZ
o zaštiti divljih, Direktive Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih staništa i
divljih biljnih i životinjskih vrsta, Uredbe Vijeća 338/97/EZ o zaštiti divljih
biljnih i životinjskih vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama.

Institucionalni okvir

Učinkovitost zaštite prirode osiguravaju
Hrvatski sabor, Vlada Republike Hrvatske, javne ustanove za upravljanje
zaštićenim područjima te predstavnička i izvršna tijela jedinica lokalne
samouprave i područne (regionalne) samouprave.

Ministarstvo kulture (MINK) je središnje tijelo
državne uprave koje obavlja upravne i druge poslove iz područja zaštite
prirode.

Javne ustanove za upravljanje nacionalnim
parkovima i parkovima prirode osniva Vlada Republike Hrvatske, a one obavljaju
djelatnost zaštite, održavanja i promicanje zaštićenog dijela prirode. Temeljna
služba u nacionalnim parkovima i parkovima prirode je stručna služba u kojoj
rade specijalisti u zaštiti prirode. Ostalim kategorijama zaštićene prirode
upravljaju općinske/gradske i županijske javne ustanove za upravljanje
zaštićenim dijelovima prirode koje osnivaju općinska/gradska vijeća i
županijske skupštine ili Skupština Grada Zagreba.

Nadzor nad zakonitošću rada javnih ustanova
nacionalnih parkova i parkova prirode obavljaju nadležna ministarstva, a nad
općinskim/gradskim, odnosno županijskim javnim ustanovama nadležni županijski
ili općinski/gradski uredi. Inspekcijski nadzor vrši inspekcija zaštite
prirode.

U 2002. godini Vlada Republike Hrvatske osnovala
je Državni zavod za zaštitu prirode (NN 126/02) (započeo je s radom 15. rujna
2003. godine) koji obavlja stručne poslove zaštite prirode, primjerice
prikupljanje i obrađivanje podataka u vezi s zaštite prirode, praćenje stanja
očuvanosti biološke i krajobrazne raznolikosti, obavljanje statističkih
analiza, organiziranje i provođenje odgojno-obrazovnih i promidžbenih
aktivnosti i dr.

Pored MINK i neka druga središnja tijela državne
uprave obavljaju poslove u vezi s zaštitom pojedinih sastavnica prirode:

• Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva: utjecaj na okoliš, prostorno uređenje

• Ministarstvo mora, turizma, prometa i
razvitka: sveobuhvatne mjere zaštite Jadranskog mora, otoka i priobalja

• Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva: zaštite šuma i zaštite poljoprivrednog zemljišta, ekološka
poljoprivreda i integralno upravljanje vodama,

• Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi:
genetski modificirani organizmi

• Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa:
znanstvena istraživanja, genetski modificirani organizmi.

Dosadašnje i planirane
aktivnosti

Razvoj zaštite prirode temelji se na Nacionalnoj
strategiji i akcijskom planu zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti,
Strategiji prostornog uređenja Republike Hrvatske i Programu prostornog
uređenja Republike Hrvatske. Ovim dokumentima planira se pod posebnu zaštitu
radi očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti staviti 15–20% površine
Republike Hrvatske.

Analiza prikupljenih podataka ukazala je na
sljedeće prioritete za zaštitu:

• krški ekološki sustavi predstavljaju
jedinstvenost i bogatstvo globalne razine vrijednosti

• najugroženiji ekološki sustavi su močvarni i
vodeni

• najugroženija staništa su prostorno mala
područja ugrožena antropogenim činiteljima (pjeskovite i šljunkovite plaže,
lokve na otocima, male močvare i drugo) ili su vrlo rijetka staništa izvan
uobičajenoga područja rasprostranjenja (cretovi, vegetacija pije­saka).

Predviđena je revizija NSAP-a svakih pet godina
pa se tijekom 2004. godine započinje s radom na prvoj reviziji.

Započela je revizija popisa ugroženih vrsta te
su u postupku izrade Crvene knjige i liste. Objavljena je GIS-karta svih
stanišnih tipova mjerila 1: 100.000 na cijelom teritoriju Republike Hrvatske,
uključujući i priobalna morska staništa. Načinjena je preliminarna ekološka
mreža za Republiku Hrvatsku, a projekt izrade Nacionalne ekološke mreže i
programa NATURA 2000 je u tijeku (financiran iz LIFE-Third countries), s
predviđenim završetkom u lipnju 2005. godine.

U 2004. godini
planirane su aktivnosti vezane za uspostavu Nacionalne ekološke mreže,
propisivanje crvenih lista ugroženih vrsta, propisivanje karte stanišnih tipova
kao obvezne podloge za sve vrste planiranja korištenja prostora i gospodarenja
prirodnim dobrima te obvezno ugrađivanje uvjeta i mjera zaštite prirode u sve
prostorne planove i sektorske planske dokumente.

Vrlo važan instrument u
planiranju upravljanja posebno zaštićenim područjima jesu prostorni planovi područja
posebnih obilježja. Za 8 parkova planovi su doneseni, a za 10 su u izradi.
Novim Zakonom o zaštiti prirode predviđa se izrada planova upravljanja za
stroge rezervate, posebne rezervate, nacionalne parkove, parkove prirode i
regionalne parkove.

U postupke izrade su i
planovi upravljanja (Management plan) za određene vrste, primjerice za risa i
vuka, koji bi u 2004. ili 2005. godini trebali biti izrađeni.

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva (MZOPUIG) nositelj je projekta pod
nazivom Projekt očuvanja krških ekoloških sustava (Karst Ecosystem Conservation
– KEC), koji financira IBRD i Vlada RH. Radi se o programu očuvanja ekoloških
sustava na kršu i u podzemlju, koji sadrži niz koordiniranih institucionalnih,
stručnih i obrazovnih aktivnosti usmjerenih na izravne mjere očuvanja biološke
i krajobrazne raznolikosti i održivo gospodarenje prirodnim dobrima, a u skladu
s društvenim razvojem i potrebama stanovništva. Projekt će se tijekom 2004. i
2005. godine financirati sredstvima darovnice istraživanja flore i faune na
području nacionalnih parkova Paklenica, Plitvička jezera, Risnjak, Sjeverni
Velebit i Park prirode Velebit. Na temelju podataka inventarizacije izradit će
se prijedlozi za planove upravljanja za ova područja, što se planira isporučiti
Ministarstvu 2006. godine. Također se planira nabavka opreme za terenska
istraživanja i monitoring biološke raznolikosti. Ukupan budžet darovnice iznosi
5,07 mil USD, a u 2004. godini planira se utrošiti oko 20% toga iznosa.

Zakonom je za sve šume
u Republici Hrvatskoj (81% državnih i 19% privatnih šuma) predviđena izrada
osnova i programa gospodarenja kojima se osigurava održivo gospodarenje i
prirodna struktura šuma. Zakon obvezuje poduzimanje mjera poradi zaštite šuma
od požara i drugih elementarnih nepogoda, biljnih bolesti i štetočina. Isto
tako, Zakonom je strogo zabranjeno krčenje šuma te su određeni uvjeti za
korištenje sporednih šumskih proizvoda. Jedan od ciljeva Strategije je i
provođenje nacionalne inventarizacije nedrvnih šumskih proizvoda i njihovo
korištenje na načelu održivog gospodarenja, kao i promicanje novih metoda
pošumljavanja u krškim područjima, a u cilju očuvanja biološke raznolikosti i
zaštite šumskih ekosustava. Mjere zaštite šuma od šteta koju čini divljač propisane
su Zakonom o lovu (NN 10/94), podzakonskim aktima te odlukama tijela jedinice
lokalne samouprave.

Republika Hrvatska
potpisnica je svih Rezolucija dosa­dašnjih Ministarskih konferencija zaštite
šuma u Europi te su po odredbama pojedinih Rezolucija poduzete i konkretne
mjere, kao što je dobivanje FSC Certifikata 2002. godine za gotovo 80% ukupne
površine pokrivene šumom, a shodno tome i izrada nacionalnih standarda za
certificiranje šuma u Hrvatskoj u skladu s međunarodnim principima, kriterijima
i indikatorima (FSC P&C, Pan-European C&I).

Rad na Međunarodnom
kooperativnom programu za procjenu i motrenje štetnih utjecaja onečišćenja
zraka na europske šume (ICP Forests) u tijeku je od 1987. godine te će se
nastaviti i tijekom 2004. godine, kao i računanje i kartiranje kritičnih
opterećenja kiselih sastojaka iz atmosfere za šumske ekosustave koje je
otpočelo 1997. godine. Poradi naglašenog propadanja šuma jele i hrasta nastavit
će se provoditi projekti i tijekom 2004. godine s ciljem utvrđivanja razloga propadanja
i definiranja mjera za poboljšanje stanja.

3.22.13. Industrijsko onečišćenje, upravljanje
rizicima i nesrećama

Pravni okvir

Pristupanjem međunarodnim sporazumima i
usvajanjem i ratificiranjem Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih
nesreća (NN-MU 7/99) provedbom Programa Ujedinjenih Naroda za zaštitu okoliša –
APELL proces, Republika Hrvatska obvezala se da će promovirati, osigurati i
unaprijediti mjere pri izradi pravila, kriterija i postupaka na području obveza
i odgovornosti radi ostvarivanja ciljeva koji su propisana međunarodnim
ugovorima i sporazumima, kao i da će odredbe konvencije ugraditi u svoje
nacionalno zakonodavstvo.

Prihvaćanjem odredaba
iz Konvencije Republika Hrvatska se obvezala na ostvarivanje više ciljeva od
kojih je za ovu problematiku bitno izrada harmoniziranih planova intervencija
na svim razinama što uključuje:

• zajedničke planove
intervencija za opasne djelatnosti koje mogu izazvati prekogranične učinke,

• uspostava prikladnog
sustava za obavješćivanje o industrijskim nesrećama na svim odgovarajućim
razinama,

• pružanje uzajamne
pomoći i ublažavanje posljedica iz područja industrijskih nesreća,

• znanstvena i
tehnološka suradnja na polju prevencije, pripravnosti i odgovora na
industrijske akcidente,

•  izvješćivanje o industrijskim akcidentima
unutar mreže postojećeg EU-Major Accident Reporting System-a (MARS),

• razmjena i dostava
informacija.

Trenutno su na snazi:

• Zakon o zaštiti
okoliša (NN 82/94, 128/99)

• Pravilnik o znaku
zaštite okoliša (NN 64/96)

• Plan intervencija u
zaštiti okoliša (NN 82/99 i 12/02) koji je usklađen s Konvencijom o
prekograničnim učincima industrijskih nesreća (NN- MU 7/99) i Direktivom
96/82/EC (Seveso II)

• Zakon o vodama (NN
107/95)

• Pravilnikom o
graničnim vrijednostima pokazatelja, opasnih i drugih tvari u otpadnim vodama
(NN 40/99, NN 6/01)

• Zakonom o zašiti od
požara (NN 58/93),

• Zakonom o zapaljivim
tekućinama i plinovima (NN 108/95)

• Zakonom o prijevozu
opasnih tvari (NN 97/93, NN 34/95)

• Uredba o graničnim
vrijednostima emisije onečiščujućih tvari u zrak iz stacionarnih izvora (NN
140/97, 105/02, 108/03)

Odredbe Uredba o
graničnim vrijednostima emisije one­čiščujućih tvari u zrak iz stacionarnih
izvora temelje se na slje­dećim međunarodnim smjernicama/propisima:

• Protokol uz
Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine o
daljnjem smanjenju emisija sumpora (NN - Međunarodni ugovori 17/98, 3/99),

• Protokol uz Konvenciju o dalekosežnom
prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine o suzbijanju acidifikacije,
eutrofikacije i prizemnog ozona (Republika Hrvatska potpisala je Protokol 1999.
godine, ali ga nije još potvrdila),

• Njemački propis
TA-LUFT 1986,

• Odluka Federalnog
zakona, Njemačka, 17.BlmSchV,

• WHO i Međunarodna
agencija za istraživanje raka (IARC),

• Direktiva Vijeća
84/360/EEC u svezi sa smanjenjem onečišćavanja zraka iz industrijskih
postrojenja,

• Direktiva Vijeća
88/609/EEC u svezi s ograničavanjem emisija određenih onečišćavala u zrak iz
velikih postrojenja za izgaranje,

• Direktiva Vijeća
94/67/EC u svezi sa spaljivanjem opasnog otpada,

• Direktiva 2000/76/EC
Europskog parlamenta i Vijeća od 4. prosinca 2000. godine u svezi sa
spaljivanjem otpada,

• Direktiva 2001/80/EC
Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. godine u svezi s
ograničavanjem emisija određenih onečišćavala u zrak iz velikih postrojenja za
izgaranje.

Institucionalni okvir

Zakonom o zaštiti okoliša (NN 82/94, 128/99)
predviđeno je da u slučaju moguće ekološke nesreće ili izvanrednog događaja
osobite ugroženosti okoliša, Vlada Republike Hrvatske donosi Plan intervencija
u zaštiti okoliša (NN 82/99, 12/01).

Glavni cilj Plana
intervencija u zaštiti okoliša je sprječavanje gubitka života ili oštećenja
zdravlja i imovine kao i očuvanje okoliša na cijelom području Republike
Hrvatske. Planom intervencija u zaštiti okoliša utvrđuju se vrste rizika i
opasnosti, postupak i mjere za ublažavanje i uklanjanje neposrednih posljedica
štetnih za okoliš, subjekti za provedbu pojedinih mjera, odgovornost i
ovlaštenja u svezi s provedbom kao i način usuglašavanja s interventnim mjerama
koje se provode na temelju drugih zakona.

Potrebno je naglasiti
da se kada dođe do onečišćenja kopnenih voda i voda mora s kopna i otoka ne
primjenjuje ovaj Plan već se u takvim slučajevima poduzimaju mjere prema
Državnom planu zaštite voda. Kod iznenadnog onečišćavanja mora poduzimaju se
mjere utvrđene Planom intervencija kod iznenadnog onečišćavanja mora

Planirane aktivnosti za 2004. godinu

Naprijed navedeno zahtjeva razradu mehanizma i
postupaka kako bi se smanjio rizik od industrijskih nesreća i poboljšale mjere
za sprječavanje, pripravnost i odgovor na industrijske nesreće izazvane opasnim
tvarima kao i nesreće nastale u prometu opasnim tvarima te unaprijedila i
ojačala zakonska, institucionalna, sigurnosna tehnička, informacijska i
financijska osnova, mehanizmi, postupci i mjere za sigurno gospodarenje opasnim
tvarima.

Monitoring lokacija s opasnim djelatnostima
proizašlim iz vrste i količine opasnih tvari započeo je izradom operativnih
planova intervencija u zaštiti okoliša pravnih i fizičkih osoba i pred­stavlja
osnovu za izradu planova intervencija u zaštiti okoliša u jedinicama lokalne
uprave i samouprave.

Za učinkovito sprječavanje i odgovaranje na
nesreće koje za posljedicu imaju onečišćenje okoliša potrebno je:

• stalno usavršavanje sustava ažuriranjem popisa
lokacija na kojima su smještene opasne tvari;

• provoditi stalnu edukaciju, osposobljavanje i
praktičnu provjeru osoba koje proizvode, skladište, ili obavljaju druge radnje
s opasnim otpadom,

• razvijati informacijski sustav za vođenje
evidencije o opasnim tvarima;

• uspostaviti
jedinstven sustav upravljanja kemikalijama

• na planu prometne
infrastrukture izgraditi i rekonstruk­cijom pojedinih prometnih pravaca
usmjeriti opasne terete izvan naseljenih i posebno zaštićenih područja;

• izraditi i uskladiti
planove intervencija za postupanje u slu­čaju iznenadnog i nekontroliranog
istjecanja opasnih tvari u okoliš s preuzetim obvezama po međunarodnim
ugovorima i konvencijama;

• odabirom prikladnih
tehnologija i poboljšanjem postojećih spriječiti velike industrijske nesreće i
njihov prekogranični uči­nak;

• održavati
kontinuirani inspekcijski nadzor temeljem drugih propisa koji reguliraju
područje planova intervencija.

Razvoj informacijskih sustava
za vođenje evidencije o opasnim tvarima je u nadležnosti Ministarstva
gospodarstva, rada i poduzetništva preko Nacionalnog povjerenstva za sigurno
gospodarenje kemikalijama koje će služiti za sprječavanje i odgovor na
neželjene događaje.

Projektom CARDS 2002
»Strategija usklađivanja okolišnog zakonodavstva s EU« planira se usklađivanje
zakonodavstva, između ostalog, i na području IPPC Direktive. Istim projektom
predviđeno je usklađivanje procedure za izdavanje integralne ekološke dozvole,
kao i jačanje sposobnosti za uključivanje u sustav EMAS.

3.22.14. Genetski modificirani organizmi

Pravni okvir

Republika Hrvatska ratificirala je Protokol o
biološkoj sigurnosti (Kartagenski protokol) u svibnju 2002. godine, a isti je
stupio na snagu 11. rujna 2003. godine.

U novom Zakonu o zaštiti prirode (NN 162/03), u
dijelu koji se odnosi na problematiku prekograničnog prijenosa, provoza,
ograničene uporabe, ispuštanja u okoliš i stavljanja na tržište genetski
modificiranih organizama (GMO) i proizvoda od GMO-a, ugrađene su odredbe
Protokola o biološkoj sigurnosti, Direktive Vijeća EU o ograničenoj uporabi
GMO-a (90/219/EEC) te Direktive Vijeća EU o namjernom ispuštanju GMO u okoliš
(2001/18/EEC).

Zakon o hrani (NN 117/03) čiju izradu je
koordiniralo Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, a
koji je stupio na snagu u srpnju 2003. godine, područje GMO regulira na
načelima EU te su u zakon ugrađene odredbe: Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog
parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. godine o novoj hrani i sastojcima
nove hrane, Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka
2001. godine o namjernom puštanju u okoliš genetski modificiranih organizama.

Ovo područje djelomično je pokriveno i Zakonom o
izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj ispravnosti i zdravstvenom nadzoru
nad namirnicama i predmetima opće uporabe (NN 55/96), Zakonom o ekološkoj
proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (NN 12/01) te Zakonom o
zaštiti potrošača (NN 96/03).

Institucionalni okvir

Temeljem navedenih propisa, problematika GMO
stavlja se u nadležnost više ministarstva, sukladno njihovim ovlastima. Za
provedbu Zakona o zaštiti prirode bit će nadležno Ministarstvo kulture, a u
dijelu odredbi koje se tiču GMO nadležnost dijeli s Ministarstvom poljoprivrede,
šumarstva i vodnog gospodarstva u okviru Zakona o hrani te Ministarstvom
zdravstva i socijalne skrbi i Ministarstvom znanosti, obrazovanja i športa.

Dosadašnje i planirane
aktivnosti

Novi Zakon o zaštiti
prirode regulira problematiku GMO u cilju sprečavanja negativnog utjecaja na
očuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti, vodeći računa o
opasnostima po zdravlje ljudi i okoliš. Zakon bi trebao osigurati odgovarajuće
mjere zaštite u cilju sigurnog prekograničnog prijenosa, provoza, ograničene
uporabe, namjernog uvođenja u okoliš i stavljanja GMO ili proizvoda koji sadrže
GMO na tržište, rukovanje, prijevoz i pakiranje GMO te postupanje s otpadom
nastalim od uporabe GMO (neškodljivo uništavanje), kao i praćenje i inspekciju.

Detaljne procedure za dobivanje uvoznih dozvola
na osnovi prethodne najave, postupka procjene rizika, uvjeta za ograničenu
uporabu u laboratorijima itd., temeljem Zakona o zaštiti prirode, bit će
regulirane podzakonskim aktima koji se namjeravaju izraditi tijekom 2004. i
2005. godine.

3.22.15. Kemikalije

Pravni okvir

Glavna značajka postojećeg zakonodavstva, koje
se odnosi na kemijske tvari je da isto nije cjelovito i ne omogućuje
integrirani pristup sigurnom gospodarenju kemikalijama, odnosno ne osigurava
cjeloviti sistem kemijske sigurnosti.

Nadležnosti nad
postupanjem pojedinim skupinama kemikalija, a često samo i nad pojedinim
segmentima životnog vijeka kemikalija, raspodijeljene su po brojnim
ministarstvima. Važeće zakonodavstvo spomenutog područja dovodi do preklapanja
nadležnosti i multipliciranja pojedinih aktivnosti u postupanju s kemikalijama,
odgovornost pri tome je netransparentna, a i gospodarstvenike vremenski i
financijski opterećuje prisutna situacija.

Za pojedine skupine
kemijskih tvari provedeno je ili je u tijeku usklađivanje postojećeg domaćeg
zakonodavstva s određenim EU direktivama.

U pripremi je novo
zakonodavstvo, kojim će se, u najskorije vrijeme, adekvatnije organizirati
državna uprava na ovom području, a sam krovni Zakon o kemikalijama (NN 173/03),
kao temelj za novo zakonodavno i institucionalno uređenje područja kemijskih
tvari u skladu s relevantnim Direktivama EU, počet će se primjenjivati od 1.
siječnja 2005. godine.

Trenutno su na snazi:

1. Zakon o otrovima (NN
27/99 i 55/99) te njegovi podzakonski akti, kako slijedi:

   o Pravilnik
o označavanju i obilježavanju otrova koji se stavljaju u promet (NN 47/99)

   o Pravilnik
o mjerama za razvrstavanje otrova u skupine (NN 47/99)

   o Pravilnik
o uvjetima i načinu stjecanja te provjere znanja o zaštiti od otrova (NN 62/99)

   o Pravilnik o uvjetima i načinu skladištenja otrova skupine I koji
djeluju u obliku plina (NN 92/99)

   o Pravilnik
o posebnim uvjetima koje moraju ispunjavati pravne osobe koje se bave
proizvodnjom, prometom, uporabom ili zbrinjavanjem otrova i o uvjetima koje
moraju ispunjavati fizičke osobe koje obavljaju promet otrova na malo ili rabe
otrove (NN 92/99)

   o Pravilnik
o uvjetima glede posebnih mjera zaštite na radu s otrovima u pravnim osobama
koje rabe otrove u znanstveno-istraživačke svrhe (NN 148/99)

   o Pravilnik
o uvjetima za držanje otrova skupine III u prostorijama koje služe za druge
potrebe (NN 7/01)

   o Lista
otrova koji se mogu stavljati u promet (NN 7/01)

   o Pravilnik
o načinu vođenja očevidnika o otrovima te o načinu dostave podataka iz
očevidnika (NN 78/02 i 15/03)

   o Popis
otrova namijenjenih održavanju komunalne higijene, za dezinfekciju,
dezinsekciju i deratizaciju, odstranjenje lošeg mirisa i dekontaminaciju (NN
151/02)

   o Pravilnik
o izmjenama i dopuni Pravilnika o posebnim uvjetima koje moraju ispunjavati
pravne osobe koje se bave proizvodnjom, prometom, uporabom ili zbrinjavanjem
otrova i o uvjetima koje moraju ispunjavati fizičke osobe koje obavljaju promet
otrova na malo ili rabe otrove (NN 151/02)

   o Pravilnik
o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinu vođenja očevidnika o otrovima te o
načinu dostave podataka iz očevidnika (NN 15/03)

   o Pravilnik o vrstama ambalaže i načinu rukovanja ambalažom za otrove
(NN 39/03)

   o Pravilnik o malim količinama otrova namijenjenih za laboratorijske i
znanstvene svrhe (NN 39/03)

2. Zakon o zaštiti
bilja (NN 10/94)

3. Zakon o vodama (NN
107/95),

4. Zakon o zapaljivim
tekućinama i plinovima (NN 108/95),

5. Zakon o zašiti od
požara (NN 58/93)

6. Zakon o prijevozu
opasnih tvari (NN 97/93, 34/95)

7. Pravilnik o
zapaljivim tekućinama (NN 54/99)

Uvoz, izvoz i provoz
određenih kemikalija obuhvaćeni su nizom međunarodnih ugovora kojih je RH
stranka (Konvencija o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja
kemijskog oružja i njegovu uništenju, NN- MU 4/95; Montrealski protokol o
tvarima koje oštećuju ozonski omotač).

Kontrola uvoza i izvoza
kemijskih tvari obuhvaćenih Montrealskim protokolom o tvarima koje oštećuju
ozonski omotač ostvaruje se putem izdavanja dozvola za uvoz i izvoz Ministarstva
gospodarstva, rada i poduzetništva, uz prethodno pribavljeno mišljenje
Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva koje vodi i
evidenciju potrošnje ovih tvari.

Institucionalni okvir

Za sada ne postoji
cjeloviti službeni registar kemikalija koje postoje na našem tržištu, niti je
to područje zakonodavno uređeno. Identifikacija »novih« kemijskih tvari za sada
nije obvezna, prema postojećem zakonodavstvu, niti je ta aktivnost uopće njime
uređena.

Postojećim
zakonodavstvom nije predviđeno nadležno tijelo za obavještavanje o »novim«
tvarima.

Cjelovito područje registracije kemikalija i
»novih« kemijskih tvari uredit će se novim Zakonom o kemikalijama, a za
stručno-administrativne poslove spomenutog područja taj Zakon predviđa osnivanje
nacionalnog Ureda za kemikalije.

Zakon je djelomično usklađen sa sljedećim EU
direktivama koje uređuju to područje:

• Direktiva 67/548/EEC o približavanju zakona,
propisa i administrativnih odredbi vezanih za klasificiranje, pakiranje i
označavanje opasnih tvari

• Direktiva 92/32/EEC kojom se sedmi put
nadopunjava Direktiva 67/548/EEC o približavanju zakona, propisa i
administrativnih odredbi vezanih za klasificiranje, pakiranje i označavanje
opasnih tvari

• Direktiva 99/45/EEC koja se odnosi na približavanje
zakona, propisa i administrativnih odredbi država članica vezanih za
klasificiranje, pakiranje i označavanje opasnih tvari

• Direktiva 76/769/EEC o približavanju zakona,
propisa i administrativnih odredbi država članica vezanih za ograničenja prilikom
prodaje i uporabe opasnih tvari i pripravaka

• Direktiva 87/18/EEC o harmonizaciji zakona,
propisa i administrativnih zabrana u skladu s načelom dobre laboratorijske
prakse (DLP) i verifikacija njihove primjene u testovima koji se provode s
kemikalijama.

• Direktiva 88/320(EEC direktiva o provođenju
inspekcije i verifikaciji DLP.

• Direktiva 93/72/EEC o prilagođavanju tehničkom
napretku Direktive 67/548/EEC 19. put u približavanju zakona, propisa i
administrativnih odredbi vezanih za klasificiranje, pakiranje i označavanje
opasnih tvari

• Direktiva 91/155/EEC kojom se definira i
određuje detaljno provođenje sustava za specifično informiranje o opasnim
tvarima pri implementaciji u članak 10 Direktive 88/379/EEC

• Direktiva 98/8/EEC koja se odnosi na stavljanje
biocidnih pripravaka u promet

• Odluka 89/569/EEC Europske zajednice o
prihvaćanju OECD odluka/preporuka o udovoljavanju principima u skladu s DLP

• Propis 93/793/EEC o evaluaciji i kontroli
rizika postojećih tvari

Ne postoji zakonskom regulativom utvrđen
jedinstven postupak prikupljanja podataka i procjene rizika za kemikalije.

Planirane aktivnosti za 2004. godinu

U okviru EU twinning projekta CARDS 2002
»Capacity Building in the Area of Agriculture, Live Animals and Food Products«
predviđena je izrada novog Zakona o sredstvima za zaštitu bilja, koji će u
cijelosti regulirati sredstva za zaštitu bilja (dakle objediniti odredbe o
sredstvima za zaštitu bilja iz sadašnjih Zakona o otrovima i Zakona o zaštiti
bilja, radi usklađivanja s temeljnom EU smjernicom 91/414/EEC). Nastavno, nakon
izrade Zakona o sredstvima za zaštitu bilja predviđena je i izrada provedbenih
propisa i njihovo potpuno usklađivanje s temeljnom EU smjernicom i ostalim EU
smjernicama i odlukama koje se odnose na SZB.

Za očekivati je da će tijekom 2004. godine
Hrvatska pristupiti Roterdamskoj konvenciji o prethodno upućenom pristanku
(PIC) i Stockholmskoj konvenciji o postojanim organskim onečiščavalima (POPs).

3.22.16. Zaštita od ionizirajućih zračenja

Pravni okvir

U Republici Hrvatskoj ovo područje uređeno je
Zakonom o zaštiti od ionizirajućih zračenja (NN 27/99, 173/03). Zakon određuje
osnovna načela i mjere za zaštitu od ionizirajućih zračenja, postupanje u
izvanrednim događanjima, način postupanja s radioaktivnim otpadom i nadzor nad
provedbom sigurnosnih mjera u cilju zaštite od ionizirajućih zračenja, a sve
radi povećanja sigurnosti i smanjenja rizika za život i zdravlje ljudi te
zaštita okoliša.

Važeći Zakon usklađen
je s propisima Europske unije:

• Direktiva Vijeća
96/29/Euratom kojom se utvrđuju osnovni sigurnosni standardi za zaštitu
zdravlja radnika i javnosti od opasnog djelovanja ionizirajućeg zračenja

• Direktiva Vijeća
97/43/Euroatom o zdravstvenoj zaštiti pojedinaca od opasnog djelovanja
ionizirajućih zračenja u odnosu na medicinska izlaganja koja ukida Direktivu
84/466/Euroatom.

Zakon je usklađen i s
Međunarodnim osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od ionizirajućih
zračenja i sigurnost izvora zračenja (IAEA BSS, 1996., Beč). Poglavlja koja se
odnose na definicije, svrhu i područje primjene, načela zaštite od zračenja,
utvrđivanje efektivne doze, osnovne mjere zaštite radnika, vježbenika i
studenata, primjenu mjera zaštite od ionizirajućih zračenja za stanovništvo i
interventnim mjerama u skladu su s navedenim smjernicama i drugim međunarodnim
propisima, posebice Europske unije.

Temeljem važećih
zakonskih propisa iz zaštite od ioniziraju­ćih zračenja doneseni su slijedeći
podzakonski propisi:

• Pravilnik o granicama
izlaganja ionizirajućim zračenjima te o uvjetima izlaganja u posebnim
okolnostima i za provedbe intervencija u izvanrednom događaju (NN 108/99)

• Pravilnik o uvjetima
i mjerama zaštite od ionizirajućih zra­čenja za obavljanje djelatnosti s
rendgenskim uređajima, akceleratorima i drugim uređajima koji proizvode
ionizirajuća zračenja (NN 84/00)

• Pravilnika o
izmjenama Pravilnika o uvjetima i mjerama zaštite od ionizirajućih zračenja za
obavljanje djelatnosti s rendgenskim uređajima, akceleratorima i drugim
uređajima koji proizvode ionizirajuća zračenja (NN 106/03)

• Pravilnik o uvjetima
i mjerama zaštite od ionizirajućih zrače­nja za obavljanje djelatnosti s
radioaktivnim izvorima (NN 84/00)

• Pravilnika o
izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima i mjerama zaštite od ionizirajućih
zračenja za obavljanje djelatnosti s radioaktivnim izvorima (NN 106/03).

• Pravilnik o uvjetima
i načinu stjecanja stručne naobrazbe osoba koje obavljaju djelatnosti s
izvorima ionizirajućih zračenja (NN 67/00)

• Pravilnik o
zdravstvenim uvjetima za rad s izvorima ioni­zira­jućih zračenja, te mjerilima,
sadržaju, načinu i rokovima ču­vanja podataka o zdravstvenim pregledima osoba
koje rade i izvorima ionizirajućih zračenja (NN 76/00)

• Pravilnik o uvjetima,
načinu mjestima i rokovima sustavnih ispitivanja ionizirajućih zračenja te
vrsta i aktivnosti radioaktivnih tvari u okolišu (NN 86/00)

• Pravilnik o uvjetima
za primjenu izvora ionizirajućih zračenja u medicini i stomatologiji (NN
113/99)

• Pravilnik o načinu i
rokovima provedbe neposrednog nadzora nad izvorima ionizirajućih zračenja,
načinu mjerenja ozra­čenja djelatnika i bolesnika koji su izloženi
ionizirajućim zračenjima, vođenju i sadržaju evidencija i registra te načinu
izvješćivanja u vezi s tim zračenjima (NN 63/00)

• Pravilnik o uvjetima za davanje ovlaštenja
pravnim osobama za obavljanje stručnih poslova zaštite od ionizirajućih
zračenja (NN 108/99)

Institucionalni okvir

Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava
i državnih upravnih organizacija (NN 48/99), Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi ovlašteno je za obavljanje upravnih i drugih poslova koji se odnose na
zaštitu stanovništva od ionizirajućih zračenja. Temeljem Zakona o zaštiti od
ionizirajućih zračenja izdaje odobrenja za obavljanje djelatnosti u vezi s
izvorima ionizirajućih zračenja, ovlašćuje pravne osobe za obavljanje određenih
poslova vezanih uz zaštitu od zračenja te provodi inspekcijski nadzor nad
provedbom tog Zakona. Inspekcijski nadzor provodi se i temeljem odredbi Zakona
o sanitarnoj inspekciji (NN 27/99).

Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja temeljem
Zakona o zaštiti od ionizirajućih zračenja (NN 27/99), Pravilnika o izmje­nama
Pravilnika o uvjetima i mjerama zaštite od ionizirajućih zračenja za obavljanje
djelatnosti s rendgenskim uređajima, akceleratorima i drugim uređajima koji
proizvode ionizirajuća zračenja (NN 106/03) i Pravilnika o izmjenama i dopunama
Pravilnika o uvjetima i mjerama zaštite od ionizirajućih zračenja za obavljanje
djelatnosti s radioaktivnim izvorima (NN 106/03), izdaje dozvole za uporabu i
nabavu izvora ionizirajućih zračenja. Odredbe Pravilnika o načinu i rokovima
provedbe neposrednog nadzora nad izvorima ionizirajućih zračenja, načinu
mjerenja ozračenja djelatnika i bolesnika koji su izloženi ionizirajućim
zračenjima, vođenju i sadržaju evidencija i registra te načinu izvješćivanja u
vezi s tim zračenjima (NN 63/00) obvezuje Zavod za vođenje evidencija o
ovlaštenim pravnim osobama za obavljanje određenih poslova vezanih uz zaštitu
od zračenja, o pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost s izvorima
ionizirajućih zračenja, o izvorima ionizirajućih zračenja, o djelatnicima i
njihovom ozračenju tokom rada s izvorima te drugim podacima vezanim uz izvore
ionizirajućih zračenja. Gore spomenuti Zakon i Pravilnik o uvjetima i načinu
stjecanja stručne naobrazbe osoba koje obavljaju djelatnosti s izvorima
ionizirajućih zračenja (NN 67/00) propisuju da svi djelatnici koji rade u zoni
ionizirajućeg zračenja moraju biti upoznati s mjerama zaštite od ionizirajućih
zračenja bilo tokom redovnog školovanja ili kroz tečajeve koje organizira Zavod
za zaštitu od zračenja. Zakon propisuje i obnovu znanja iz područja zaštite od
ionizirajućih zračenja koju također provodi Zavod.

Važećim zakonom,
međutim, nije sustavno riješeno pitanje statusa regulatornog tijela zaduženog
za provođenje poslova zaštite od zračenja. Naime, prema propisima Europske
unije takvo tijelo moralo bi stvarno biti neovisno o utjecaju zainteresiranih
skupina, a posebno korisnika izvora ionizirajućih zračenja. Također,
Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA), kao specijalizirana
organizacija Ujedinjenih naroda dostavila je ozbiljne primjedbe na sukobe
interesa do kojih dolazi zbog načina na koji je u Republici Hrvatskoj riješena
upravna funkcija vezana uz zaštitu od zračenja. Smatraju da je zdravstvo
najveći korisnik izvora ionizirajućih zračenja zbog čega traže da se
upravljačko tijelo izdvoji iz tog sustava.

Odredbama sadržanim u Međunarodnim osnovnim
sigurnosnim standardima za zaštitu od ionizirajućih zračenja i sigurnost izvora
zračenja (IAEA) donesenim 1996. godine traži se da upravljačko tijelo bude
neovisno o korisniku i proizvođačima te da mora biti neovisno o državnim
tijelima i agencijama koje su odgovorne za promociju i razvoj djelatnosti koje
uključuju poslove s izvorima ionizirajućih zračenja.

Zakon o zdravstvenoj zaštiti (NN 121/03) u
dijelu koji uređuje zdravstvene zavode za razliku od ranijeg Zakona, više ne
sadrži odredbe koje se odnose na Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja. U
skladu s prijelaznim i završnim odredbama Zakona o zdravstvenoj zaštiti (NN
121/03) odredbe ranijeg Zakona u dijelu koji se odnosi na Hrvatski zavod za
zaštitu od zračenja prestaju važiti 1. srpnja 2004. godine.

Do navedenog roka, zbog svih navedenih razloga,
potrebno je ustrojiti novo upravljačko tijelo koje će u potpunosti odgovarati
standardima koje propisuju Europska unija i međunarodne organizacije.

Hrvatski sabor usvojio je Zakon o izmjenama i
dopunama Zakona o zaštiti od ionizirajućih zračenja temeljem kojeg se predviđa
osnivanje Državnog zavoda za zaštitu od zračenja. Novo upravljačko tijelo će u
potpunosti zadovoljiti gore navedene zahtjeve, čime bi zakonodavstvo Republike
Hrvatske kojim se regulira zaštita od ionizirajućih zračenja u potpunosti
uskladili i sa zahtjevima Direktiva Europske unije i zahtjevima međunarodnih
institucija iz područja zaštite od ionizirajućih zračenja.

Planirane aktivnosti

Sukladno međunarodnim propisima i preporukama, a
na osnovu intervencijskih i izvedenih intervencijskih mjera potrebno je
donijeti Državni plan i program za izvanredni događaj. Tim planom treba
utvrditi način provedbe mjera zaštite života i zdravlja ljudi, okoliša, domaćih
životinja i poljodjelstva u slučaju izvanrednog događaja. Planom treba odrediti
tijela nadležna za provedbu tih mjera, način izvještavanja javnosti te način i
učestalost periodičke provjere učinkovitosti dijelova i cjeline plana.
Prijedlog plana je načinjen te ga treba usuglasiti s nadležnim državnim
tijelima prije no što se uputi Vladi RH na prihvaćanje. Nakon izrade propisa,
potrebno je pristupiti izradi troškovnika provedbe planova.

Na osnovu postojećeg
Zakona o zaštiti od ionizirajućih zračenja potrebno je donijeti Pravilnik o
upravljanju radioaktivnim otpadom. U skladu s predviđenim odredbama bit će
potrebno napraviti inventuru postojećih izvora ionizirajućih zračenja te
zbrinuti izvore za koje se ne provode predviđeni sigurnosni postupci.

Saniranje i
zbrinjavanje izvora provodi se na trošak vlasnika izvora. Međutim, postoji
izvjestan broj izvora koji nisu pod kontrolom, ne zna im se vlasnik ili je isti
u stečaju, uslijed čega se saniranje istih financira sredstvima državnog
proračuna.

U skladu s EU
smjernicama potrebno je razviti metodu praćenja i evidentiranja izloženosti
pacijenta ionizirajućim zračenjima. Na osnovu dobivenih podataka utvrdit će se
stupanj izloženosti stanovništva ionizirajućem zračenju u jatrogene svrhe s
ciljem poduzimanja mjera optimalizacije zaštite.

3.22.17. Zaštita od buke

Pravni okvir

Odredbama Zakona o zaštiti od buke (NN 20/03),
određene su mjere zaštite od buke na kopnu, vodi i u zraku te nadzor nad
provedbom ovih mjera radi sprječavanja ili smanjivanja buke i otklanjanja
opasnosti za zdravlje ljudi. U području zaštite od buke donesen je i dokument
Nacionalna strategija zaštite okoliša i Nacionalni plan djelovanja za okoliš
(NN 46/02).

U Zakonu o zaštiti od
buke, kao i podzakonskim aktima koji slijede iz njega (9 pravilnika u izradi),
određeni su pravni okviri i definirana nužna infrastruktura potrebna za
kontinuiranu i učinkovitu provedbu svih mjera zaštite od buke sukladno međunarodnim
standardima i direktivama EZ.

Prva značajka ovog
Zakona je uvođenje preventivnog djelovanja na nastajanja prekomjernih razina
buke koje su određene podzakonskim aktima koji detaljno obrađuju specifične
grupe aktivnosti (najviše dopuštene razine buke na radnom mjestu i s obzirom na
namjenu prostora, izvori buke u otvorenom i zatvorenom prostoru, glazba, šport,
rekreacija, obaveza izrade karata buke i akcijskih planova). Druga značajka
ovog Zakona jest uvođenje pravnog okvira za stalnu provjeru i nadzor stanja
buke, utvrđivanje subjekata koju su dužni provoditi mjere za zaštitu od buke,
kao i nadzor nad pravnim osobama ovlaštenim za stručne poslove zaštite od buke.

Pravilnikom o najvišim
dopuštenim razinama buke u sredini u kojoj ljudi rade i borave (u izradi)
svrstane su najviše dopuštene planske vrijednosti ekvivalentne razine buke s
obzirom na namjenu prostora u 6 zona. Veličine za izražavanje buke, način,
trajanje i uvjeti mjerenja definirani su u hrvatskim normama HRN IEC 50(801),
HRN EN 60804, HRN ISO 1996-1, HRN ISO 1996-2, HRN ISO 1996-3., HRN EN 60651,
HRN ISO 1999, HRN ISO 9612.

U području
graditeljstva problem buke uređen je bitnim zahtjevom za građevinu – zaštita od
buke, sukladno Direktivi 89/106/EEZ i Zakonu o gradnji (NN 175/03). Razrada bitnog
zahtjeva zaštita od buke za pojedini tip građevine uređuje se tehničkim
propisima. U postupku izdavanja građevne dozvole provjerava se udovoljava li
projektirana građevina bitnom zahtjevu zaštite od buke.

Zakonom o zračnom
prometu (NN 132/98) utvrđena su područja i ekvivalentne razine buke u zračnom
prometu.

Nadalje, Pravilnik o
letenju zrakoplova (NN17/00) propisuje precizna ograničenja za civilne
zrakoplove na mlazni pogon kao i postupke za smanjenje buke u pojedinim fazama
leta zrakoplova a sve usklađeno s međunarodnim i europskim propisima o zaštiti
od buke zrakoplova.

Institucionalni
okvir

Buka i zaštita od buke
u nadležnosti su Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi – Uprave za
inspekcijske poslove, MZOPUIG-a – Uprave za graditeljstvo, Ministarstva mora,
turizma, pro­meta i razvitka te Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo,
normizaciju i mjeriteljstvo.

Planirane aktivnosti u
2004. godini

U Nacionalnoj
strategiji zaštite okoliša i Nacionalnom planu djelovanja za okoliš (NN 46/02),
točka 4.2.5. – Zaštita od buke, određeni su ciljevi i mjere u području
upravljanja bukom okoliša u sljedećih 5 godina.

Sukladno postavljenim
ciljevima u Nacionalnom planu dje­lo­vanja za okoliš u 2004. godini, potrebno
je:

• unaprijediti,
upotpuniti i kontinuirano usklađivati zakonsku regulativu prema postojećim
propisima EU

• izraditi programe za
izobrazbu sudionika u provedbi zaštite od buke i početi s izobrazbom, osobito
nadzornih službi, kao i opremanje potrebnim instrumentima

• provesti postupke
odobravanja i ovlašćivanja pravnih osoba za provođenje stručnih poslova za
zaštitu od buke.

U području
graditeljstva potrebno je utvrđivanjem: obaveznog sadržaja projekata zaštite od
buke, načina proračuna zaštite od buke, načina odabira mjera za zaštitu od
buke, postavljanja zahtjeva glede akustičkih i neakustičkih svojstava barijera
za zaštitu od buke i utvrđivanjem načina dokazivanja uporabljivosti građevina
sa stanovišta bitnog zahtjeva zaštite od buke tijekom čitavog uporabnog
razdoblja, urediti udovoljavanje građevina bitnom zahtjevu zaštite od buke.

U
području zračnog prometa najvažnija aktivnost predviđena za 2004. godinu je
donošenje podzakonskih akata u području zaštite od buke zrakoplova odnosno
implementiranje u cijelosti europskih propisa JAR-34 i JAR-36, čime će biti
udovoljeno svim europskim standardima po pitanju regulative zaštite od buke
zrakoplova.
if !supportLineBreakNewLine
endif

*Plan provedbe Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi planove intervencija za slučaj nekontroliranog istjecanja opasnih tvari u okoliš (čl.103. st. 3) | 09/2004 | MZOPUIG |
| Izraditi nacrt programa usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EZ-a (acquis) iz područja obuhvaćenih člankom 103. (okoliš) (čl. 69.) | 12/2004 | MZOPUIG |
| Izraditi Strategiju informiranja javnosti MZOPUIG (čl. 103.) | 03/2004 | MZOPUIG |
| Izraditi II. Nacionalno izvješće o promjeni klime prema UNFCCC konvenciji (čl. 103.) | 12/2004 | MZOPUIG |
| Izraditi Plan provedbe Strategije gospodarenja otpadom (čl. 103.) | 12/2004 | MZOPUIG |
| Izraditi Državni program postupanja s otočnim krutim otpadom (čl. 103.) | 12/2004 | MZOPUIG  MFIN |
| Izraditi Plan upravljanja vodama u slivu rijeke Save od 2003. do 2006. godine. (čl. 103.) | 09/2004 | MPŠIVG |
| Izraditi okvir za formuliranje vodnogospodarskih planova na vodnim područjima obalnog pojasa (čl. 103.) | 09/2004 | MPŠIVG |
| Izraditi godišnje izvješće o sanitarnoj kakvoći mora za 2003. godinu te tiskati karte i brošure (čl. 103.) | 12/2004 | MZOPUIG |
| Izraditi godišnje Nacionalno izvješće o monitoringu Jadrana (čl. 103.) | 12/2004 | MZOPUIG  MPŠIVG |
| Provesti reviziju Nacionalne strategije i akcijskog plana zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti (čl. 103.) | 10/2004 | MZOPUIG |
| Izraditi Državni plan i program za izvanredni događaj (čl. 103.) | 12/2004 | MZSS |
| Izraditi strategiju gospodarenja vodama (čl. 69.) | 02/2004 | MPŠIVG |

if !supportEmptyParas endif

3.23. ZAŠTITA POTROŠAČA I ZDRAVLJA

3.23.1. Pravni okvir

Temeljna odredba kojom se štite prava potrošača,
sadržana je u članku 69. Ustava Republike Hrvatske, u toj se odredbi navodi da
svako ima pravo na zdrav život, te da je svatko dužan, u sklopu svojih ovlasti
i djelatnosti osobitu skrb posvećivati zdravlju ljudi, prirode i ljudskog
okoliša.

Postojeća zaštita potrošača u Republici
Hrvatskoj, uređena je Zakonom o zaštiti potrošača (NN 96/2003) kao temeljnim
zakonom koji je u primjeni od 8. rujna 2003. godine, a na sustavan način
uređuje zaštitu osnovnih prava potrošača pri kupnji proizvoda i usluga kao i
pri drugim oblicima stjecanja proizvoda i usluga na tržištu, u svrhe koje nisu
namijenjene njihovoj poslovnoj a ni poduzetničkoj djelatnosti. Dakle, Zakonom
se uređuje pravo na zaštitu gospodarskih interesa potrošača, pravo na zaštitu
od opasnosti za život, zdravlje i imovinu, pravo na pravnu zaštitu potrošača,
pravo na informiranje i izobrazbu potrošača i pravo na udruživanje potrošača sa
svrhom zaštite i njihovih interesa.

Zakon o zaštiti potrošača jedan je od propisa
kojim je započeo postupak implementacije direktiva Europske zajednice s
područja zaštite potrošača u naš pravni sustav, a time su preuzeti i europski
standardi ponašanja na tržištu kako u pogledu informiranja tako i same zaštite
potrošača.

Preuzete direktive Europske unije osobito se
odnose na: isticanje cijena proizvoda koji se nude potrošačima, na prodaju
izvan poslovnih prostorija trgovca; na prodaju na daljinu (putem kataloga, tiskanih
promidžbenih poruka s narudžbenicom, televizije, elektroničke pošte i slično);
o potrošačkom zajmu; o oglašavanju; na nepoštene odredbe u potrošačkim
ugovorima i na ugovore o pravu na vremenski ograničenu uporabu nekretnine
(timesharing). Direktiva o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika elektronske
komunikacijske mreže i usluga, preuzeta je djelomično i to u dijelu koji se
odnosi na ugovorne obveze davatelja usluge.

Odredbe o zaštiti potrošača sadržane su još i u
cijelom nizu propisa koji uređuju različita pravna područja primjerice: Zakon o
trgovini (NN 11/96, 75/99, 76/99, 62/01, 109/01, 49/03 – pročišćeni tekst,
96/03, 103/03), Zakon o pošti (NN br. 53/94), Zakon o komunalnom gospodarstvu
(NN 26/03 – pročišćeni tekst), Zakon o zdravstvenoj ispravnosti i zdravstvenom
nadzoru nad namirnicama i predmetima opće uporabe (NN 1/97 – pročišćeni tekst i
128/99), Zakon o energiji (NN br. 68/01), Zakon o regulaciji energetskih
djelatnosti (NN 68/01), Zakon o tržištu električne energije (NN br.68/01), Zakon
o općoj sigurnosti proizvoda (NN 158/03), Zakon o obveznim odnosima (NN 53/91,
73/91, 111/93, 3/94, 112/99) ne štiti potrošača kao posebnu društvenu skupinu
već kao jednu od ugovornih strana.

3.23.2. Institucionalni okvir

Sustav zaštite i tijela zadužena za provođenje
ove zaštite određena su Zakonom o zaštiti potrošača i drugim zakonom. Prema
Zakonu o zaštiti potrošača, zaštita potrošača je javni interes Republike
Hrvatske. Državni parlament svake dvije godine donosi Nacionalni program
zaštite potrošača, kojim se određuje izbor i opseg prioritetnih zadaća na
području zaštite potrošača u narednom dvogodišnjem razdoblju koje će se
financirati iz proračuna. Hrvatska Vlada jednom godišnje uoči Svjetskog dana
prava potrošača, izvješćuje Parlament o ostvarivanju politike zaštite potrošača
iz Nacionalnog programa. Vlada imenuje Vijeće za zaštitu potrošača od
predstavnika nadležnih tijela državne uprave Saveza udruga za zaštitu
potrošača, Hrvatske gospodarske komore, Hrvatske obrtničke komore, Hrvatske
udruge poslodavaca, te uglednih stručnjaka sa područja zaštite potrošača.
Vijeće za zaštitu potrošača je savjetodavno tijelo ministru gospodarstva, rada
i poduzetništva koji je i predsjedavajući Vijeća. Rad Vijeća za zaštitu
potrošača je javan, a odluka o osnivanju i sastavu Vijeća objavljuje se u
službenom glasilu Republike Hrvatske.

Središnja institucija
odgovorna za zaštitu potrošača i provođenje politike zaštite je Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva. Ono donosi Nacionalni program i prati
njegovu provedbu te vodi evidenciju obavljenih poslova iz Nacionalnih programa.
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva izdaje i odobrenja za rad
savjetovališta za zaštitu potrošača u skladu s potrebama predviđenih
Nacionalnim programom i stručnom osposobljenosti osoba zaposlenih u
savjetovalištu. Ocjena stručne osposobljenosti osoba za rad u savjetovalištu
utvrdit će se posebnim aktom kojeg donosi ministar gospodarstva, rada i poduze­t­ništva
do 31. ožujka 2004.. Sredstva za rad savjetovališta osigurava državni proračun.
Radi obavljanja navedenih poslova iz područja zaštite potrošača, potrebno je
osnovati organizacijsku jedinicu unutar Ministarstva gospodarstva, rada i
poduzetništva.

Potrošači osnivaju
udruge potrošača kao neprofitne organizacije, koje promiču i štite prava
potrošača. Poslovi udruga osobito su: informiranje potrošača, testiranje
proizvoda preko ovlaštenih laboratorija, pružanje pomoći oštećenom potrošaču u
nastupu prema trgovcu, davanje primjedbi i prijedloga na propise iz područja
zaštite potrošača u postupku njihovog donošenja, te pokretanje sudskih
postupaka predviđenih zakonom. Savez udruga objavljuje listu trgovaca koji su
višekratno u proteklih godinu oštetili potrošače ili svjesno prodavali
proizvode opasne za zdravlje i sigurnost potrošača te osniva mirovna vijeća u
suglasnost stranaka.

3.23.3. Zaštita gospodarskih interesa potrošača

Iako su usvajanjem Zakona o zaštiti potrošača u
većoj mjeri gospodarski interesi potrošača zaštićeni u skladu s propisima EU, u
ovom trenutku pitanje odgovornosti za neispravne proizvode u Republici
Hrvatskoj nije uređeno u skladu s Direktivom 85/374/EEZ. Odgovornost
proizvođača za proizvode s nedostatkom uređena je člankom 179. Zakona o
obveznim odnosima.

Izmjena postojećeg zakonodavnog uređenja
odgovornosti proizvođača za štetu uzrokovanu nedostatkom proizvoda planira se u
okviru (novoga) Zakona o obveznim odnosima. Izrada Nacrta prijedloga zakona o
obveznim odnosima je u tijeku – izrađen je radni tekst toga Nacrta, a njime će
se odredbe o odgovornosti proizvođača za štetu uzrokovanu nedostatkom stvari
uskladiti s Direktivom 85/374/EEZ.

Planirano je da Vlada Republike Hrvatske Nacrt
prijedlog Zakona o obveznim odnosima (koji će se sadržavati i odredbe o
odgovornosti proizvođača za štetu uzrokovanu neispravnim proizvodom), utvrdi do
kraja veljače 2004. i uputi ga u zakonodavnu proceduru.

3.23.4. Obrazovanje i informiranje potrošača

Načelo obrazovanja i informiranja potrošača
jedno je od temeljnih načela prava zaštite potrošača EU. U Republici Hrvatskoj
to je pitanje posebno uređeno Zakonom o zaštiti potrošača kojim se u hrvatsko
zakonodavstvo preuzima Direktiva 84/450/EEZ i Direktiva 97/55/EZ o
zavaravajućem oglašavanju, te Direktiva 98/6/EZ o zaštiti potrošača pri
označavanju cijene proizvoda. Tim se direktivama uređuje pravo potrošača na
potpunu i točnu obavijest o proizvodu.

Zakon o zaštiti
potrošača člankom 104. određuje se da školski odgojni programi osnovnog i
srednjeg školovanja trebaju sadržavati i osnovna znanja o obvezama, pravima i
zaštiti potro­šača.

Za sada Vlada Republike
Hrvatske nema program obrazovanja, informiranja i program podizanja svijesti o
pitanjima zaštite potrošača. Ovaj program razviti će se uz pomoć projekta
programa CARDS 2002 za zaštitu potrošača (Capacity Bulding in the Area of
Consumer Protection) i Nacionalnog programa za zaštitu potrošača kojeg će
donijeti Parlament do 31. ožujka 2004. godine. U svrhu obrazovanja i
informiranja potrošača Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva je u
mjesecu rujnu 2003. pripremilo prvi hrvatski priručnik za zaštitu potrošača
»Potro­šački pojmovnik«, koji je podijeljen obrazovnim i drugim institucijama,
saborskim zastupnicima i zainteresiranim građanima radi podizanja nivoa znanja
o potrošačkim pravima.

3.23.5. Nevladine udruge za zaštitu interesa potrošača

U Republici Hrvatskoj postoje tri veće nevladine
udruge za zaštitu potrošača sa sjedištem u Zagrebu koje proširuju svoju
organizaciju i na druge gradove: Osijek, Varaždin, Split a u toku je i
osnivanje udruga u drugim gradovima. Udruge svojim javnim djelovanjem utječu na
prikupljanje i širenje broja članova udruga uz simboličnu članarinu od 30 kuna
po osobi. Udruge jednom mjesečno izdaju potrošačke novine sa korisnim
informacijama za potrošače a pružaju i direktnu pomoć potrošačima koji im se
obrate u nastupu prema trgovcima. Svojim mišljenjima i inicijativama udruge
nastoje poboljšati rad uprave i odgovornih tijela u provođenju politike zaštite
potrošača. Za sada udruge raspolažu minimalnim financijskim sredstvima za rad
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva je u prosincu 2003. udrugama za
zaštitu potrošača doznačilo 47 000 kn na ime troškova provođenja Zakona o
zaštiti potrošača, time da će se udjel vladinog financiranja povećati
proračunom za 2004. godinu kada se odrede prioriteti Nacionalnog programa.

3.23.6. Prioriteti

Osnivanje organizacijske jedinice unutar
Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva radi obavljanja poslova iz
područja zaštite potrošača, donošenje Nacionalnog programa s utvrđenim
ciljevima zaštite potrošača i okvirnim opsegom korištenja financijskih
sredstava iz Državnog proračuna, za poticanje razvoja i djelovanja udruga za
zaštitu potrošača.

3.24. PRAVOSUĐE I UNUTARNJI POSLOVI

3.24.1. Azil

Pravni okvir

Na svojoj sjednici 12. lipnja 2003. godine,
Hrvatski je sabor usvojio novi Zakon o azilu (»Narodne novine« br. 103/03),
koji će se primjenjivati od 1. srpnja 2004. godine. Do tada se postupak
priznavanja statusa izbjeglice provodi prema odredbama (čl. 31. –   38.) Zakona o kretanju i boravku stranaca
(»Narodne novine« br. 53/91, 22/92, 26/93, 29/94.).

Zakonom o azilu uređuju se načela, uvjeti i
postupak za priznavanje azila u Republici Hrvatskoj strancima koji su
progonjeni zbog svoje rase, vjere, nacionalnosti, pripadnosti određenoj
društvenoj skupini ili zbog svog političkog mišljenja. Zakonom je uređen i
status, prava i obveze osoba koje u Republici Hrvatskoj traže azil kao i osoba
kojima je azil priznat.

Osim toga, Zakonom je osigurano poštivanje
načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja izbjeglica u zemlju u kojoj bi
njihov život ili sloboda mogli biti ugroženi zbog rasne, vjerske ili nacionalne
pripadnosti, zbog pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili zbog političkog
mišljenja kao i u državu u kojoj bi mogle biti podvrgnute mučenju, nečovječnom
ili ponižavajućem postupanju ili kazni.

Zakonom su uređena i načela, uvjeti i postupak
odobravanje privremene zaštite strancima koji zbog određenih razloga napuštaju
zemlju podrijetla i kojima je potrebna međunarodna zaštita kao i njihov status,
prava i obveze, ukoliko im je odobrena privremena zaštita u Republici
Hrvatskoj.

Stupanjem na snagu ovog Zakona sustav azila u
Republici Hrvatskoj bit će uređen cjelovito i u skladu s relevantnim među­narodnim
dokumentima, prvenstveno s Konvencijom i Protokolom o statusu izbjeglica te
Konvencijom o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda. U Zakon su ugrađene i
odredbe sljedećih akata Europske unije: Rezolucije Vijeća EU od 30.11. 1992. g.
o nedvojbeno neutemeljenim zahtjevima za azil, Rezolucije Vijeća EU od 20. 6.
1995. g. o minimalnim jamstvima u postupku azila, Direktive Vijeća 2001/55/EC
od 20. 6. 2001. o minimalnim standardima za davanje privremene zaštite,
Direktive Vijeća 2003/9/EC od 27. 1. 2003. g. o postavljanju minimalnih
standarda za prijam tražitelja azila, te relevantnih preporuka Vijeća Europe.

Primjenom Zakona o
azilu osigurat će se stvarna i učinkovita provedba Ustavne odredbe kojom je
predviđeno da strani državljani i osobe bez državljanstva mogu dobiti utočište
u Republici Hrvatskoj osim ako su progonjeni za nepolitičke zločine i
djelatnosti oprečne temeljnim načelima međunarodnog prava. Osigurat će se i
pružanje privremene zaštite strancima kojima je, zbog nemogućnosti povratka u
njihovu izvornu zemlju, potrebna međunarodna zaštita.

Postupak priznavanja azila
prema odredbama Zakona o azilu pokreće se temeljem zahtjeva tražitelja azila,
koji se podnosi u Prihvatilištu za tražitelje azila. Namjera za podnošenje
zahtjeva za azil može se izjaviti prilikom obavljanja granične kontrole na
graničnom prijelazu, u policijskoj upravi ili postaji ili kod drugog državnog
tijela. Stranac koji izrazi namjeru na jedan od navedenih načina uputit će se u
Prihvatilište za tražitelje azila, u kojem može ostati do okončanja postupka za
priznavanje azila.

U Prihvatilištu se tražitelju
azila osiguravaju osnovni uvjeti za život kao što je smještaj, hrana, novčana
pomoć, zdravstvena zaštita te pomoć u osnovnim higijenskim potrepštinama. U
slučajevima kada tražitelj azila posjeduje sredstva za uzdržavanje ili su mu
smještaj i skrb osigurani na drugi način, Ministarstvo unutarnjih poslova
odredit će da tražitelj azila, nakon sedam dana boravka u Prihvatilištu, boravi
izvan Prihvatilišta.

Protiv odluke
Ministarstva unutarnjih poslova nezadovoljna stranka može izjaviti žalbu
Povjerenstvu Vlade Republike Hrvatske za rješavanje o žalbama tražitelja azila
i azilanata. Povjerenstvo ima predsjednika i osam članova, koji se biraju na
vrijeme od 4 godine iz redova diplomiranih pravnika. Povjerenstvo je neovisno u
svom radu.

Protiv rješenja Povjerenstva tražitelj azila
može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske. Tužba nema
suspenzivni učinak.

U postupku priznavanja azila javnost je
isključena. Iznimno, uz pristanak tražitelja azila, u prvostupanjskom postupku
može sudjelovati predstavnik UNHCR-a. U postupku mora sudjelovati zakonski
zastupnik ili skrbnik maloljetnika bez pratnje i poslovno nesposobne osobe.

Tražitelji azila imat će pravo na boravak u
Republici Hrvat­skoj do okončanja postupka priznavanja prava na azil, pravo na
osiguranje osnovnih uvjeta za život i smještaj, zdravstvenu zaštitu, osnovno
školovanje, novčanu, pravnu i humanitarnu pomoć te pravo na slobodu
vjeroispovijesti.

Azilanti će imati pravo na boravak u Republici
Hrvatskoj, pra­vo na smještaj, pravo na rad, zdravstvenu zaštitu, školovanje,
slobodu vjeroispovijesti, novčanu pomoć i pomoć pri uklju­či­va­nju u društveni
život te pravo na spajanje s članovima uže obitelji.

Osobe kojima će u Republici Hrvatskoj biti
odobrena privremena zaštita imat će pravo na boravak, osnovne uvjete za život i
smještaj, zdravstvenu zaštitu, osnovno i srednje školovanje, pravnu pomoć i
slobodu vjeroispovijesti.

U postupku priznavanja azila primjenjuju se
odredbe Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine« br. 53/91) ako
Zakonom o azilu nije drukčije određeno.

U roku od 60 dana od dana stupanja na snagu
Zakona o azilu Ministarstvo unutarnjih poslova i ministarstvo nadležno za
poslove socijalne skrbi obvezni su donijeti podzakonske akte. Planira se
donošenje triju podzakonskih akata (pravilnika). Jedan bi propisivao način
vođenja evidencija o tražiteljima azila, azilantima i strancima na privremenoj
zaštiti, izgled obrazaca i iskaznica koje će se izdavati navedenoj kategoriji
stranaca, te način vođenja posebne evidencije o uzetim otiscima prstiju i
fotografiranju. Drugi propis regulirao bi visinu novčane pomoći tražiteljima
azila, azilantima i strancima pod privremenom zaštitom, a treći bi propisivao
postupak smještaja navedenih osoba. Za donošenje Pravilnika kojim bi se regulirala
visina novčane pomoći tražiteljima azila, azilantima i strancima na privremenoj
zaštiti zaduženo je ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi.

Donošenjem Zakona o azilu i njegovih podzakonskh
akata, sustav azila u Republici Hrvatskoj približit će se praksi i standardima
zemalja Europske unije.

Institucionalni okvir

Budući se Zakonom o azilu sustav azila u
Republici Hrvat­skoj po prvi puta cjelovito i sustavno uređuje, provođenje
Zakona zahtijevat će organizacijske i kadrovske promjene tijela nadležnih za
azil.

Tijelo državne uprave nadležno za rješavanje
zahtjeva za azil je Ministarstvo unutarnjih poslova. Poslovima azila bave se
dva odsjeka unutar Odjela za strance i azil, Uprave za inspekcijske i upravne
poslove. To su Odsjek za azil i Prihvatilište za azilante. U Odsjeku za azil
sistematizacijom je predviđeno 10 radnih mjesta, 8 radnih mjesta VSS i 2 radna
mjesta SSS. U Prihvatilištu za tražitelje azila sistematizacijom je predviđeno
6 radnih mjesta, 5 radnih mjesta VSS i 1 radno mjesto SSS. U Odsjeku za azil
nepopunjena su 2 radna mjesta VSS. U Prihvatilištu za tražitelje azila
nepopunjena su 2 radna mjesta VSS i 1 radno mjesto SSS. Kako bi se osigurala
učinkovita primjena Zakona o azilu, tijekom 2004. godine biti će potrebno
poduzeti značajne institucionalne reforme.

3.24.2. Migracije

Pravni okvir

Stupanjem na snagu Zakona o strancima 17. 7.
2003. godine, čija je primjena počela od 1. siječnja 2004. godine,
inkorporirana su rješenja koja će u znatnijoj mjeri poboljšati migracijsku
politiku u Republici Hrvatskoj.

Navedeni zakon između ostalog uređuje
problematiku viza, boravak stranaca, zapošljavanje stranaca te izričito
definira kategoriju stranaca koji se i pod kojim uvjetom mogu prisilno
udaljiti. Predviđen je institut zadržavanja stranaca, odnosno prisilno
zadržavanje u Prihvatnom centru za strance. Nadalje, utvrđene su odredbe koje
se odnose na boravište i prebivalište stranaca, prikupljanje osobnih podataka,
kretanje stranaca u odori, vođenje evidencija itd. Također, predviđene su i odredbe
kojima se razrađuju bilateralni readmisijski ugovori te način i njihove
provedbe i primjene.

Zakonom o strancima utvrđen je boravak stranaca
do 90 dana (boravak bez vize, s vizom i s graničnom propusnicom), privremeni
boravak koji će se odobriti strancu koji želi boraviti u Republici Hrvatskoj
određeno vrijeme i u određenu namjenu (rad, liječenje, spajanje obitelji itd.)
i stalni boravak koji se odobrava strancu koji do dana podnošenja zahtjeva za
stalni boravak ima neprekidno pet godina odobren privremeni boravak ili ako je
tri godine u braku s hrvatskim državljaninom ili sa strancem na odobrenom
stalnom boravku, a u Republici Hrvatskoj ima odobren privremeni boravak.

Posebice ističemo, da se odredbama Zakona o
strancima, po prvi put u Republici Hrvatskoj uvodi godišnja kvota radnih
dozvola, koju utvrđuje Vlada Republike Hrvatske do 31. listopada tekuće godine
za narednu godinu. Radne dozvole utvrđene godišnjom kvotom izdavat će se za
produženje već izdanih radnih dozvola te za novo zapošljavanje.

Prioriteti u ovom području su izrada
podzakonskih akata temeljem odredbi Zakona o strancima koji su pripremljeni u
2003. g., a primjenjuju se od 1. siječnja 2004. g. Ministar unutarnjih poslova
donio je dva provedbena propisa:

• Pravilnik o statusu stranaca u Republici
Hrvatskoj,

• Pravilnik o putnim ispravama za strance,
vizama, granič­nim propusnicama te o načinu postupanja prema strancima.

Zakon o strancima temeljni je zakon koji uređuje
suzbijanje nezakonitih migracija. Svi podaci o službenim postupanjima prema
strancima bilježe se u Informacijskom sustavu Ministarstva unutarnjih poslova.

Tijekom 2002. g. zapriječen je ulazak 13.374
stranca, a u prvih šest mjeseci 2003. g. ulazak u RH zapriječen je 6.915
stranaca. U 2002. g. bilo je 936 stranaca smještenih u Prihvatni centar za
strance, a za devet mjeseci 2003. g. u centar je smješteno 470 stranaca. Broj
nezakonitih migranata možemo pratiti kroz više prekršaja. Polazeći od važećeg
zakonodavstva te činjenice da nezakoniti migranti u pravilu ne ispunjavaju uvjete
za zakonit ulazak u RH, najbolji prikaz se dobiva praćenjem broja podnesenih
prekršajnih prijava radi prekršaja izbjegavanja granične kontrole i »ilegalnog
prelaska državne granice« Zakona o nadzoru državne granice. Tako su u 2002. g.
prekršajne prijave podnesene protiv 5.415 osoba, dok su u prvih devet mjeseci
2003. g. prijave podnesene protiv 2 962 osoba radi prekršaja izbjegavanja
granične kontrole i ilegalnog prelaska državne granice.

Iz naprijed iznijetih podataka, jasno je vidljiv
trend pada broja nezakonitih migranata. Sličan trend bilježe i druge države u
regiji. S obzirom da je jedan dio nezakonitih migracija posljedica rata na
prostoru bivše Jugoslavije, možemo govoriti o stanovitom sigurnosnom
stabiliziranju tog prostora koje se odrazilo i na stanje nezakonitih migracija.
Istina, državljani Srbije i Crne Gore i Makedonije, poglavito etnički Albanci,
i dalje su prisutni u značajnom broju, ali ukupan broj stranaca-nezakonitih
migranata u značajnom je padu.

Na primjer, u prvih devet mjeseci 2003. g., u
usporedbi s istim razdobljem prethodne godine, bilježimo pad ilegalnih
migracija državljana Srbije i Crne Gore za 40% (u 2002. g. zabilježeno je 1 965
ilegalnih prelazaka, izbjegavanja graničnih kontrola, dok je u 2003. g.
zabilježeno 1 100).

S druge strane, u evidentnom su porastu
nezakonite migracije državljana Kine, Albanije te, u nešto manjoj mjeri
državljana Rumunjske.

RH je potpisala 22 readmisijska ugovora s 24
države (zemlje Beneluksa imaju zajednički readmisijski ugovor s RH). Na snazi
ih je 13, od kojih se četiri privremeno primjenjuju. Potpisani su readmisijski
ugovori sa sljedećih 8 članica Europske unije: Republikom Austrijom,
Kraljevinom Belgijom, Velikim Vojvodstvom Luxemburga, Kraljevinom Nizozemskom,
Francuskom Republikom, Republikom Grčkom, Talijanskom Republikom i Kraljevinom
Švedskom.

Nadalje, readmisijski
ugovori potpisani su i sa sljedećim zemljama koje će 2004. g. postati
punopravne članice EU: Republikom Slovenijom, Republikom Mađarskom, Republikom
Poljskom, Republikom Slovačkom, Češkom Republikom, Republikom Latvijom,
Republikom Estonijom i Republikom Litvom.

Ugovore o readmisiji
Vlada RH potpisala je i sa Švicarskom konfederacijom, Republikom Island,
Republikom Makedonijom, Bosnom i Hercegovinom, Srbijom i Crnom Gorom,
Republikom Bugarskom, Republikom Rumunjskom i Republikom Albanijom.

Posebno bismo izdvojili
readmisijski ugovor sa Srbijom i Crnom Gorom, koji je potpisan 23. travnja
2002. g., potvrđen u Hrvatskom saboru 8. svibnja 2003. godine, no još uvijek
nije na snazi jer ga nisu ratificirale skupštine Republike Srbije i Republike Crne
Gore. Nakon stupanja na snagu tog ugovora RH će imati važeće readmisijske
ugovore sa svim susjednim državama.

S Vladom Savezne
Republike Njemačke Vlada RH nema klasičan readmisijski ugovor, ali je 25.
travnja 1994. g. u Bonnu, između Vlade RH i Vlade Savezne Republike Njemačke
potpisan Sporazum o prihvatu povratnika, s Protokolom za provedbu sporazuma.
Navedenom Sporazumu, naknadno, 11. kolovoza 2001. g. pristupile su i Kraljevina
Nizozemska te Veliko Vojvodstvo Luksemburg.

U tijeku su pregovori
za potpisivanje readmisijskih ugovora sa sljedećim državama: Republikom
Turskom, Republikom Ciprom, Republikom Slovenijom (novi tekst Ugovora prema
europskom obrascu readmisijskih ugovora koji bi trebao zamijeniti postojeći
ugovor), Kraljevinom Španjolskom, Republikom Ukrajinom, Kraljevinom Danskom,
Republikom Finskom, a pregovori oko zaključenja readmisijskih ugovora planiraju
se sa sljedećim državama: Demokratskom Socijalističkom Republikom Šri Lankom,
Narodnom Republikom Bangladeš, Kraljevinom Nepal i Kanadom.

Institucionalni okvir

U području legalnih migracija nadležno je
Ministarstvo unutarnjih poslova, Uprava za inspekcijske i upravne poslove,
Odjel za strance i azil, Odsjek za statusna pitanja stranaca, a za ilegalne
migracije Ravnateljstvo policije, Uprava za granicu, Odjel za nezakonite
migracije. Posebnu ulogu ima Prihvatni centar za migracije, kao sastavni dio
Uprave za granicu.

3.24.3. Vize

Pravni okvir

Novi Zakon o strancima (»Narodne novine« broj
109/03) stupio je na snagu 17. srpnja 2003. godine, a primjenjuje se od 1.
siječnja 2004. godine. Njime je sveobuhvatno uređeno pitanje viza.

U posljednjem kvartalu
2003. godine doneseni su novi provedbeni propisi vezani uz Zakon o strancima,
ali se također primjenjuju od 1. siječnja 2004. godine.

Ministar unutarnjih
poslova donio je:

• Pravilnik o statusu
stranaca u Republici Hrvatskoj (»Narodne novine« broj 202/03),

• Pravilnik o putnim
ispravama za strance, vizama, granič­nim propusnicama te o načinu postupanja
prema strancima (»Narodne novine« broj 202/03).

Ističe se kako
Pravilnik o putnim ispravama za strance, vizama, graničnim propusnicama te o
načinu postupanja prema strancima, između ostalog, propisuje nove obrasce
zahtjeva za izdavanje vize te novu naljepnicu vize. I obrazac i naljepnica vize
usklađeni su s odgovarajućim dokumentima *acquis communautairea.*

Ministar vanjskih
poslova, uz suglasnost ministra unutarnjih poslova donosi pravilnike kojima se
detaljnije uređuje:

• izdavanje putnih
listova za strance, viza i posebnih osobnih iskaznica

• izdavanje diplomatskih
i službenih putovnica i viza hrvatskim državljanima.

Prvi navedeni
provedbeni propis što ga je donio ministar vanjskih poslova – Pravilnik o
izdavanju putnih listova, viza i posebnih osobnih iskaznica strancima (»Narodne
novine« broj 203/03) – primjenjuje se od 1. siječnja 2004. godine.

Drugi provedbeni propis
donosi se na osnovi Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana (»Narodne
novine« 77/99, 133/02). Njime je utvrđeno izdavanje tzv. »izlazno-ulaznih«
diplomatskih i službenih viza hrvatskim državljanima, nositeljima diplomatskih
i službenih putovnica. Međutim, usklađivanjem hrvatskog zakonodavstva s*acquis communautaireom,* ukinut je institut izlaznih i izlazno-ulaznih viza
za strance. Odredbe o izdavanju takvih viza hrvatskim državljanima pokazuju se
prevladanim i suvišnim tim više što zakonodavstva demokratskih država uopće ne
poznaju institut izlaznih viza.

Stoga je pokrenut
postupak za izmjenu Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, kojima bi
se ukinule izlazne vize za hrvatske državljane. Nakon stupanja na snagu Zakona
o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, moguće
je pristupiti izradi i donošenju novog proved­benog propisa kojim bi se uredilo
izdavanje diplomatskih i službenih putovnica hrvatskim državljanima.

Predviđa se kako bi rečene izmjene Zakona o
putnim ispravama hrvatskih državljana i izrada provedbenog propisa stupile na
snagu u drugom kvartalu 2004. godine.

Usporedno s podzakonskim propisima, izrađen je
Konzularni naputak za izdavanje viza u diplomatskim misijama i konzularnim
uredima Republike Hrvatske, koji će biti objavljen u I. kvartalu 2004. godine.

Prema članku 15. i 29. Zakona o strancima, Vlada
Republike Hrvatske utvrđuje vizni sustav te visinu sredstava potrebnih strancu
za uzdržavanje tijekom boravka u Republici Hrvatskoj i za povratak u matičnu
državu ili za putovanje u treću državu.

U prvom kvartalu 2004. godine predviđa se
donošenje odgovarajućeg jedinstvenog akta Vlade Republike Hrvatske (Uredba o
viznom sustavu) kojim bi bili obuhvaćeni svi elementi viznog sustava.

Tijekom 2003. godine, vizni se sustav Republike
Hrvatske donekle promijenio. U odnosu na Uredbu EU 539/2001 od 15. ožujka 2001.
godine, provedeno je usklađenje te je ukinut vizni režim za posebna upravna
područja Hong Kong i Macao NR Kine.

Odlukom Vlade Republike Hrvatske od 4. lipnja
2003. godine, privremeno je suspendiran vizni režim za državljane Srbije i Crne
Gore, od 10. lipnja do 31. prosinca 2003. godine. Vlada Republike Hrvatske
donijela je 18. prosinca 2003. Odluku o produljenju suspenzije viznog režima za
državljane Srbije i Crne Gore do 31. siječnja 2004. godine.

U 2004. godini predviđeno je daljnje
usklađivanje sa spomenutom Uredbom EU, te suzdržavanje od sklapanja novih
dvostranih ugovora o ukidanju viza s onim državama koje su na »negativnom«
popisu Europske unije.

Institucionalni okvir

U Republici Hrvatskoj za poslove viza nadležno
je Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo vanjskih poslova, te
diplomatske misije i konzularni uredi Republike Hrvatske.

U I. kvartalu 2004. godine planira se dodatno
stručno osposobljavanje djelatnika navedenih resora u vezi s provedbom novih
propisa o strancima.

Planira se nastavak informatičkog povezivanja
diplomatskih misija i konzularnih ureda s Ministarstvom vanjskih poslova,
uvođenjem informacijsko-komunikacijskog sustava IKOS te njihovo povezivanje s
informatičkim sustavom za vize Ministarstva unutarnjih poslova.

Do listopada 2003. godine IKOS je uveden u 24
diplomatske misije i konzularnih ureda. Predviđeno je da se tijekom 2004.
godine sustav IKOS uvede u većinu diplomatskih misija i konzularnih ureda
Republike Hrvatske u inozemstvu.

3.24.4. Upravljanje granicom

Pravni okvir

Državna granica Republike Hrvatske dugačka je
ukupno 3.332,0 km, od čega je 1.369,5 km kopnene, 1.012,5 km riječne i 950 km
pomorske granice. Upravljanje granicom, nadzor i zaštita državnog područja
provodi se na temelju važećeg unutarnjeg zakonodavstva i međunarodnog prava,
polazeći od utvrđene republičke granice koja je postojala u bivšoj SFRJ prema
svim susjednim zemljama i u okviru kojih je Republika Hrvatska međunarodno
priznata kao samostalna i suverena.

Iako Republika Hrvatska ima zaključene ugovore o
državnoj granici, još uvijek postoje neriješena pitanja demarkacije granice s
nekim od susjednih zemalja. Republika Hrvatska je pravni slijednik svih ranijih
ugovora sklopljenih između bivše SFRJ i Republike Italije, Republike Mađarske,
te sporazuma odnosno konvencija koje se odnose na pitanje granice.

Ugovor o državnoj
granici između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine potpisan je 30. srpnja
1999. godine. Tim je ugovorom osnovano i Međudržavno diplomatsko povjerenstvo
unutar kojeg se vode pregovori između hrvatske i bosansko-hercegovačke strane o
Aneksu Ugovora.

Pregovori oko Ugovora o
državnoj granici s Republikom Slovenijom su u tijeku, a potkraj 2001. godine
započeo je postupak za utvrđivanje hrvatsko-jugoslovenske granice. Osnovana je
Međudržavna diplomatska komisija za identifikaciju-utvrđivanje granične crte i
pripremu Ugovora o državnoj granici. Određen napredak u približavanju
različitih polaznih stajališta postignut je potpisivanjem Protokola o načelima
za identifikaciju-utvrđivanje granične crte i pripremu Ugovora o državnoj
granici u travnju 2002. godine, koji je sada temeljni okvirni dokument za
daljnji rad. Vođenje pregovora o ugovorima o državnoj granici u nadležnosti je
Komisije za granice, osnovane u srpnju 2001. godine.

Nadzor državne granice
u nadležnosti je Ministarstva unutarnjih poslova, te je ponajprije bio
reguliran Zakonom o nadzoru državne granice (NN br.9/92 i 34/95). Uz Zakon o
nadzoru državne granice, način postupanja granične policije i aktivnosti
relevantne za državnu granicu uređeni su i drugim posebnim propisima i
podzakonskim aktima.

U okviru Twinning projekta
»Integrirano upravljanje granicom-granična policija», a koji je proveden u
okviru CARDS programa 2001. izrađen je sa stručnjacima Europske unije novi
Zakon o nadzoru državne granice (173/03) koji je donesen 15. listopada 2003. g.
i stupio na snagu 8. studenog 2003. godine.

Odredbe ovoga Zakona u
potpunosti su usklađene sa Schengenskim provedbenim sporazumom, Schengenskim
zajedničkim priručnikom i obvezujućim europskim smjernicama. Pri izradi
prijedloga Zakona uvažavana su iskustva hrvatske granične policije kao i
spoznaje stručnjaka zemalja partnera iz Europske unije koji su sudjelovali u
okviru Twinning projekta, u izradi Nacrta prijedloga Zakona.

Prioritet u području
upravljanja granicom za 2004. godinu prije svega je izrada podzakonskih akata u
vezi s provođenjem Zakona o nadzoru državne granice i to:

• Uredba o standardima
i uvjetima koje moraju ispunjavati granični prijelazi za sigurno i ekonomično
obavljanje granične kontrole,

• Pravilnik o načinu
obavljanja nadzora državne granice,

• Pravilnik o uvjetima
i načinu određivanja područja granič­nih prijelaza,

• Pravilnik o načinu
utvrđivanja i rješavanja povrede državne granice,

• Pravilnik o uvjetima
određivanja privremenih graničnih prije­laza, uvjetima i načinu rada.

Nadalje, prioritet je i
provedba Sporazuma o prekograničnoj policijskoj suradnji sklopljenog između
Vlade Republike Hrvat­ske i Vlade Republike Slovenije i sklapanje novih
sporazuma do kraja 2004. godine, te implementacija Strateških dokumenata za
prilagodbu granične policije za područja prilagodbe zakonodavstva i
organizacijsko-kadrovskog koncepta.

Za provođenje mjera u području upravljanja
granicom u 2004. godini potrebno je osigurati financijska sredstva u državnom
proračunu, prije svega za provođenje Zakona o nadzoru državne granice uključujući
i izradu podzakonskih akata u iznosu od 377.195.000 kuna.

Institucionalni okvir

Prema Zakonu o nadzoru državne granice poslove
zaštite državne granice po cijeloj njenoj dužini i poslove granične kontrole
obavlja Ministarstvo unutarnjih poslova. Prema ustrojstvu Ministarstva
unutarnjih poslova unutar toga Ministarstva nema samostalne granične policije.
Organizacijske jedinice policije koje provode zadatke granične policije
sastavni su dio Ravnateljstva policije.

Donošenjem Zakona o
policiji, koji je stupio na snagu 2001. godine, Uredbe Vlade RH i Pravilnika o
unutarnjem redu Ministarstva unutarnjih poslova RH za poslove nadzora državne
granice zadužena je Uprava za granicu u okviru Ravnateljstva policije. Ista je
15. siječnja 2002. godine ustrojena na državnoj razini, te je stavljena u
funkciju 1. srpnja 2002. godine.

Uprava za granicu je
nadležna za provedbu i usklađivanje zadataka granične policije (nadzor državne
granice i suzbijanje nezakonitih migracija).

Kako bi se ostvario
strateški cilj RH za članstvo u Europskoj uniji, a slijedom uspješne provedbe
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju te sukladno programskim prioritetima
Vlade RH, potrebno je sveobuhvatno, sukcesivno postizanje standarda Europske
unije na svim područjima relevantnim za graničnu policiju.

To uključuje, između
ostalog, razvoj učinkovitog koncepta ustroja i korištenja osoblja granične
policije, uz uvažavanje standarda Europske unije u području nadzora državne
granice.

Također je potrebno
dovršiti preustroj granične policije na regionalnoj i lokalnoj razini, te
uspostaviti jasan sustav zapovijedanja po vertikalnoj liniji s razine
ministarstva do razine policijske postaje.

Sve institucionalne
promjene i mjere koje se, u tom smislu, predviđaju za 2004. godinu detaljno su
razrađene u Poglavlju IV. Jačanje administrativne sposobnosti.

3.24.5. Policijska suradnja

Pravni okvir

Republika Hrvatska je notifikacijom o sukcesiji
postala stranka tri konvencije Ujedinjenih naroda koje se odnose na policijsku
suradnju (Jedinstvena konvencija o opojnim drogama, Konvencija o psihotropnim
tvarima, Konvenciju protiv nedozvoljenog prometa opojnim drogama i psihotropnim
tvarima), do sada je ratificirala sedam konvencija i dva protokola Vijeća
Europe koji se odnose na policijsku suradnju (Europska konvenciju za
sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja,
Kaznenopravnu konvenciju o korupciji, Građanskopravnu konvenciju o korupciji,
Konvenciju o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda
stečenom kaznenim djelom, Konvenciju o kibernetičkom kriminalu, Konvenciju o
uzajamnoj sudskoj pomoći u kazneno pravnim stvarima s protokolom, Konvencija o
borbi protiv terorizma te protokole (1. i 2.) za sprečavanje mučenja i
neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja) pored toga
ratificirala je i dvije konvencije, dva protokola, jednu rezoluciju i jedan
pakt Ujedinjenih naroda koji se odnose na policijsku suradnju (Konvenciju
protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kazni,
Konvenciju o borbi protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta,
Protokol o sprječavanju, suzbijanju i kažnjavanu krijumčarenja ljudi, posebice
žena i djece, Protokol protiv krijumčarenja imigranata kopnom, morem i zrakom,
Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Rezolucija 1373 o borbi
protiv terorizma). U pripremi za ratificiranje nalaze se četiri međunarodna
pravna akta koji se odnose na policijsku suradnju (Europski sporazum o
propisima koji uređuju kretanje osoba između država članica Vijeća Europe,
Europska konvencija o kontroli stjecanja i posjedovanja vatrenog oružja od
pojedinaca, Sporazum o nezakonitoj trgovini morskim putem kojim se primjenjuje
članak 17. Konvencije UN-a protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim
tvarima te Konvencija o zaštiti pojedinaca obzirom na automatsku obradu
podataka), dok se jedan međunarodni akt koji se odnosi na policijsku suradnju
nalazi u postupku notifikacije (Međunarodnu konvenciju protiv uzimanja talaca).

Kada je u pitanju nacionalno zakonodavstvo,
policijska suradnja regulirana je kroz 24 nacionalna zakona od kojih je 8 do
sada na odgovarajući način usklađeno s konvencijama VE i UN-a (Kazneni zakon,
Zakon o kaznenom postupku, Zakon o prekr­šajima, Zakon o prekršajima protiv javnog
reda i mira, Zakon o policiji, Zakon o nadzoru državne granice, Zakon o
sigurnosti prometa na cestama i Zakon o javnom okupljanju).

Tijekom 2003. g. provodili su se svi bilateralni
ugovori o suradnji u borbi protiv međunarodne protuzakonite trgovine opojnim
drogama i psihotropnim tvarim, međunarodnog terorizma i organiziranog
kriminala.

Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade
Republike Slovenije o prekograničnoj policijskoj suradnji potpisan 5. studenog
2002. godine, 23. siječnja 2003. godine ratificiran je od Sabora Republike
Hrvatske 23. siječnja 2003. godine. Sporazum je stupio na snagu 16. travnja
2003. godine. Ovim sporazumom dogovoreni su: oblici policijske suradnje dvaju
ministarstava, način funkcioniranja zajedničkih ophodnji na zajedničkoj
državnoj granici, izmjena časnika za vezu, uredi za vezu, razmjena informacija
i dr.

Interpol

NCB Interpol Zagreb je 18. 4. 2003. Napustio
komunikacijski sustav X.400 i prešao na novi globalni Interpolov komunikacijski
sustav I-24/7 kao 33. Zemlja na svijetu koja je sustav uvela u rad. Za sada
radimo na specifikacijama koje zadovoljavaju malu infrastrukturu dok ćemo
realizacijom EC-CARDS projekta preći na srednju infrastrukturu koja se u bilo
kojem trenutku zbog svoje polivalntne strukture ostvarene kroz kvalitetno
planiranje projekta može prebaciti u veliku infrastrukturu, te kvalitetno
odraditi zadaće i u radu s aplikacijama poput workflow software-a.

EC-CARDS projektom »Interpol/Balkan Project«,
kojega je nosioc IPSG, NCB Interpol Zagreb zaprimit će računalnu, sigurnosnu i
mrežnu opremu u vrijednosti od cca. 125.000,00 eura na temelju vlastitog
projekta implementacije sustava I-24/7 u informatički sustav MUP-a. Instalacija
opreme očekuje se tijekom travnja 2004. Godine. Oprema će biti kompatibilna sa
FBI listom opreme kompatibilne sa AFIS-om, te je projekt izveden tako da se
djelomično naslanja na EC-CARDS projekt »Integrated Border Management« tj. tako
da može u budućnosti koristiti njegovu mrežnu infrastrukturu koja će u sklopu
istog biti realizirana.

Europol

U sklopu aktivnosti usmjerenih ka pristupanju
Europolu, unutar MUP-a RH, dana 14. prosinca 2002., osnovana je radna skupina
za pripremu početka pregovora za sklapanje Sporazuma o suradnji između
Republike Hrvatske i Europola. Postupak sklapanja Sporazuma o suradnji s pet
država nečlanica Europske unije (Državna zajednice Srbije i Crne Gore, Bosna i
Hercegovina, Republika Albanija, Bivša Jugoslavenska Federativna Republika
Makedonija i Republika Hrvatska), započet je temeljem odluke Vijeća Europske unije
za pravosuđe i unutarnje poslove od 13. lipnja 2002. Hrvatsko izaslanstvo bilo
je nazočno na inicijalnom seminaru u Hagu 15. i 16. listopada 2002. godine – u
organizaciji Europola u svrhu priprema za službene pregovore, a tada je
izaslanstvo zaprimilo i službeni poziv za početak razgovora o sklapanju
Sporazuma o suradnji s Europolom kao i Upitnik za evaluaciju sposobnosti
sudjelovanja u Europolu.

Odgovori na navedeni
Upitnik poslužit će evaluacijskom timu Europola za procjenu ispunjavanja uvjeta
za sklapanje sporazuma o suradnji.

Na rečenom sastanku,
hrvatska delegacija izvijestila je predstavnike Europola o statusu domaće
legislative. Također je priopćeno da je u vrlo kratkom roku realno očekivati
ratifikaciju Konvencije 108, te da Zakon o zaštiti osobnih podataka, koji je u
tom trenutku bio u visokom stupnju izrade, sadrži standarde iz rečene
Konvencije, odnosno Direktive EU br. 95/C 316/01 što upućuje na mogućnost da
Republika Hrvatska vrlo brzo stekne traženi preduvjet za sklapanje Sporazuma o
suradnji s Europolom, za što je Republika Hrvatska zainteresirana.

Republika Hrvatska 5.
lipnja 2003. g. potpisala je Konvencije o zaštiti osoba kod automatske obrade
osobnih podataka.

Zakon o zaštiti osobnih
podataka stupio je na snagu dana 20. lipnja 2003. godine.

Odgovori na Upitnik
proslijeđeni dana 25. studenog 2003. g., nakon usklađivanja sa Zakonom o
zaštiti osobnih podataka i Konvencijom VE o zaštiti osoba kod automatske obrade
podataka.

U Ministarstvu
unutarnjih poslova Republike Hrvatske osnovana je radna skupina u cilju što
skorije pripreme pregovora za sklapanje Ugovora o suradnji s Europolom. U tom
smislu pristupilo se izradi podzakonskih akata koji bi trebali urediti kako
zaštitu osobnih podataka tako i organizaciju budućeg Odsjeka Europola. Uz
navedeno, pristupljeno je utvrđivanju stupnja uključivanja ostalih agencija za
provođenje zakona u Sporazum o suradnji s Europolom te oblikovanju nacionalnog
ureda Europola. U sklopu oblikovanja nacionalnog ureda Europola, izvršeno je
utvrđivanje organizacije i definiranje radnih procesa, te izrada
sistematizacije. Adekvatno reguliranje pitanja uspostavljanja, zaštite i
korištenja evidencija koje sadrže osobne podatke, prioritetna je zadaća u cilju
zadovoljavanja standarda koji nameće Europol. Donošenjem Zakona o zaštiti
osobnih podatka ostvaren je veliki pomak ka standardima Europola, dok u
narednom periodu slijedi izrada podzakonskih akata koji će regulirati sva
pitanja u svezi određivanja vrste podatka, načina prikupljanja, pohrane,
zaštite, korištenja i obaveze brisanja podataka.

Institucionalni okvir

Tijelo nadležno za provedbu policijske suradnje
je Ministarstvo unutarnjih poslova, Kabinet ministra – Odjel za među­narodne
odnose i Ravnateljstvo policije, Uprava kriminalističke policije, Odjel za
međunarodnu policijsku suradnju.

Organizacijski, Ministarstvo unutarnjih poslova
Republike Hrvatske izradilo je prijedlog za osnivanje Odsjeka Europola u Odjelu
za međunarodnu policijsku suradnju te je izrađen prijedlog ustroja i radne
zadaće Odsjeka Europola po osnivanju.

3.24.6. Terorizam

Pravni okvir

U odnosu na Nacionalni program Republike
Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji za 2003. g. prioritetna je zadaća
Ministarstva pravosuđa Republike Hrvatske bila da se Kaznenim zakonom obuhvate
ponašanja koja se prema međunarodno prihvaćenim standardima smatraju
terorističkim, kao i da se osigura sudjelovanje Republike Hrvatske u
međunarodnoj borbi protiv terorizma.

Ova nastojanja
rezultirala su stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
RH (»Narodne novine« broj 111/03 od 15. 7. 2003. godine), kojim je bio
izmijenjen dio propisa koji se odnosi na definiciju terorizma, inkriminiranje
udruživanja u terorističku grupu, kriminalizaciju pripremnih radnji koje
prethode počinjenju terorističkih kaznenih djela i u tom kontekstu financiranja
terorističkih aktivnosti i usklađivanja sustava kaznenopravnih sankcija. Zakon
o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona trebao se početi primjenjivati od 1. 12.
2003. godine.

Međutim, Odlukom
Ustavnog suda RH od 27.11.2003. koja je bila objavljena u »Narodnim novinama«
broj 190 od 3. 12. 2003. godine, u cijelosti je ukinut Zakon o izmjenama i
dopunama Kaznenog zakona RH i to radi pogreške u proceduri njegova donošenja,
odnosno glasovanju zastupnika u Hrvatskom saboru.

Uslijed navedenog,
predmetni Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona nije više na snazi u
Republici Hrvatskoj, međutim kako njegove materijalne odredbe koje se odnose na
pitanje terorizma nisu bile upitne, pa će kao takve najvjerojatnije biti
upućene u saborsku proceduru radi ponovnog donošenja. Stoga se u nastavku daje
skraćeni prikaz navedenih prijedloga izmjena materijalnih odredaba Kaznenog
zakona RH.

Novu definiciju
međunarodnog terorizma, predlaže se donijeti usuglašenu sa standardom Okvirne
odluke o borbi protiv terorizma od 13. 6. 2002. (Council Framework Decision od
13 June 2003 od combating terrorism, OJ L 164 of 22 June 2002, p.3). Osnovni
oblik kaznenog djela sadržavao bi element inozemnosti koji bi razgraničio ovu
definiciju od definicije kaznenog djela protudržavnog terorizma sadržanu u
članku 141. KZ koja ima nacionalni značaj.

Članak 89. stavak 23.
KZ predlaže se uskladiti za novom definicijom zločinačke organizacije u skladu
s odredbom članka 2. Konvencije UN o transnacionalnom organiziranom kriminalitetu.

Članak 187. predlaže se
dopuniti inkriminiranjem udru­ži­vanja u grupu radi počinjenja terorističkih
kaznenih djela – među­narodnog terorizma, ugrožavanja sigurnosti osoba pod među­narodnom
zaštitom, uzimanjem talaca, zlouporabom nuklearnih tvari, otmice zrakoplova ili
broda, te ugrožavanja sigurnosti međunarodnog zračnog prometa i međunarodne
plovidbe. Obzirom na povećanu opasnost tih kaznenih djela predlaže se pooštriti
kazne u skladu s međunarodnim Konvencijama sa zatvorskim kaznama čije bi trajanje
bilo usklađeno sa standardima iz Okvirne odluke.

Kao nova kaznena djela predlažu se i djelo
naknadne pomoći počinitelju kaznenog djela protiv vrijednosti zaštićenih među­narodnim
pravom, te pripremanje kaznenih djela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim
pravom.

Prema važećem kaznenom
zakonodavstvu RH u slučaju kada bi bilo počinjeno kazneno djelo terorizma ulogu
koordinatora kriminalističke obrade preuzima nadležni državni odvjetnik koji
zahtjeva poduzimanje potrebnih mjera radi pronalaska počinitelja, poduzimanja
izvida kaznenih djela i provjeravanje provedbe pojedinih izvidnih radnji i
mjera radi prikupljanja podataka važnih za pokretanje kaznenog postupka.

Pozitivno kazneno
zakonodavstvo RH sadrži odredbe o mjerama osiguranja prisilnog oduzimanja
sredstava, prihoda ili imovine ostvarene kaznenim djelima do okončanja kaznenog
postupka, tako da se ta imovina »zaleđuje« prije započinjanja kaznenog
postupka. Radi se o postupku prisilnog oduzimanja imovine koja se može
upotrijebiti za financiranje terorizma ili potječe od akata međunarodnog
terorizma.

Tijekom 2004. godine i
nadalje je prioritet provedba Europske konvencije o suzbijanju terorizma, kao i
Međunarodne konvencije o sprječavanju financiranja terorizma, te daljnje
sklapanje bilateralnih ugovora i pristupanje multilateralnima kojima Republika
Hrvatska još nije pristupila.«

Institucionalni okvir

U Republici Hrvatskoj
prema Zakonu o policiji, policijski poslovi obavljaju se u Ravnateljstvu
policije koje je ustrojeno na razini države – sa sjedištem u glavnom gradu
Zagrebu i nadležnošću za teritorij cijele države, 20 policijskih uprava, koje u
potpunosti slijede ustroj državne uprave i pokrivaju 20 županija, te u svom
sastavu imaju policijske postaje.

U Ravnateljstvu
policije, ustrojena je i djeluje Uprava kriminalističke policije koja je
zadužena i nadležna za praćenje i izučavanje stanja i kretanja ukupnog
kriminaliteta na cijelom državnom teritoriju.

U Upravi
kriminalističke policije u sjedištu ustrojen je i djeluje Odjel terorizma i
ratnih zločina, u čijoj nadležnosti je praćenje stanja i kretanja terorizma i
terorističkih aktivnosti, te kriminalističko istraživanje kaznenih djela
terorizma i drugih sigurnosnih pojava koje su u svezi sa terorizmom, na
području cijele države. Također, u policijskim upravama, ovisno o veličini
uprave su ustrojene odgovarajuće organizacione jedinice sa istom zadaćom. Svi
policijski službenici moraju imati završenu visoku stručnu spremu, odnosno
fakultetsku naobrazbu i određena specijalistička znanja, koja se stječu
dodatnom edukacijom.

U Ravnateljstvu
policije je ustrojeno i Zapovjedništvo specijalne policije čije su
antiterorističke jedinice posebno uvježbane i zadužene za djelovanje u kriznim
situacijama poput talačkih kriza, otmica zrakoplova i sl., odnosno za savladavanje
direktnog otpora.

Svojom Odlukom od 22.
11. 2001. g., Vlada Republike Hrvatske je osnovala Međuresorsku radnu skupinu
za nadgledanje nacionalne implementacije Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a broj
1373 (2001), koja se odnosi na borbu protiv terorizma. Vlada RH povjerila je
ovoj Međuresorskoj radnoj skupini koordinaciju svih aktivnosti nadležnih
državnih tijela koja su zadužena za implementaciju Rezolucije Vijeća sigurnosti
broj 1373, kao i pripremu izvještaja prema paragrafu 6. Rezolucije 1373.

Međuresorska radna
skupina za nadgledanje nacionalne implementacije Rezolucije Vijeća sigurnosti
UN-a broj 1373 (2001) ima sjedište u Ministarstvu vanjskih poslova i sačinjena
je od predstavnika Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane, Ministarstva
pravosuđa, Ministarstva financija, Ureda za sprječavanje pranja novca
Ministarstva financija, Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva,
Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka, Hrvatske narodne banke i Ureda
Glavnog državnog odvjetnika (tužitelja). Predsjedavajući Međuresorske radne
skupine ovlašten je uključiti predstavnike bilo kojeg drugog državnog tijela u
skupinu, ako smatra da je to potrebno.

Međuresorska radna
skupina informira Vladu Republike Hrvatske podatke o mjerama koje je neophodno
poduzeti radi smanjenja potencijalnog rizika od terorističkih napada, a do sada
je podnijela tri izvješća Antiterorističkom komitetu Vijeća sigurnosti UN-a o
nacionalnoj implementaciji rezolucije 1373 (2001).

Vlada Republike
Hrvatske je 22. studenog 2001. g. usvojila zaključak prema kojem su sva
nadležna državna tijela obvezna podnijeti amandmane na sve zakone i propise,
unutar svoje nadležnosti, koji su neophodni za implementaciju obveza sadržanih
u rezoluciji Vijeća sigurnosti broj 1373 (2001). Nadalje, sva nadležna državna
tijela su dobila zadaću da ponovno ocijene zakone koji su u proceduri
izglasavanja u Hrvatskom saboru, te da predlože nove amandmane koji će
osigurati punu implementaciju rezolucije Vijeća sigurnosti broj 1373 (2001).
Ovaj zakonski postupak je u tijeku.

Ured za suzbijanje
korupcije i organiziranog kriminaliteta kao posebna ustrojstvena jedinica
Državnog odvjetništva sa sjedištem u Zagrebu za cijelo područje Republike
Hrvatske je središnje specijalizirano tijelo, tijelo sa određenim djelokrugom i
nadležnosti koja je propisna katalogom kaznenih djela. Ured je nadležan za
koruptivna kaznena djela, a isto tako za sva kaznena djela koja su proizašla iz
djelovanja organizirane grupe ili zločinačke organizacije te za kaznena djela
gdje su počinitelji povezani s inozemstvom što je u svezi članka 19. Konvencije
UN-a o borbi protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta.

Odjeli Ureda nadležni
su za suradnju u skladu s među­narodnim ugovorima, pa surađuju s nadležnim
tijelima drugih država i međunarodnih organizacija i usmjeravaju rad radi
otkrivanja kaznenih djela, te provode zajedničke istrage posebnim istražnim
tehnikama (članak 19. Konvencije UN-a o borbi protiv transnacionalnog
organiziranog kriminaliteta).

U Ministarstvu
unutarnjih poslova se posvećuje velika pažnja edukaciji i obuci policijskih
službenika. Ona se sastoji od redovitog organiziranja seminara i tečajeva,
samostalno ili u suradnji s Policijskom akademijom, koristeći vlastita znanja i
kadrove, ali i uključivanjem vanjskih suradnika – znanstvenika i stručnjaka.
Ističemo tečaj pod nazivom »Kriminalistička obrada kaznenih djela počinjenih
eksplozivnim napravama«, koji se održava svake godine, a namijenjen je
policijskim službenicima koji obnašaju poslove suzbijanja terorizma. Osim toga
osoblje se obučava i kroz tečajeve i seminare koji su organizirani od strane
drugih zemalja, te možemo kao primjer navesti tečaj »Major case management«
održan na FBI Akademiji u Sjedinjenim Američkim Državama, a organiziran od
strane Department of State – DS/ATA (Diplomatic security service – Anti
terrorism assistance programm).

Kao član Interpola, Ministarstvo unutarnjih
poslova je aktivno uključeno u razmjenu informacija o teroristima,
terorističkih organizacijama te organizacijama i pojedincima koji aktivno
logistički i financijski pomažu terorističke aktivnosti, što je posebno
vidljivo kroz vrlo aktivno sudjelovanje u Interpolovoj ekspertnoj skupini
»FUSION« za borbu protiv terorizma.

U cilju što efikasnije borbe protiv terorizma
Ministarstvo unutarnjih poslova u 2004. g. i nadalje planira konstantno
provoditi edukaciju i stručno usavršavanje svih policijskih službenika, a
poglavito onih koji sudjeluju neposredno u borbi protiv terorizma s posebnim
naglaskom na nove oblike i vidove terorizma.

3.24.7. Organizirani kriminal i korupcija

3.24.7.1. Organizirani kriminal

Tijekom 2003. g. u Republici Hrvatskoj poduzeto
je niz mjera u cilju borbe protiv organiziranog kriminala. Aktivnosti su se
odnosile prije svega na sustavno prikupljanje podatka i rješavanja pojava
organiziranog kriminala, s naglaskom na međusobnu suradnju između tijela
državnih vlasti uključenih u proces suzbijanje organiziranog kriminala.

Temeljni pravni okvir
nacionalnog zakonodavstva za suzbijanje organiziranog kriminala nalazi se u
Kaznenom zakoniku (»Narodne novine« br. 110/1997, 27/1998, 129/2000 i 51/2001 i
111/03), Zakonu o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta
(»Narodne novine« br. 88/01 i 12/02) i Zakonu o kaznenom postupku (»Narodne
novine« br. 110/97, 27/98, 58/99, 112/99 i 58/02).

U studenom 2003. g.
Vlada Republike Hrvatske usvojila je Program posebnih akcijskih mjera protiv
organiziranog kriminaliteta, te je osnovala Povjerenstvo za praćenje provođenja
mjera, čiji članovi su predstavnici Ministarstva pravosuđa, Ministarstva
unutarnjih poslova, Ureda za suzbijanje korupciji i organiziranog kriminala,
Ureda za sprječavanje pranja novca, Županijskog suda u Zagrebu i Pravnog
fakulteta U Zagrebu.

Za
2004. g. predviđa se donošenje posebnog Nacionalnog plana za borbu protiv
organiziranog kriminala, te izmjene Zakona o kaznenom postupku i izmjene Zakona
o USKOK-u.
if !supportLineBreakNewLine
endif

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izrada Nacionalnog plana za borbu protiv organiziranog kriminala - članak 80. SSP-a | 06/2004 | MP, MUP, DO, USKOK, USPN |

3.24.7.2. Trgovanje ljudima

U okviru važećeg nacionalnog zakonodavstva
Republike Hrvatske postoji više zakonskih inkriminacija koja pravno reguliraju
područje trgovanja ljudima, i to posebice odredbe kaznenog djela Uspostava
ropstva i prijevoz robova u smislu članka 175. Kaznenog zakona, Međunarodne
prostitucije u smislu članka 178. Kaznenog zakona, Podvođenja u smislu članka
195. Kaznenog zakona te Protuzakonito prebacivanje osoba preko državne granice
u smislu članka 177. Kaznenog zakona.

U skladu s propisanim
obvezama iz Nacionalnog plana za suzbijanje trgovanja ljudima, koje se odnose
na pružanje pomoći i zašite žrtvama trgovanja ljudima, izrađen je i novi Zakon
o strancima (»Narodne novine« br. 109/2003), kojim se propisuje mogućnost
davanja privremenog boravka žrtvi trgovanja ljudima, ako za to postoji opravdan
razlog određen zakonom ili međunarodnim sporazumom.

Za istaknuti je da je
Republika Hrvatska aktivno učestvovala u izradi Konvencije Ujedinjenih naroda o
transnacionalnom organiziranom kriminalu i jedna je od prvih zemalja koja je
navedenu Konvenciju potpisala i ratificirala, kao i njoj dva pripadajuća
protokola i to Protokol o prevenciji, suzbijanju i kažnjavanju trgovanja
ljudima i Protokol protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom (NN MU
br. 14 od 22. 11. 2002.).

Također, na UN-ovoj konferenciji o suzbijanju
transnacionalnog organiziranog kriminala, održanoj 2000.-te godine u Palermu,
usvojena je i Antitrafficking deklaracija država jugo­istočne Europe.
Deklaracija je usvojena na inicijativu Radne skupine za suzbijanje trgovanja
ljudima Pakta o stabilnosti, koja djeluje u okviru Podstola za pravosuđe i
unutarnje poslove III. Radnog stola. Republika Hrvatska aktivno sudjeluje i u
radu te Radne skupine.

Kao instrument ove Deklaracije Pakta o
stabilnosti, u Hrvat­skoj je, u gradu Zagrebu, 2001. godine održan i Regionalni
ministarski forum na temu suzbijanja trgovanja ljudima na kojem su državni predstavnici
ministarstava unutarnjih poslova zemalja jugoistočne Europe potpisali »Izjavu o
obvezi za stvaranje mehanizma razmjene informacija u svezi trgovanja ljudima u
jugoistočnoj Europi«. Također, Republika Hrvatska potpisala je 11. prosinca
2002. godine na III. Regionalnom ministarskom forumu u Tirani i »Izjavu o
preuzimanju obveza u svezi odobravanja privremenog boravišta žrtvama trgovanja
ljudima«.

Nadalje, na Europskoj konferenciji o
sprječavanju i borbi protiv trgovanja ljudima, koja je održana u rujnu 2002.
godine u Bruxellesu, usvojen je prvi dokument Europske unije koji cjelovito
regulira problem trgovanja ljudima te su sve aktivnosti predviđene hrvatskim
Nacionalnim planom za suzbijanje trgovanja ljudima usklađene s načelima i
aktivnostima predviđenim Bruxelleskom deklaracijom.

Za istaknuti je, također, da je u Republici
Hrvatskoj, u cilju usklađivanja zakonodavstva s postojećim međunarodnim
standardima, donesen Zakon o zaštiti svjedoka, kao i Zakon o kaznenoj
odgovornosti pravnih osoba.

Upravo zbog činjenice da je trgovanje ljudima
značajan međunarodni problem, dana 9. svibnja 2002. godine, odlukom Vlade RH,
osnovan je Nacionalni odbor za suzbijanje trgovanja ljudima. Članovi
Nacionalnog odbora su predstavnici svih relevantnih ministarstava i državnih
upravnih organizacija, Hrvatskoga sabora, Državnog odvjetništva Republike
Hrvatske, te predstavnici nevladinih udruga i medija. Tajništvo Nacionalnog
odbora smješteno je u Vladinom Uredu za ljudska prava i ima ulogu koordinacije
svih aktivnosti na nacionalnoj i međunarodnoj razini.

Dana 14. studenoga
2002. godine, zaključkom Vlade Republike Hrvatske donesen je Nacionalni plan za
suzbijanje trgovanja ljudima, koji sadrži cijeli niz aktivnosti i mjera, i to
podijeljenih u 5 prioritetnih područja:

– Zakonski okvir
(usklađivanje važećeg zakonodavstva s postojećim međunarodnim standardima, te
donošenje novih zakonskih i podzakonskih propisa, posebice onih koji se odnose
na zaštitu i pružanje pomoći žrtvama trgovanja u smislu zaštite žrtve u
svojstvu svjedoka, reguliranja statusa boravka žrtve, naknade štete i dr.), Iz
već prethodno navedenog, razvidne su postignute aktivnosti usmjerene na
usklađivanje zakonodavstva s postojećem međunarodnim standardima.

– Pomoć i zaštita žrtava (formiranje i
osposobljavanje mobil­nog tima stručnjaka, prihvat i zbrinjavanje žrtve,
smještaj u prihvatne centre /skloništa uz pružanje pravne, psihosocijalne i
zdravstvene pomoći),

Sukladno Nacionalnom planu za suzbijanje
trgovanja ljudima, Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske, u cilju
identifikacije žrtava trgovanja ljudima, te pružanja pomoći i zaštite,
uspostavilo je suradnju kako s drugim ministarstvima uključenim u rješavanje
problema tako i s nevladinim organizacijama i međunarodnim organizacijama,
(prije svega Među­narodnom organizacijom za migracije) te je u konkretnim sluča­je­vima
trgovanja ljudima usvojena standardna procedura postupanja u smislu neposrednih
izvršitelja te načina djelovanja, i to:

• Izvori saznanja: MUP RH, USKOK, Nacionalni
odbor, IOM, NGO, SOS line i dr.

• Postupak identifikacije žrtve trgovanja
ljudima: MUP RH, USKOK, a u slučajevima kada je žrtva maloljetna osoba,
uključuju se i službenici resornog ministarstva nadležnog za skrb nad
maloljetnicima.

• Asistencija u pružanju pomoći i smještaju: IOM

• Pružanje pomoći i zaštite žrtvi (siguran
smještaj – medicinska, psihosocijalna i pravna pomoć): MGRIP, NGO, IOM i
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi

• Sudski postupak: Državno odvjetništvo RH,
USKOK

Za istaknuti je također, da su nevladine
organizacije, koje operativno rade na SOS-liniji, u direktnom 24-satnom
kontaktu s osobom iz Ministarstva unutarnjih poslova RH nadležnom za rješavanje
problematike u svezi trgovanja ljudima.

Resorno ministarstvo izvršilo je potrebne
aktivnosti vezane uz uspostavu sigurnog skloništa i prihvatnih centara.
Prijedlog je usvojen na sjednici Nacionalnog odbora održanoj 3. srpnja 2003.
godine čime je RH i službeno dobila sigurno sklonište te tri prihvatna centra,
koji su namijenjeni isključivo za smještaj i zaštitu žrtava trgovanja ljudima.

Radi sustavnog praćenja svih aktivnosti u svezi
pružanja pomoći i zaštite trgovanim osobama, u Vladinom Uredu za ljudska prava,
ustrojena je središnja baza podataka o žrtvama trgovanja ljudima.

– Prevencija
(identificiranje uzroka trgovanja ljudima, prou­čavanje i sprječavanje
socijalnih i ekonomskih uzroka trgovanja ljudima, informiranje javnosti,
senzibiliziranje i osvješćivanje jav­nosti o pojavi trgovanja ljudima)

U cilju informiranja
javnosti o problemu trgovanja ljudima Nacionalni odbor za suzbijanje trgovanja
ljudima u suradnji s Međunarodnom organizacijom za migracije proveo je široku
javnu kampanju (TV spotovi, posteri, letci) u sklopu koje je pokrenut i rad SOS
telefonske linije. Ta je linija osim žrtvama trgovanja ljudima, namijenjena
svim osobama koje žele dobiti više informacija o problemu trgovanja ljudima.

Uz tu široku nacionalnu
kampanju, Koordinacija nevladinih udruga, koje se bave ovom problematikom,
organizirala je posebnu kampanju na razini lokalnih zajednica, a koja je prije
svega namijenjena populaciji srednjoškolskog uzrasta.

U cilju utvrđivanja
stupnja informiranosti građana RH o problematici trgovanja ljudima, misija
Međunarodne organizacije za migracije u RH, u suradnji s lokalnim nevladinim
udrugama, provela je istraživanje javnog mnijenja koje je objavljeno u srpnju
2002. godine, a koje je pokazalo da su hrvatski državljani, pogotovo osobe
mlađe životne dobi, o istom dobro informirani.

– Edukacija (sustavna edukacija djece, mladeži i
žena s ciljem podizanja razine samozaštite, ali i edukacija edukatora i
posebnih ciljanih skupina radi stjecanja specifičnih znanja o trgovanju
ljudima, a to obuhvaća policijske i carinske djelatnike, djelatnike u
pravosuđu, u medijima, kao i osoblje koje će skrbiti o žrtvama trgovanja
ljudima).

Sukladno obvezama koje
proizlaze iz Nacionalnog plana za suzbijanje trgovanja ljudima, kontinuirano se
provodi sustavna edukacija svih gore navedenih ciljanih skupina radi stjecanja
specifičnih znanja o trgovanju ljudima, kao i usvajanja multidisciplinarnog
pristupa, potrebnog u rješavanju ove problematike. Ista je zasnovana na
razmjeni međunarodnih iskustava i znanja o problemu trgovanja ljudima, a
posebice se u ovom području ističe regionalna suradnja u okviru Pakta o
stabilnosti koja se odnosi na provedbu treninga policije, sudaca, državnih
odvjetnika, i nevladinih udruga.

– Međunarodna suradnja
(Regionalna suradnja u okviru Pakta o stabilnosti, bilateralna suradnja s
državama regije, suradnja s državama članicama EU, sa zemljama kandidatima za
članstvo u EU, te suradnja s međunarodnim organizacijama.)

S obzirom da je
trgovanje ljudima međunarodni problem uspostavljena je uska suradnja kako sa
susjednim državama i državama regije tako i suradnja na široj globalnoj razini.
Pritom, za istaknuti je posebice aktivnu suradnju u okviru Pakta o stabilnosti,
Radne skupine za suzbijanje trgovanja ljudima (Task Forces on Trafficking in
Human Beings TTF) unutar III. Radnog stola/Podstol za pravosuđe i unutarnje
poslove.

Osim navedenih
aktivnosti unutar projekta Pakta o stabilnosti za jugoistočnu Europu, Republika
Hrvatska angažirala se na području regionalne i međunarodne suradnje i u okviru
Jadransko-jonske inicijative, Kvadrilaterale, SEI i SECI inicijative, a
posebice su se tijekom 2003. godine, s ciljem zajedničkog suprotstavljanja ovom
obliku kriminaliteta, u okviru međunarodne policijske suradnje, intenzivirale
aktivnosti MUP-a RH s Interpolom i Europolom (suradnja u zajedničkim projektima
i operativnim akcijama).

Slijedom navedenog,
prioriteti za 2004. godinu su: razvijanje i jačanje formirane strategije
suzbijanja trgovanja ljudima (na preventivnom, operativnom i edukativnom
planu), predviđene sadržajem Nacionalnog plana za suzbijanje trgovanja ljudima

3.24.7.3. Ilegalno posjedovanje i krijumčarenje
oružja

U Republici Hrvatskoj je u smislu Kaznenog
zakona kažnjivo izrađivanje, nabavljanje, posjedovanje, prodaja ili na drugi
način pribavljanje u posjed vatreno oružje ili eksplozivne tvari čije
nabavljanje, prodaja ili držanje građanima nije dozvoljeno. Kvalificirani oblik
postoji kada se radi o većoj količini oružja i eksplozivnih tvari bez obzira je
li njihovo posjedovanje građanima dozvoljeno ili ne. Prema Kaznenom zakonu
također je kažnjivo prenošenje navedene robe preko carinske crte uz izbjegavanje
mjere carinskog nadzora. Zakon o oružju regulira niz aspekata u vezi s
registracijom, držanjem i nošenjem oružja, proizvodnjom i prometom oružja i
sl., a kršenje odredbi navedenog zakona povlači prekršajnu odgovornost. Pravni
okvir na zadovoljavajući način pokriva ovu problematiku, s napomenom da je
potrebno modificirati Zakon o oružju radi niza nedostataka i neadekvatnih
rješenja.

Što se tiče
institucionalnog okvira Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog
kriminaliteta nadležan je za procesuiranje kaznenih djela nedozvoljenog
posjedovanja oružja i eksplozivnih tvari kada su počinjena u sastavu grupe ili
zločinačke organizacije. U Ministarstvu unutarnjih poslova Republike Hrvatske,
Rav­nateljstvu policije, Upravi kriminalističke policije, suzbijanje
krijumčarenja i ilegalnog posjedovanja veće količine oružja i eksplozivnih
tvari u nadležnosti je Odjela organiziranog kriminaliteta. Suzbijanje ilegalnog
posjedovanja manjih količina oružja i eksplozivnih tvari u nadležnosti je
Odjela općeg kriminaliteta. Vještačenja oružja i eksplozivnih tvari obavljaju
se u Centru za kriminalistička vještačenja »Ivan Vučetić«. Odjel za upravne
poslove unutar Uprave za inspekcijske i upravne poslove zadužen je za
postupanje u vezi s primjenom Zakona o oružju. Određene zadaće u vezi s ovom
problematikom obavljaju i Uprava za tehniku MUP-a RH, Odjel za međunarodnu
policijsku suradnju, Odjel za međunarodne odnose, te Ministarstvo vanjskih
poslova Republike Hrvatske. Izdavanje izvoznih dozvola za oružje i eksplozivne
tvari u nadležnosti je Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva
Republike Hrvatske. Nadzor prometa i proizvodnje vojnog oružja u nadležnosti je
Ministarstva obrane Republike Hrvatske. Ključni problem u vezi s
institucionalnim okvirom jest nepostojanje središnjeg tijela koje će se baviti
ovom problematikom, te koordinirati aktivnosti na nacionalnoj i međunarodnoj
razini.

Prioritetne aktivnosti
koje je na ovom području potrebno poduzeti su sljedeće:

• Odrediti, odnosno
formirati tijelo koje će na nacionalnoj razini biti zaduženo za suzbijanje
krijumčarenja i ilegalnog posjedovanja oružja, te praćenje, nadzor i
koordinaciju u vezi s tom problematikom.

• Izraditi jedinstvenu
metodologiju postupanja u vezi sa suzbijanjem krijumčarenja i ilegalnog
posjedovanja oružja koja će biti usklađena s metodologijama drugih zemalja.

• Jasno definirati
nadležnosti pojedinih tijela zaduženih za ovu problematiku, te osigurati
učinkovitu koordinaciju i suradnju, kako između tijela na području Republike
Hrvatske tako i s nadležnim tijelima u inozemstvu.

• Razviti neophodnu
infrastrukturu za učinkovitije suzbijanje krijumčarenja i ilegalnog
posjedovanja oružja i eksplozivnih tvari (analitički programi i informatička
oprema, prilagodbe informacijskog sustava MUP-a RH, baze podataka, IBIS i sl.).
Razmotriti mogućnost izrade projekta za CARDS ili druge programe pomoći.

• Okončati izradu novog
Zakona o oružju – po potrebi formirati radni tim za procjenu konačnog
prijedloga Zakona prije njegovog slanja u saborsku proceduru.

• Pristupiti Europskoj
konvenciji o kontroli stjecanja i posjedovanja vatrenog oružja od pojedinca
(ETS 101)

3.24.7.4.
Krivotvorenje novca

U smislu Kaznenog
zakona Republike Hrvatske (čl. 274., čl. 275., čl. 276. i čl. 277.) kažnjiva je
izrada i distribucija lažnog novca, kao i izrada, nabavljanje, posjedovanje,
prodaja i davanje na uporabu sredstava za krivotvorenje, te izrada i
distribucija lažnih vrijednosnih papira (državni vrijednosni papiri, obveznice,
čekovi i sl.), prema čemu je hrvatsko zakonodavstvo usklađeno sa Ženevskom
konvencijom o sprječavanju krivotvorenja novca. Iako Republika Hrvatska nije
preuzela Ženevsku konvenciju, praktički postupa kao da je stranka te konvencije
(zakonski, institucionalno, suradnja s drugim državama, razmjena informacija i
dr.).

Bitno je istaknuti da su svi prioriteti
planiranih aktivnosti, predviđeni u okviru NPP EU ZA 2003. godinu ostvareni, i
to:

• u svezi pokretanje postupka za pristupanje
Republike Hr­vat­ske Ženevskoj konvenciji o sprječavanju krivotvorenje novca,
Ministarstvo unutarnjih poslova RH pokrenulo je inicijativu za notifikaciju
sukcesije Republike Hrvatske u odnosu na Ženevsku konvenciju o sprječavanju
krivotvorenja novca od 20. 4. 1929. god.

• također je ostvarena koordinacija rada svih
nadležnih tijela za sprječavanje krivotvorenja novca

Slijedom navedenog, prioriteti za 2004. godinu
su:

• okončanje postupka pristupanja Republike
Hrvatske Ženevskoj konvenciji o sprječavanju krivotvorenja novca od 20. 4.
1929. godine;

• sudjelovanje u projektu Europske unije »Pericles«
koji se odnosi na sprječavanje krivotvorenja EUR-a, prema planu koji usvoji
Europska komisija;

• daljnje jačanje suradnje svih tijela nadležnih
za suzbijanje krivotvorenja novca u Republici Hrvatskoj, kao i međunarodnim
tijelima;

• održavanje seminara o krivotvorenju novca za
policijske službenike.

3.24.7.5. Korupcija

Pravni okvir nacionalnog zakonodavstva za
suzbijanje korupcije nalazi se u Kaznenom zakonu, Zakonu o Uredu za suzbijanje
korupcije i organiziranog kriminaliteta i Zakonu o kaznenom postupku.

Republika Hrvatska je implementirala u svoje
nacionalno zakonodavstvo nekoliko međunarodnih i europskih konvencija vezanih
uz suzbijanje korupcije.

U Republici Hrvatskoj nakon potpisivanja i
ratificiranja na snazi su Konvencija o pranju, traganju, privremenom oduzimanju
i oduzimanju prihoda stečenog kaznenim djelom Vijeća Europe (ETS 141, za
Republiku Hrvatsku na snazi od 1. veljače 1998.) i Kaznenopravna konvencija o
korupciji Vijeća Europe (ETS 173, na snazi od 1. srpnja 2002.).

Republika Hrvatska ratificirala je 5. lipnja
2003. godine Građanskopravnu konvenciju o korupciji Vijeća Europe (ETS 174).
Konvencija još nije stupila na snagu jer nije prikupljen dovoljan broj
ratifikacija (uvjet je 14 ratifikacija).

Također, Republika Hrvatske je ratificirala
konvenciju UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta.

Republika Hrvatska je u postupku pristupanja
OECD-ovoj Konvenciji o sprječavanju potkupljivanja stranih javnih dužnosnika
koji sudjeluju u međunarodnim poslovnim transakcijama jer nije članica OECD-a.
Republika Hrvatska je član radne skupine država nečlanica i prošla je
monitoring OECD-a, a aktivno sudjeluje u radu i članica je Anti-korupcijske
mreže (ACN).

Veći broj zakona u Republici Hrvatskoj sadrži
odredbe koje doprinose suzbijanju korupcije, među njima su:

1. Kazneni zakon,

2. Zakon o kaznenom postupku,

3. Zakon o Uredu za suzbijanje korupcije i
organiziranog kriminaliteta,

4. Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena
djela,

5. Zakon o zaštiti svjedoka.

Osim navedenih, postoji više zakona koji se
odnose na sprječavanje sukoba interesa. Među njima su: Zakon o obvezama i
pravima dužnosnika, koji samo djelomično i ograničeno osigurava suzbijanje
konflikta interesa koji pod određenim okolnostima dovodi do korupcije. Zakon o
državnim službenicima i namještenicima, Zakon o lokalnoj i područnoj
(regionalnoj) samoupravi te Zakon o izboru članova predstavničkih tijela
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, također sadrže ove
odredbe. Isto tako Zakon o sudovima, Zakon o državnom odvjetništvu sadrže
odredbe prema kojima suci i državni odvjetnici ne smiju obavljati poslove člana
upravnog ili nadzornog odbora trgovačkog društva ili druge pravne osobe koja je
osnovana radi stjecanja dobiti, a niti smiju obavljati drugu službu ili posao
koji bi mogao utjecati na njihovu samostalnost, nepristranost ili neovisnost.

Pored toga donesen je
Zakon o sprječavanju sukobu interesa u obnašanju javnih dužnosti. Ovaj Zakon
treba spriječiti sukob interesa koji nastaje u situacijama kada dužnosnici imaju
privatni interes koji utječe ili bi mogao utjecati na nepristranost dužnosnika
u obnašanju javnih dužnosti. Na određeni način to je i etički kodeks ponašanja,
ali je propis koji na zakonodavnoj razini treba predstavljati dio sveukupne
borbe protiv korupcije.

U pozitivnom hrvatskom
kaznenom zakonodavstvu korupcija je inkriminirana kroz članke 347. Kaznenog
zakonika (pri­manje mita) i 348. (davanje mita) i to kroz odgovornost »službene
osobe« i »odgovorne osobe«.

Vlada RH usvojila je
Nacionalni program za suzbijanje korupcije 2001. godine, koji je prije
upućivanja na usvajanje hrvatskom parlamentu bio je predmet javne rasprave.

Ured za suzbijanje
korupcije i organiziranog kriminaliteta (USKOK), kao posebno, specijalizirano
tijelo za progon korupcije i organiziranog kriminaliteta, svoje aktivnosti na
otkrivanju i progonu kaznenih djela korupcije i organiziranog kriminala provodi
u suradnji sa specijaliziranim odjelima u Upravi kriminalističke policije MUP-a
RH, prvenstveno s Odjelom gospodarskog kriminaliteta i korupcije i Odjelom
organiziranog kriminaliteta, ali po potrebi i s drugim odjelima. Tijekom 2003.
godine ovaj Ured je nastavio s ustrojavanjem i kadrovskim popunjavanjem a
riješen je i dosadašnji problem nedostatka adek­vatnog radnog prostora.

Slijedom navedenog,
prioriteti za 2004. godinu su:

• trajno provođenje
stručnog usavršavanja za službenike koji rade ili će raditi na poslovima
suzbijanja korupcije, kao i za rukovoditelje operativnih odjela u policijskim
upravama,

• edukacija službenika
radi upoznavanja s tekućim promjenama u kaznenom zakonodavstvu,

• popunjavanje
predviđenih radnih mjesta u policijskim upravama, službenicima za suzbijanje
korupcije.

3.24.8. Droge

Pravni okvir

Sukladno svjetskim trendovima, te tada
zabrinjavajućim porastom problematike zlouporabe opojnih droga u Republici Hr­vat­skoj,
Hrvatski sabor je još 1996. godine donio Nacionalnu strategiju nadzora nad
opojnim drogama, suzbijanja zlouporabe opojnih droga i pomoći ovisnicima o
opojnim drogama, kao osnovu za djelovanje tijela državne vlasti, tijela
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, ustanova, udruga i
vjerskih organizacija, te drugih pravnih i fizičkih osoba.

Republika Hrvatska potpisnica je sljedećih
međunarodnih konvencija: Jedinstvene konvencije o opojnim drogama iz 1961.,
Protokola o izmjenama Jedinstvene konvencije o opojnim drogama iz 1972.,
Konvencije o psihotropnim tvarima iz 1977., Konvencije UN-a protiv
nedozvoljenog prometa opojnim drogama i psihotropnim tvarima iz 1988.

Na osnovu Nacionalne strategije iz 1996. godine,
te potpisanih međunarodnih konvencijama s područja suzbijanja zlouporabe droga,
izrađen je Prijedlog Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga. U lipnju
2001. Hrvatski sabor donio je Zakon o suzbijanju zlouporabe opojnih droga, koji
je na snagu stupio 13. prosinca 2001. (NN 107/2001). Zakon o suzbijanju
zlouporabe opojnih droga je središnja jezgra, koja povezuje strukture i
materiju te je temelj za propise s područja kaznenog prava, socijalne i
zdravstvene skrbi, gospodarskog poslovanja i međunarodne suradnje na području
opojnih droga. Riječ je o normativnom aktu koji propisuje najvažniju i
cjelovitu legislativnu osnovu vezanu za suzbijanje zlouporabe opojnih droga.

Propisuje uvjete za
uzgoj biljaka iz kojih se mogu dobiti opojne droge, uvjete za izradu,
posjedovanje i promet opojnih droga i tvari koje se mogu uporabiti za izradu
opojnih droga, nadzor nad uzgojem biljaka iz kojih se mogu dobiti opojne droge
te nadzor nad izradom, posjedovanjem i prometom opojnih droga i tvari koje se
mogu uporabiti za izradu opojnih droga. Također, definira sustav za prevenciju
ovisnosti, te pomoći ovisnicima i povremenim uzimateljima opojnih droga te
mjesto i ulogu ustanova i nevladinih organizacija u sustavu skrbi i pomoći
ovisnicima i povremenim uzimateljima opojnih droga. Zakon o suzbijanju zlouporabe
opojnih droga iz 2001. u skladu je sa relevantnim propisima EU. Osim
usklađivanja odredbi o proizvodnji i prometu opojnih droga ovaj Zakon regulira
i pitanje kontrole nad proizvodnjom i prometom tvari koje se mogu
zloupotrijebiti u izradi sintetičkih opojnih droga tzv. prekursora.

Provedenom reformom
kaznenog zakonodavstva od siječnja 1998. godine, kada je stupio na snagu
Kazneni zakon, koji u članku 173. od stavka 1. do stavka 6. propisuje sve
pojavne oblike vezane uz krijumčarenje i zlouporabu opojnih droga, te stupanjem
na snagu Zakona o kaznenom postupku, koji u članku 180. daje mogućnosti
provedbe posebnih mjera (nadzor i tehničko telefonskih razgovora, odnosno
sredstava za tehničko komuniciranje na daljinu; ulazak u prostoriju radi
provođenja nadzora i tehničko snimanje prostorija; tajno praćenje i tehničko
snimanje osoba i predmeta; uporabu prikrivenih istražitelja i pouzdanika;
simulirani otkup predmeta te simulirano davanje potkupnine i simulirano
primanje potkupnine i nadzirani prijevoz i isporuka predmeta kaznenog djela)
kao i donošenje Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga, ostvarile su se
sve pretpostavke za uspješnu borbu protiv kriminaliteta koji je vezan uz
krijumčarenje i nedozvoljenu trgovinu opojnim drogama.

Zakonom o kaznenom
postupku dobivene su ovlasti, kao u svim modernim europskim državama, kojima se
sudskom odlukom privremeno ograničavaju ustavna prava i slobode sa ciljem
posebnih izvida kaznenih djela prema osobi za koju postoji osnove sumnje da je
počinila ili se priprema počiniti kazneno djelo, čime je navedeni zakon u
velikom djelu postao kompatibilan sa sličnim europskim zakonima, a temeljem
kojeg je moguće uspješno provođenje zajedničkih međudržavnih policijskih
operacija, poput npr. kontrolirane isporuke.

Također istim Zakonom u
članku 175. propisano je odluči­vanje državnog odvjetnika o kaznenom progonu
prema načelu oportuniteta (svrhovitosti), koje odredbe su iznimke od načela
legaliteta kaznenog progona, temeljnog načela odlučivanja državnog odvjetnika,
tako da se daje mogućnost državnom odvjetniku za uvjetnu odgodu kaznenog
progona za neko kriminalno ponašanje počinitelja, kao i mogućnost oprosta za
beznačajno kazneno djelo.

Zakon o sudovima za
mladež (NN 111/1997 i NN 128/1999) propisuje posebnu primjenu kaznenih sankcija
za maloljetnike i adolescente.

9. siječnja 2003. Vlada
Republike Hrvatske usvojila je Nacionalni program suzbijanja zlouporabe opojnih
droga za 2003. Program je izrađen u koordinaciji s nadležnim ministarstvima i
detaljno propisuje oblike prevencije, edukacije i borbe protiv zlouporabe
opojnih droga te je odredio koja su tijela državne uprave obvezna donijeti opće
i posebne programe kojima će se definirati konkretne akcije na svakom pojedinom
području.

U tijeku je provedba
Nacionalnog programa suzbijanja zlouporabe opojnih droga za 2003. g. a započelo
se i s izradom Nacrta Nacionalnog programa suzbijanja zlouporabe opojnih droga
za 2004.

Daljnji prioritet u
2004. g. u području droga je izrada nove Nacionalne strategije za droge koju
prema Zakonu o suzbijanju zlouporabe opojnih droga (čl. 6.) na prijedlog Vlade
RH donosi Hrvatski sabor.

Institucionalni okvir

U skladu sa Zakonom o suzbijanju zlouporabe
opojnih droga, Vlada Republike Hrvatske donijela je Uredbu o osnutku Ureda za
suzbijanje zlouporabe opojnih droga kao ustrojbene jedinice upravnog tijela
Vlade s djelatnošću koordinacije izvršne vlasti na prevenciji i suzbijanju
zlouporabe opojnih droga te nositeljem aktivnosti međunarodne suradnju u
suzbijanju zlouporabe opojnih droga (NN 18/2002.). Ured za suzbijanje
zlouporabe droga sustavno prati pojave, razmatra pitanja i obavlja druge
poslove u vezi s primjenom Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga te
provedbom Nacionalne strategije nadzora nad opojnim drogama, suzbijanja
zlouporabe opojnih droga i pomoći ovisnicima o opojnim drogama.

Pri Uredu za suzbijanje zlouporabe opojnih droga
djeluje Stručni savjet koji daje mišljenje na prijedlog općeg programa i
posebnih programa mjera za suzbijanje zlouporabe opojnih droga, proučava, prati
i analizira čimbenike zlouporabe opojnih droga, prati kretanje te izvršenje
mjera i aktivnosti suzbijanja zlouporabe opojnih droga, prati i objedinjava te
usmjerava aktivnosti koje se poduzimaju u cilju preventivnog djelovanja na
području suzbijanja ovisnosti te pruža stručnu pomoć nositeljima aktivnosti na
lokalnoj, područnoj (regionalnoj) i državnoj razini, daje stručno mišljenje te
prijedloge za donošenje propisa na području suzbijanja zlouporabe opojnih
droga.

Pri Vladi Republike Hrvatske djeluje
Povjerenstvo za suzbijanje zlouporabe opojnih droga, čija zadaća je
koordinacija aktivnosti ministarstava i drugih subjekata uključenih u program
suzbijanja zlouporabe opojnih droga, od prevencije do resocijalizacije kao i
usvajanje godišnjih programa nadležnih ministarstava i državnih upravnih
organizacija. Povjerenstvo će donositi opće i posebne programe mjera za
suzbijanje zlouporabe opojnih droga koja će provoditi ministarstva i to:

• programe prevencije za djecu predškolske dobi,
učenike osnovnih i srednjih škola i studente visokih učilišta

• za liječenje i odvikavanje od ovisnosti

• za skrb o ovisnicima
o opojnim drogama, te povremenim uzimateljima opojnih droga

• za programe
resocijalizacije

• za pripadnike
Oružanih snaga Republike Hrvatske i hrvat­ske branitelje

• za osobe u pritvoru i
osobe na izdržavanju kazni zatvora

• posebne programe za
nadležna ministarstva i državne upravne organizacije

Ravnateljstvo policije,
odnosno specijalizirani policijski služ­benici u policijskim upravama,
neprekinuto poduzimaju i provode sve zakonom propisane
operativno-kriminalističke i operativno-taktičke mjere i postupci, u cilju što
učinkovitijeg suzbijanja najorganiziranijih pojavnih oblika proizvodnje,
krijumčarenja i preprodaje droga. Prate se dosadašnji, odnosno najnoviji modaliteti
krijumčarenja opojnih droga na svjetskoj razini, iz razloga pravovremenog
uočavanja istih, ili sličnih pojavnih oblika kaznenih djela u Republici
Hrvatskoj, te osmišljavanjem metoda za njihovo učinkovito suzbijanje, odnosno
što efikasnije provođenje kriminalističkih obrada, pri čemu ovisno o potrebama
usko surađuje s policijama stranih zemalja i specijaliziranim među­narodnim
tijelima. Prikupljaju se podaci o dostupnosti pojedinih opojnih droga, čistoći,
načinu distribucije, cijeni istih na ilegalnom narko tržištu, mjestima gdje se
iste najviše distribuiraju i ostalo, a na osnovu čega se prate trendovi,
(kretanja) na ilegalnom narko tržištu, te usmjeravaju preventivne i represivne
aktivnosti, prvenstveno službenika Ravnateljstava, a potom i ostalih čimbenika
na suzbijanju zlouporabe opojnih droga.

U tom smislu i tijekom
2004. g. predviđa se neprekinuto provođenje i poduzimanje
operativno-kriminalističkih i operativno-taktičkih mjera i postupaka, u cilju
što učinkovitijeg suzbijanja najorganiziranijih pojavnih oblika kriminaliteta
vezanog uz proizvodnju, krijumčarenje i preprodaju opojnih droga, koji s
obzirom na problematiku nužno ima međunarodnu dimenziju.

U tom smislu potrebno
je kontinuirano provođenje edukacije svih policijskih službenika vezano uz problematiku
zlouporabe opojnih droga, kao i pojačano postupanje policijskih službenika,
odnosno pojačano poduzimanje preventivno represivnih mjera i aktivnosti na
javnim mjestima, poglavito oko škola, a u svrhu smanjenja dostupnosti droga i
sprječavanje uspostave narko scena.

Daljnji
prioritet je ustrojiti Službu za prevenciju ovisnosti pri Hrvatskom zavodu za
javno zdravstvo te oformiti mrežu Centara za prevenciju i izvanbolničko
liječenje ovisnosti kao podružnica županijskih zavoda za javno zdravstvo temeljem
novog Zakona o zdravstvenoj zaštiti te Izmjena i dopuna Zakona o suzbijanju
zlouporabe opojnih droga.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izrada Nacionalnog programa suzbijanja zlouporabe opojnih droga za 2004. čl.79. SSP-a | 06/2004 | USZOD |
| Izrada Nacionalne strategije za droge. članak 79. SSP-a | 06/2004 | USZOD |

3.24.9. Carinska suradnja

Pravni okvir

Temeljni zakon koji čini pravni okvir za ovo
područje te propisuje postupanje carinskih službenika je Zakon o carinskoj
službi (»Narodne novine«, broj 67/01).

Prema čl. 9. st. 2. i 3. Zakona o policiji i čl.
10. st. 1. točka 25. Zakona o carinskoj službi, propisana je suradnja s
upravnim tijelima i drugim državnim tijelima i javnim službama u predmetima
koji se odnose na područje djelatnosti službe (npr. glede utvrđivanja
identiteta osoba, utvrđivanja vlasništva vozila, razmjena službene
dokumentacije i sl.).

Granična policija i carinska služba redovito
surađuju kroz razmjenu informacija i održavanje radnih sastanaka na kojima se
planiraju i dogovaraju aktivnosti na granici koje se zatim zajed­nički provode.

Suradnja policije i Carinske uprave u praksi
odvija se uspješno, kako na središnjoj razini, tako i na lokalnoj razini između
policijskih uprava i carinarnica.

Novim Zakonom o nadzoru državne granice, koji je
stupio na snagu 8. studenog 2003. godine ova suradnja će biti još učinkovitija
budući da će se formalizirati Sporazumom o međusobnoj suradnji policije i
carine (Memorandum o suradnji). Nacrt navedenog Sporazuma izrađen je u okviru
provedbe Twinning projekta »Integrated Border Management«. Povezivanje
obostranih pravnih i stvarnih mogućnosti suradnje između ove dvije službe
predstavlja važan korak u smjeru integriranog upravljanja granicom.
Ravnateljstvo policije i Carinske uprave donijeli su, 21. listopada 2003.
godine, Uputu kojom se određuje jedinstvena metodologija međusobne suradnje i
koordiniranog djelovanja policijskih službenika i ovlaštenih carinskih
službenika.

Institucionalni okvir

Nadležna institucija za područje carinske
suradnje je Carinska uprava i sklopu Ministarstva financija. Na razini
Središnjeg ureda Carinske uprave ustrojene su Služba za suzbijanje
krijumčarenja, te Služba za reviziju i naknadnu kontrolu, koje se bave
otkrivanjem carinskih prekršaja i kaznenih djela. Na lokalnoj razini
carinarnica ustrojeni su odgovarajući odjeli. U slučaju otkrivanja kaznenih
djela, Carinska uprava prikuplja sve raspoložive podatke i dokaze, te
izvješćuje policiju i Državno odvjetništvo, koji provode daljnju istragu.

Naprijed navedene službe
u Središnjem uredu, kao i carinarnice na lokalnom nivou raspolažu dovoljnim
financijskim sredstvima za svoj rad, koja su osigurana državnim proračunom za
svaku kalendarsku godinu. Pored toga koriste se i tehnička sredstva:
informatička oprema, vozila, oprema za pregled i pretragu vozila, rendgen
uređaji za skeniranje velikih vozila i kontejnera i drugo. Dio carinskih
službenika koji rade na poslovima suzbijanja krijumčarenja je i naoružan
kratkim oružjem. Za pojedine akcije mobilne ekipe djeluju koordinirano s
djelatnicima policije, osobito kada su u pitanju pretrage većih pomorskih
brodova. U otkrivanju prijevara u značajnoj mjeri pomaže korištenje podataka iz
informacijskog sustava Carinske uprave.

3.24.10. Pravosudna suradnja u kaznenim stvarima

Pravni okvir

Republika Hrvatska stranka je Europske
konvencije o uza­jam­noj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (ETS. 030) i njenog
Dodatnog protokola (ETS. 099), isto tako stranka je Europske konvencije o
izručenju (ETS. 024), te njenog Dodatnog protokola (ETS.086) i Drugog dodatnog
protokola (ETS. 098), kao i Konvencije o transferu osuđenih osoba (ETS. 112).

U ožujku 2003. g.
Republika Hrvatska potpisala je Europsku konvenciju o prijenosu postupaka u
kaznenim stvarima (ETS. 073), te je u tijeku njena ratifikacija.

Uz navedene međunarodne
ugovore koji su sastavni dio pravnog sustava Republike Hrvatske, temeljni
pravni okvir za pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima čini Zakon o kaznenom
postupku.

Za 2004. godinu
predviđa se ratifikacija Drugog dodatnog protokola Europske konvencije o
uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (ETS 182.), zatim ratifikacija
Dodatnog protokola Konvenciji o transferu osuđenih osoba (ETS. 167) i
ratifikacija Trećeg protokola Konvencije UN-a o borbi protiv transnacionalnog
organiziranog kriminaliteta (trgovanje oružjem).

Nadalje, predviđa se
donošenje tri nova zakona kojima će se u hrvatski pravni sustav preuzeti
odredbe europskih pravnih instrumenta koji uređuju pitanje pravosudne suradnje
u kaznenim stvarima. U tom smislu predviđa se donošenje Zakona o ekstradiciji,
Zakona o transferu osuđenih osoba i Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći.

Institucionalni okvir

Za područje pravosudne
suradnje u kaznenim stvarima nadležno je Ministarstvo pravosuđa, Uprava za
međunarodnu pravnu pomoć, suradnju i ljudska prava.

3.25 CARINSKA UNIJA

Obveze hrvatske strane u vezi s provedbom
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, mjerodavne za utvrđivanje programa
rada na njegovoj provedbi u 2004. godini u području carina, uređene su kako
slijedi:

a) usklađivanje
postojećega hrvatskoga carinskoga zakonodavstva sa carinskim zakonodavstvom
Europske unije (članak 69.);

b) normativno
uređivanje zaštite i provedba carinskih mjera zbog povreda prava
intelektualnoga, industrijskoga i trgovačkoga vlasništva (članak 71.);

c) suradnja u pogledu
politika i aktivnosti usmjerenih na smanjivanje opskrbe, trgovine i potražnje
nedopuštenih droga i učinkovite kontrole prekurzora (članak 79.);

d) suradnja pri
suzbijanju i sprječavanju trgovine krivotvorenim proizvodima i krijumčarenja
(članak 80.), uključujući:

– izradu nacionalnog
zakonodavstva na području kaznenoga prava,

– povećanje
učinkovitosti institucija zaduženih za sprje­čavanje i suzbijanje kriminala,

– izobrazba osoblja i
usavršavanje istražnih sredstava, te

– utvrđivanje mjera za
sprječavanje kriminala;

e) suradnja u području
carina, radi otvaranja puta mjerama liberalizacije predviđenih Sporazumom
(članak 89. stavak 2.), uključujući:

– međusobno povezivanje
tranzitnih sustava te uporaba obrazaca jedinstvene carinske deklaracije pri
provedbi carinskih procedura (JCD),

– poboljšanje i
pojednostavnjenje inspekcija i formalnosti oko prijevoza robe,

– razvoj prekogranične
infrastrukture između stranaka,

– razvoj potpore za
suradnju na području carina radi uvođenja modernih carinskih informacijskih
sustava,

– razmjena informacija
uključujući i informacija o metodama istrage,

– primjena Kombinirane
nomenklature pri razvrstavanju roba, te

– izobrazba carinskih
službenika;

f) usklađenje suradnje i međusobna pomoć
carinskih tijela sukladno Protokolu 5 o uzajamnoj pravnoj pomoći u carinskim
pitanjima.

3.25.1. Pravni okvir

Temeljni propisi hrvatskoga carinskog sustava
usklađeni su s temeljnim propisima carinskog sustava Europske unije tokom 2000.
godine. U međuvremenu su hrvatski propisi i višekratno mijenjani ili
dopunjavani sukladno promjenama odgovorajućih propisa EU, kako slijedi:

• donošenjem hrvatskog
Carinskog zakona (NN 78/99,94/99,117/99,73/00 i 47/03) izvršeno je usklađivanje
s Uredbom Vijeća br. 2913/92 o utvrđenju Carinskog kodeksa EZ,

• donošenjem Uredbe za
provedbu Carinskog zakona (NN 161/03) izvršeno je usklađivanje s Uredbom
Komisije br. 2454/93 s provedbenim odredbama za Uredbu br. 2913/92 o utvrđenju
Carinskog kodeksa EZ i

• donošenjem Uredbe o
uvjetima i postupcima za ostvarivanje oslobođenja od plaćanja carine (NN
154/03) izvršeno je usklađivanje s Uredbom Vijeća br. 918/83 o zajedničkom
sustavu carinskih oslobođenja.

Preuzetim sustavnim
propisima u hrvatski carinski sustav su u cijelosti preuzete sve materijalno-pravne
i postupovne odredbe sadržane u carinskim propisima EU, odnosno u odgovarajućim
segmentima carinskih propisa njezinih država članica.

Hrvatska carinska
tarifa sustavno je usklađena s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o
carinotarifskoj i statističkoj nomenklaturi i zajedničkoj Carinskoj tarifi
donošenjem:

• Zakona o carinskoj
tarifi (NN 61/00 i 117/00), te

• Uredbe o carinskoj
tarifi za 2002. godinu (NN 113/01).

Pri donošenju Uredbe o
carinskoj tarifi za 2003. godinu (NN 142/02), kao i Uredbe o carinskoj tarifi
za 2004. godinu (NN 184/03) nastavljen je proces usklađivanja nomenklature
carinske tarife s tekućim promjenama u Kombiniranoj nomenklaturi, kao i
usklađivanje visine carinskih opterećenja s obvezama preuzetim zaključivanjem
SSP.

Donijeti su provedbeni
propisi o primjeni objašnjenja za provedbu Harmoniziranog sustava Svjetske
carinske organizacije (WCO), kao i propis o preuzimanju objašnjenja za primjenu
Kombinirane nomenklature EU, te su utvrđene normativne pretpostavke za njihovo
permanentno usklađivanje s promjenama u okviru WCO odnosno u promjenama u
propisima EU.

Donošenjem Zakona o
carinskoj službi (NN 67/01) hrvatska carinska služba je ustrojena i utvrđena su
joj ovlaštenja i odgovornosti za provedbu carinskih i drugih propisa sukladno ovlaštenjima
i odgovornostima carinskih službi država EU.

U dijelu koji se odnosi na neusklađene dijelove
propisa carinskog sustava posebice valja ukazati na odredbe propisa o provoznom
postupku, u dijelu koji se odnosi na uzajamno priznavanje provoznih isprava pri
provedbi formalnosti propisanih odred­bama europskih i hrvatskih propisa o
provoznom postupku.

Otvoreno pitanje
predstavlja uzajamno priznavanje isprava o polaganju osiguranja za namirenje
carinskog duga, te stjecanje povjerenja europskih carinskih tijela u sposobnost
hrvatske carinske službe da osigura zakonitu i djelotvornu provedbu provoznih
procedura.

Sukladno izvršenim
promjenama u sustavnim carinskim propisima valja izvršiti odgovarajuće promjene
i u provedbenim propisima kojima se uređuje instrumentarij za osiguranje
namirenja nastalog carinskog duga odnosno carinskog duga koji bi mogao nastati
(propisi u djelokrugu ministra financija).

Nastavno, valja ukazati
i na potrebu ubrzanja procedure dono­šenja hrvatskog Zakona o financijskim
prekršajima, kao pretpos­tavke za formalno usklađivanje odredbi hrvatskih
propisa o carinskim prekršajima s odnosnim propisima država članica EU, odnos­no
sustavnim odredbama hrvatskih carinskih propisa.

3.25.2. Institucionalni okvir

Prema odredbama Zakona o carinskoj službi
Carinska uprava je upravno tijelo u sklopu Ministarstva financija, kojemu je u
djelokrug stavljena provedba carinskiih propisa i propisa o posebnim porezima
(trošarinama).

U odnosu na prethodni
ustroj, novim sustavnim carinskim propisima i propisima o ustroju carinske
službe, iz djelokruga Carinske uprave izdvojeno je obavljanje sljedećih
poslova:

• drugostupanjski
upravni carinski postupak, čija provedba je povjerena samostalno ustrojenoj
službi za drugostupanjski upravni postupak u poreznim i carinskim predmetima,

• drugostupanjski
prekršajni postupak, čija provedba je propisima o prekršajima povjerena Visokom
prekršajnom sudu.

Uredbom o područjima na
kojima djeluju carinarnice (NN118/01) propisan je teritorijalni ustroj carinske
uprave, utemeljen na djelovanju carinske službe u državi izvan europske
carinske integracije.

Sukladno predvidivom
tijeku procesa približavanja i pridruživanja Hrvatske Europskoj uniji, kao i
očekivanim promjenama u regionalnom i samoupravnom ustroju, valja pristupiti izradi
stručnih podloga za donošenje novih propisa o teritorijalnom ustroju carinske
službe, vodeći računa o okolnosti da bi hrvatska carinska služba trebala
postati carinska služba na vanjskim granicama EU.

Kako zbog izmijenjenih
okolnosti valja računati i s promje­nama u prometnim tokovima visokorizičnih
roba, to valja preispitati postojeći obuhvat i prometne oblike uvoza ili izvoza
rizičnih roba, te utvrditi potrebite promjene u mreži i ovlaštenjima pojedinih
carinskih ispostava za provedbu carinskih postupaka s određenim vrstama visoko
rizičnih roba.

Ustrojiti
organizacijsku jedinicu Središnjega ureda Carinske uprave za provedbu carinskih
mjera za zaštitu prava intelektualnoga vlasništva, osposobljenu za izravnu
suradnju s korisnicima prava i podnositeljima zahtjeva za zaštitu, te ovlaštenu
za usklađivanje postupanja carinarnica u navedenim postupcima.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izraditi analizu usklađenosti hrvatskih carinskih sustavnih propisa. članak 89. SSP-a | 4/2004 | MFIN |
| Izraditi  stručne podloge za sporazumno uređivanje s Europskom unijom uvjeta za provedbu provoznoga postupka, na način koji će omogućiti uzajamno priznavanje i primjenu carinskih provoznih isprava, uključujući i primjenu instrumenta osiguranja za namirenje mogućeg carinskoga duga članak 89. SSP-a | 9/2004 | MFIN |
| Izraditi stručne podloge o polaganju osiguranja za namirenje nastaloga carinskog duga ili carinskoga duga koji bi mogao nastati. članak 89. SSP-a | 9/2004 | MFIN |
| Izraditi  stručne podloge za uspostavljanje i primjenu sustava za analizu rizika kao mjere za potpuniju zaštitu interesa državnog proračuna, te sužavanja prostora za arbitrarno postupanje carinskih službenika i koruptivno postupanje. članak 89. SSP-a | 12/2004 | MFIN |
| Izraditi stručne podloge za preuzimanje odluka Komisije EU o razvrstavanju robe u kombiniranu nomenklaturu članak 89. SSP-a | 5/2004 | MFIN |

if !supportEmptyParas endif

3.26. VANJSKI ODNOSI

3.26.1. Vanjski trgovinski odnosi

Pravni okvir

Temeljni propis za područje trgovinske politike
je Zakon o trgovini (NN br. 49/2003 pročišćeni tekst, br. 96/2003,103/2003 i
br. 170/03) kojim se uređuju uvjeti za obavljanje djelatnosti trgovine na
domaćem tržištu, obavljanje trgovine s inozemstvom, zaštitne mjere pri uvozu i
izvozu, mjere ograničavanja obavljanja trgovine, nepošteno tržišno natjecanje
te nadzor i upravne mjere. Na temelju Zakona o trgovini donesen je veći broj
provedbenih propisa koji pobliže uređuju pojedine odredbe Zakona, a to su:

• Uredba o određivanju
robe koja se izvozi i uvozi na temelju dozvola (NN 67/2003 i 83/2003, 121/2003,
198/03)

• Uredba o uvjetima za
osnivanje i rad predstavništava stranih osoba u Republici Hrvatskoj (NN 7/1997)

• Uredba o mjerama
zaštite domaće proizvodnje od preko­mjernog uvoza (NN 73/2002 i 33/2003)

• Uredba o nadzoru
uvoza i izvoza neobrađenih dijamanata (NN 97/2003 i 142/2003).

Republika Hrvatska
primjenjuje kontrolu izvoza i uvoza radi izvršavanja međunarodnih ugovora,
osiguranja državne sigurnosti, zaštite života i zdravlja ljudi, životinja i
biljaka te zaštite čovjekove okoline, zaštite javnog morala, nadzora izvoza
umjetničkih djela i pojedinih plemenitih kovina. Kontrola se provodi temeljem
Uredbe o određivanju robe koja se izvozi i uvozi na temelju dozvola.

Kontrola izvoza i uvoza
predmeta naoružanja za komercijalne svrhe provodi se u skladu sa spomenutom
Uredbom. Dozvole za izvoz i uvoz predmeta naoružanja za komercijalne svrhe
izdaje Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva uz prethodnu suglasnost
Povjerenstva, kojeg čine predstavnici Ministarstva obrane, Ministarstva
unutarnjih poslova, Ministarstva vanjskih poslova i Ministarstva gospodarstva,
rada i poduzetništva.

Također, u svrhu nadzora nad uvozom i izvozom
neobra­đenih dijamanata radi provođenja Procesa Kimberley, među­narodno
dogovorenog postupka izdavanja certifikata od strane nadležnih tijela, Vlada
Republike Hrvatske donijela je Uredbu o nadzoru uvoza i izvoza neobrađenih
dijamanata čime je ispunila minimalne uvjete za pristupanje Procesu Kimberley.

U cilju doprinosa Republike Hrvatske u
sprječavanju širenja oružja za masovno uništavanje, te radi usklađivanja
zakonodavstva sa zakonodavstvom EU u Ministarstvu gospodarstva, rada i
poduzetništva je u izradi Prijedlog Zakona o nadzoru izvoza robe s dvojnom
namjenom, u koji su već ugrađeni komentari Europske komisije (DG TRADE). Nakon
donošenja Zakona, Vlada Republike donijet će popis robe s dvojnom namjenom
(koji će biti u potpunosti usklađen s Uredbom EU).

Zakonom o trgovini propisane su opće odredbe o
anti­dampinškim i kompenzacijskim mjerama koje Republika Hrvat­ska još ne primjenjuje
jer nisu doneseni provedbeni propisi. Trenutno je pri Ministarstvu
gospodarstva, rada i poduzetništva u izradi provedbeni propis kojim će se Vladi
Republike Hrvatske predložiti uvođenje postupka i provedbe pitanja u svezi s
primjenom navedenih mjera. Uredbom o postupku i utvrđivanju antidampinške i
kompenzacijske pristojbe utvrđivat će se postoja­nje dampinškog, odnosno
subvencioniranog uvoza i materijalne štete koja je nastala domaćoj proizvodnji
takvim uvozom.

Uvjeti i postupci za uvođenje zaštitnih mjera od
prekomjernog uvoza robe na carinsko područje Republike Hrvatske utvrđeni su
Uredbom o mjerama zaštite domaće proizvodnje od prekomjernog uvoza.

Republika Hrvatska je postala članica Svjetske
trgovinske organizacije (WTO-a) u studenom 2000. godine. U postupku pristupanja
WTO-u hrvatski gospodarski i trgovinski sustav potpuno je usklađen s WTO
sustavom pravila i normi.

Ulaskom u WTO Republika
Hrvatska uvelike je liberalizirala svoje tržište pa tako i tržište uslugama.
Područje slobode pružanja usluga u Republici Hrvatskoj uređeno je zakonima i
drugim pravnim propisima koji su u potpunosti usklađeni s pravilima i normama
Svjetske trgovinske organizacije.

Usporedba Rasporeda
specifičnih obveza u trgovini uslugama Republike Hrvatske i Europske unije
pokazuje da je Republika Hrvatska u svoj Raspored uključila veći broj sektora i
podsektora kao i da je razina preuzetih obveza u liberalizaciji tržišta usluga
viša. Ipak, potrebno je uvijek uzeti u obzir da manje ili veće razlike u nekim
sektorima ili podsektorima usluga proizlaze iz razlika u liberalizaciji tržišta
uslugama između država članica EU bilo po broju uključenih sektora ili po
razini preuzetih obveza.

Republika Hrvatska je
većinu preuzetih obveza ispunila tijekom postupka pristupanja WTO-u, te u
potpunosti uskladila nacionalno zakonodavstvo s odredbama i pravilima WTO-a.
Članicom WTO Sporazuma o trgovini civilnim zrakoplovima i Sporazuma o
informacijskoj tehnologiji postala je stjecanjem članstva u WTO-u, međutim
pregovori vezani uz članstvo Republike Hrvatske WTO Sporazumu o državnim
nabavkama za sada još nisu započeli.

Nadalje, temeljem
Zakona o carinskoj tarifi (NN 61/2000 i 117/2000) Vlada Republike Hrvatske,
najkasnije do kraja studenog tekuće godine, donosi carinsku tarifu za sljedeću
godinu. Carinska tarifa uzima u obzir obveze Republike Hrvatske koje proizlaze
iz njezinog članstva u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji kao i ostalim
međunarodnim ugovorima koje je sklopila s ostalim državama. S tim u svezi
donesena je i Uredba o carinskoj tarifi za 2004. godinu (NN 184/2003, 188/2003,
189/2003 i 197/2003).

Institucionalni okvir

U Ministarstvu gospodarstva, rada i
poduzetništva Uprava za trgovinsku politiku i međunarodne gospodarske odnose
nadležna je za provedbu Zakona o trgovini i ostalih podzakonskih akata, kao i
za poslove u vezi s trgovinskom politikom Republike Hrvat­ske i njenim
uključivanjem u međunarodne gospodarske organizacije, posebice Svjetsku
trgovinsku organizaciju i europske trgovinske integracije. Isto tako usklađuje
aktivnosti oko priprema za uključivanje Republike Hrvatske u Europsku uniju u
dijelu koji se odnosi na nadležnost Ministarstva gospodarstva, rada i podu­zetništva
poduzima aktivnosti u vezi s prilagodbom hrvatskog zakonodavstva koje se odnosi
na trgovinu, tržište te zaštitu potrošača sa zakonodavstvom Europske unije.

Nadzor nad provedbom odredaba zakona o trgovini
i drugih poslova koji se odnose na primjenu zakona i drugih propisa u području
trgovine obavlja Državni inspektorat, Ministarstvo financija – Devizni inspektorat
i Carinska tijela.

Za provedbu Uredbe o carinskoj tarifi nadležno
je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva i Ministarstvo financija
–Carinska uprava.

3.26.2. Preferencijalni trgovinski ugovori

Republika Hrvatska učinila je velike korake u daljnjoj
liberalizaciji tržišta. Članstvom u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, SSP-om,
odnosno Privremenim sporazumom o trgovinskim i s njima povezanim pitanjima i
nizom ugovora o slobodnoj trgovini najveći dio vanjske trgovine RH odvija se
sukladno načelima slobodne trgovine. Uz postojeće ugovore o slobodnoj trgovini
koji se primjenjuju u trgovini s Republikom Makedonijom, Bosnom i Hercegovinom,
državama EFTA-e i državama članicama EU, u 2003. godini, Republika Hrvatska je
postala punopravna članica Srednjoeuropskog ugovora o slobodnoj trgovini
(CEFTA) kojim su bilateralni ugovori sa svakom od članica stavljeni van snage.
Ugovorom s CEFTA-om dogovorena je potpuna liberalizacija trgovine industrijskim
proizvodima, osim s Rumunjskom s kojom je dogovoreno prijelazno razdoblje u
trajanju do 1. siječnja 2005. godine. Za poljoprivredne proizvode dogovorene su
poljoprivredne bilateralne koncesije različite od zemlje do zemlje.

U 2003. godini RH primjenjuje od 1. lipnja
Ugovor o slobodnoj trgovini s Republikom Albanijom, od 1. svibnja Ugovor o
slobodnoj trgovini s Republikom Litvom, a od 1. srpnja 2003. primjenjuje se
Ugovor o slobodnoj trgovini s Republikom Turskom. Ugovor o slobodnoj trgovini
sa Srbijom i Crnom Gorom potpisan je u prosincu 2002. godine, ratificiran je 7.
svibnja 2003. godine u Hrvatskom saboru, međutim nije stupio na snagu jer ga
nije ratificirala Srbija i Crna Gora. Obzirom da je tijekom 2003. godine došlo
do harmonizacije carinskih sustava između dviju članica državne zajednice
Srbije i Crne Gore, dogovorene su izmjene i dopune osnovnog Ugovora, koje su
potpisane 14. siječnja 2004. godine. Ugovor će stupiti na snagu po obavljenom
postupku potvrđivanja u RH i SCG. Pregovori o ugovoru o slobod­noj trgovini s
Republikom Moldovom su završeni, a ugovor će biti potpisan početkom 2004.
godine.

Republika Hrvatska primjenjuje preferencijalne
ugovore u trgovini s ukupno 31 europskom zemljom.

Usprkos ovako razgrananoj mreži ugovora o
slobodnoj trgovini kao i činjenici da se pretežit dio naše trgovini obavlja
sukladno načelima slobodne trgovine, RH još ne može u potpunosti koristiti sve
prednosti preferencijalnog pristupa stranim tržištima zbog toga što ne
sudjeluje u sustavu paneuropske dijagonalne kumulacije podrijetla robe. To je
cilj koji RH želi postići kako bi unaprijedila svoju vanjsku trgovinu.

Ugovor o slobodnoj trgovini između RH i BiH,
potpisan krajem 2000. godine i koji je u privremenoj primjeni od 1. siječnja
2001. godine, ratificiran je od strane Hrvatskog sabora u kolovozu 2001.
godine, dok BiH strana još uvijek odlaže ratifikaciju od strane njihovog
parlamenta.

Pored navedenog, Vijeće ministara BiH je, krajem
2003. godine, bez prethodnih najava, i, po Ugovoru, obvezujućih konzultacija,
jednostrano suspendiralo Ugovor o slobodnoj trgovini između RH i BiH na rok od
tri mjeseca, na način da se zadrže carinske stope za uvoz roba podrijetlom iz
RH na razini 1. siječnja 2003. godine. Potrebno je žurno založiti se za punu
primjenu potpisanog Ugovora o slobodnoj trgovini.

3.26.3. Razvojna suradnja

Pravni okvir

U Republici Hrvatskoj ne postoji zakonski okvir
koji bi sustavno uređivao razvojnu pomoć Republike Hrvatske prema drugim
zemljama. Prioritet Vlade Republike Hrvatske u proteklom razdoblju bio
zbrinjavanje velikog broja prognanika i izbjeglica u Republici Hrvatskoj, a što
je predstavljalo i veliko financijsko opterećenje. Međutim, Republika Hrvatska
je na humanitarnom planu uvijek bila spremna pomoći kako zemljama koje je
pogodila neka elementarna nepogoda (pomoć se manifestirala u lijekovima, hrani
i sl.), tako i u procesu obnove i povratka (novčana i materijalna pomoć)
izbjeglicama u Bosni i Hercegovini, gdje se radilo o suradnji i pomoći na
bilateralnoj osnovi. Posebna proračunska sredstva za te svrhe nisu predviđena,
već se odluke o davanju pomoći ugroženim državama i narodima u novcu ili
materijalnim sredstvima donose ad hoc.

Nepostojanje
zakonodavnog okvira prepreka je ostvarivanju politike dugoročne razvojne
suradnje. Uzimajući to u obzir, u tijeku je prikupljanje zakonodavnih i
institucionalnih rješenja o strukturiranju razvojne i humanitarne suradnje i
pomoći iz razvijenih i tranzicijskih zemalja. Analiza tih podataka poslužit će
kao osnova za stvaranje zakonske regulative koja će odrediti nosioca projekta
kao i okvir implementacije. Zakonski okvir će osim uključivanja institucija obuhvaćati
i nevladine organizacije. Suradnja treba biti sveobuhvatna te će uključivati i
Hrvatski crveni križ, organizaciju civilne zaštite, Centar za prevenciju
katastrofa itd.

Institucionalni okvir

Ne postoji posebno ministarstvo ili agencija za
međunarodnu suradnju u čijem bi primarnom djelokrugu bila djelatnost razvojne
suradnje s drugim zemljama. Donošenjem zakonodavnog okvira otvorile bi se i
mogućnosti za institucionaliziranje takve surad­nje.

Resorna ministarstva iz svog djelokruga
pokrivaju specifična područja suradnje s inozemstvom, uključivo i sa zemljama u
razvoju. Tako je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva nadležno za
ukupnu gospodarsku suradnju s inozemstvom i za pregovore o sklapanju Ugovora o
slobodnoj trgovini, Ugovora o gospodarskoj i trgovinskoj suradnji te Ugovora o
zaštiti i poticanju ulaganja kao i za međunarodnu gospodarsku suradnju na
području energetike i industrije (UNIDO, ugovori o kemikalijama itd.),
Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva za suradnju na
području poljoprivrede, zaštite bilja, veterinarstva itd.

Ministarstvo vanjskih poslova nastavit će
suradnju s među­narodnim organizacijama kao što su EU, OECD, UN, NATO i dr.
uključenim u područje razvojne suradnje.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Osnovati radnu skupinu za ocjenu stanja i razvitka politike razvojne suradnje. čl. 105. SSP | 09/2004 | MVP, MGRIP |

3.27. ZAJEDNIČKA
VANJSKA I SIGURNOSNA POLITIKA

3.27.1. Uvod

Strateški vanjskopolitički ciljevi Republike
Hrvatske jesu:

• članstvo u Europskoj uniji

• članstvo u NATO-u

• promicanje politike
dobrosusjedstva i rješavanje otvorenih pitanja

• regionalna dvostrana
i višestrana suradnja (vidi poglavlje Politički kriteriji)

• poštivanje preuzetih
međunarodnih obveza i suradnja s MKSJ

• razvijanje i
produbljivanje odnosa sa Sjedinjenim Ame­rič­kim Državama i suradnja sa svim
demokratskim državama svijeta

• unaprjeđenje odnosa s
međunarodnom zajednicom

• spremnost na aktivno
sudjelovanje u radu i misijama među­narodnih organizacija.

Strateška orijentacija
pridruživanja Republike Hrvatske Europskoj uniji uključuje njenu spremnost
prihvaćanja odredbi, pravne strukture kao i organizacijskih mehanizama
Zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) EU, uključujući njenu vojnu
dimenziju, koje će podupirati aktivnosti EU na međunarodnoj sceni, vođenu
principima koji su nadahnuli samo njeno stvaranje, razvoj i proširenje.
Demokracija, vladavina prava, univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava i
temeljnih sloboda, poštovanje ljud­skog dostojanstva, jednakost i solidarnost,
održanje mira i sigurnosti te poštivanje međunarodnog prava u suglasnosti s
Poveljom UN, također su načela koja oblikuju i određuju vanjsku politiku RH.

Republika Hrvatska u
praksi velikim dijelom već slijedi Zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku EU,
što je u posljednje vrijeme osobito došlo do izražaja u pitanjima borbe protiv
terorizma, razoružanja i stajališta prema Međunarodnom kaznenom sudu gdje su ta
stajališta i formalno bila priopćena EU. Ovim aktivnostima Hrvatska pridonosi
jačanju europskog političkog i sigurnosnog identiteta i priprema se za
postepeno uključivanje u europsku zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku.

U 2003. godini,
Hrvatska se unilateralno pridružila Izjavi Predsjedništva EU od 4. veljače
2003., Zaključcima Europskog vijeća od 17. veljače 2003. i od 20/21. ožujka
2003. o situaciji u Iraku, a u lipnju 2003. jednostrano se pridružila
Zajedničkom stajalištu EU o Međunarodnom kaznenom sudu.

RH će se i u 2004. godini pridruživati izjavama,
zajedničkim stajalištima i zaključcima EU iz područja ZVSP kao i stajalištima
EU u međunarodnim organizacijama, te će pripremati funkcionalni sustav za
redovito pridruživanje RH vanjsko-političkim odlukama EU, sukladno praksi
pristupajućih država i država kandidatkinja, a slijedom poziva Tajništva Vijeća
EU za početak sustavne suradnje između EU i PSP država. Slijedom otvaranja
sustavnije suradnje PSP država s EU na području ZVSP, RH je zaprimila 6.
siječnja 2004. prvi poziv Glavnog tajništva Vijeća EU za pridruživanje Izjavi
Predsjedništva u ime EU o predsjedničkim izborima u Gruziji, kojoj se
pridružila.

3.27.1.1. Politički dijalog

U 2003. godini nastavljen je bilateralni
politički dijalog s EU. U Bruxellesu je 24. veljače 2003. održan treći formalni
sastanak političkog dijaloga RH i Trojke EU na ministarskoj razini. Sastanak je
bio prigoda da se razmotri aktualno stanje odnosa Hrvatske i Europske unije,
situacija u regiji, uključujući regionalnu suradnju RH i njezine odnose sa
susjednim državama, te najvažnija međunarodna pitanja, poput krize u Iraku.
Sljedeći sastanak održat će se 23. veljače 2004. u Bruxellesu.

U 2004. godini, RH će nastaviti aktivno
sudjelovati u bilateralnom političkom dijalogu s EU, utemeljenom na Zajedničkoj
izjavi RH i EZ i njezinih država članica o političkom dijalogu, koja omogućava
intenziviranje obostranih odnosa u političkim područjima do stupanja na snagu
SSP-a, u okviru sastanka između Trojke EU i predstavnika RH na ministarskoj
razini, kao i u političkim konzultacijama s predstavnicima Europske komisije,
Europskog parlamenta i država članica EU.

Politički dijalog na parlamentarnoj razini
ostvario se, kao i tijekom proteklih deset godina, kroz susrete Pododbora
(Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora) za suradnju s EP i Izaslanstva
Europskog parlamenta za Jugoistočnu Europu, na čijem je čelu bio mr. Ivo
Škrabalo i gđa Doris Pack. 11. susret europskih i hrvatskih zastupnika održan
je u Hrvatskoj 23. i 24. ožujka 2003., prilikom kojeg je iskazana puna podrška
europskih parlamentaraca hrvatskim naporima za približavanje Europskoj uniji
nakon službenog podnošenja zahtjeva za članstvo grčkom predsjedništvu EU. Idući
sastanak trebao bi se održati u Bruxellesu 17. i 18. veljače 2004. godine.

Zajedničkim usvajanjem Deklaracije na Sastanku
na vrhu EU-PSP država 21. lipnja u Solunu, sve države su ujedno prihvatile i
sadržaj dokumenta pod nazivom »Solunski program za Zapadni Balkan: Kretanje
prema Europskoj integraciji (Thessaloniki Agenda for the Western Balkans:
Moving towards European integration). Ovaj program predviđa uvođenje čitavog
niza novih instrumenata i oblika suradnje između EU i PSP-država temeljenih na
instrumentima i iskustvima iz procesa proširenja. Prema tom dokumentu, suradnja
u Zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici podrazumijeva pozivanje
PSP-država na pridruživanje izjavama, zajedničkim stajalištima i drugim
odlukama u okviru ZVSP EU. Također, razmotrit će se pozivanje PSP-država na
koordinacijske i »briefing« sastanke organizirane za pristupajuće države i
države kandidate u glavnim europskim gradovima i sjedištima među­narodnih
organizacija, te na sastanke Političkog i sigurnosnog odbora ukoliko su na
dnevnom redu teme iz područja sigurnosti i upravljanja kriznim situacijama u
regiji.

Slijedom Solunske agende i uspostave Foruma EU –
»Zapadni Balkan«, u Bruxellesu je 3. prosinca 2003. održan prvi sastanak
ministara vanjskih poslova, na kojem je Hrvatska aktivno sudjelovala.

U 2004. godini, Hrvatska će i dalje aktivno
sudjelovati u svim novim oblicima bilateralnog i multilateralnog političkog
dijaloga, uspostavljenim Sastankom na vrhu u Solunu, kako na ministarskoj
razini tako i na parlamentarnoj razini.

3.27.2. Suradnja s međunarodnim organizacijama

3.27.2.1. Članstvo u međunarodnim organizacijama

Trenutno Hrvatska ima članstvo u 33 međunarodne
organizacije univerzalnog karaktera (vidi popis u Dodatku 1.).

*3.27.2.1.1.
Organizacija Ujedinjenih naroda (OUN)*

Nastavno na preporuke rezolucije 753 Vijeća
sigurnosti od 18. svibnja 1992., Hrvatska je postala 178. članica Organizacije
Ujedinjenih naroda, od 22. svibnja 1992., nakon raspada bivše Socijalističke
Federativne Republike Jugoslavije.

Tijekom proteklih
jedanaest godina, uloga Hrvatske u UN-u doživjela je značajne promjene od
države koja je bila predmetom rasprava u rezolucijama VS-a i OS-a, dok je sada
aktivna nositeljica aktivnosti Ujedinjenih naroda, posebice na području
gospodarskih i socijalnih pitanja, kao i davateljica vojnih postrojbi u
mirovnim misijama UN-a.

Hrvatska podržava
zajedničku viziju Ujedinjenih naroda o prosperitetnijem i mirom ispunjenom
svijetu koji je utjelovljen u Milenijskoj deklaraciji. Provedba Milenijskih
razvojnih ciljeva, kao i zaključaka konferencija u Monterreyu o financiranju za
razvoj, te Johannnesburgu o održivom razvoju prioriteti su Republike Hrvatske.

Hrvatska želi nastaviti
intenzitet sudjelovanja u aktivnostima, te je prijavila kandidature za nekoliko
tijela Ujedinjenih naroda i njegovih specijaliziranih agencija, od kojih je
najvažnija Hrvatska kandidatura za nestalnu članicu u Vijeću sigurnosti za
izbore koji će se održati 2007. godine, za mandat od 2008.-2009.

Svjesna da su mir i
sigurnost osnovni preduvjeti za gospodarsko i socijalno blagostanje, Hrvatska
je pojačala svoje napore da što više sudjeluje u sadašnjim i budućim mirovnim
operacijama. Kriteriji odabira za sudjelovanje u mirovnim misijama su sljedeći:
sigurnosna pitanja i kriza koje izravno utječu na nacionalnu sigurnost u
Hrvatskoj, ili su povezani s državama članicama NATO-a i EU; sigurnosna pitanja
i krize koja neizravno mogu utjecati na sigurnost Hrvatske ili su povezani s
državama članicama NATO-a i EU; te sigurnosna pitanja i krize koji spadaju u
sigurnosno područje i aktivnosti.

U skladu s raspoloživim
resursima, Hrvatska trenutno aktivno sudjeluje u sljedećim UN-ovim mirovnim
operacijama s vojnim promatračima: Sierra Leone (UNAMSIL), Etiopija/Eritreja
(UNMEE), Indija/Pakistan (UNMOGIP), Zapadna Sahara (MINURSO) i Liberija
(UNMIL). Također, Hrvatska se priprema za slanje vojnih promatrača u Gruziju
(UNOMIG) i na upućivanje stožernih časnika unutar slovačkog kontingenta na
Cipar (UNFYCIP).

Potpomažući mehanizme
kolektivne sigurnosti kroz euro-atlantske integracije, Hrvatska će nastaviti s
vojnom i policijskom suradnjom na bilateralnim i multilateralnim razinama,
posebno kroz mirovne operacije. Trenutno, u mirovnoj operaciji NATO-a u
Afganistanu sudjeluje hrvatski vod vojne policije u potpori misije
stabilizacije i pomoći pod vodstvom NATO-a (ISAF).

Hrvatska je doprinijela i međunarodnim naporima
u Iraku 2003. godine prije vojne intervencije, sa svoja dva inspektora za
naoružanje u okviru Komisije UN za nadzor, provjeru i inspekciju u Iraku
(UNMOVIC). Hrvatska je u postupku pripreme borbenih postrojbi, postrojbi za
borbenu potporu, nacionalne potpore raspoređenim postrojbama i pomoćne borbene
potpore, kao i inženjerskih i sanitetskih postrojbi za buduće mirovne operacije
UN-a i NATO/PfP-a. Te bi postrojbe trebale biti potpuno spremne do kraja 2003.
godine.

Hrvatska također
planira:

• dovršiti pripreme
vezane za opremanje i logističku potporu postrojbama koje su prijavljene za
sudjelovanje u mirovnim operacijama;

• održavati spremnost
snaga i rotaciju voda Vojne policije na zadaći potpore NATO i UN operacijama u
inozemstvu;

• dovršiti opremanje
jedne lake pješačke satnije, koja je spremna, te se pripremiti za procjenu i
potom za sudjelovanje u mirovnim operacijama izvan zemlje;

• obučiti prema
standardima i opremiti kopnene i zrakoplovne postrojbe koje su odabrane za
postizanje ciljanih zadaća;

• poboljšati
sposobnosti domaćinske potpore inozemnim snagama (»host-nation support«);

• postići napredak po
ostalim partnerskim ciljevima vezanima za Plan djelovanja za članstvo (MAP) –
po pitanjima politike, planiranja i priprema.

Na području
međunarodnih mirovnih operacija (MVO), u 2004. RH planira sljedeće aktivnosti:

• mogućnost angažiranja
nekih od postrojbi u statusu »stand-by« za MVO: lake pješačke satnije gardijske
brigade, voda ABKO, dviju helikopterskih posada;

• angažiranje oko 30
časnika za potrebe rotacija u postojećim UN misijama vojnih promatrača, kao i u
misijama koje će se otvoriti;

• angažiranje dvaju
nacionalnih potpornih elemenata (NSE) u potpori dva voda u MVO, te angažiranje
NSE u potpori drugih postrojbi u statusu »stand-by« za MVO;

• značajnije
sudjelovanje naših časnika i dočasnika u međunarodnim vojnim stožerima.

Za ispunjenje obveza
koje su preuzete ili se realno očekuju potrebno je imati:

• dva voda VP u
pripravnosti za rotaciju radi zamjene, te otpočeti s odabirom ljudi i obukom
nova dva voda;

• tri satnije pješaštva
obučene za upućivanje u MVO, od kojih jednu opremljenu i u 30 dnevnoj
spremnosti;

• jedan vod ABKO za
dekontaminaciju u 24 satnoj spremnosti za intervenciju u slučaju potrebe;

• dvije medicinske
ekipe i jednu helikoptersku posadu u 30- dnevnoj spremnosti.

U okviru potpisanog
»stand-by« aranžmana s UN potrebno je u 60-dnevnoj spremnosti za upućivanje ili
zamjenu imati:

• vod vojne policije
(44 pripadnika);

• 40 vojnih promatrača;

• 25 časnika za
multinacionalne stožere;

• 7 vojnih eksperata;

• 16 pripadnika civilne policije.

*3.27.2.1.2.
Vijeće Europe*

RH sudjeluje u svim aktivnostima VE putem
Stalnog predstavništva, Izaslanstva Hrvatskog sabora pri Parlamentarnoj
skupštini VE, Izaslanstva u Kongresu lokalnih i regionalnih vlasti, te vladinih
i neovisnih stručnjaka, koji djeluju u radu stručnih odbora i skupina.

Hrvatska će nastaviti s
aktivnostima na razvijanju normi i pravnih standarda na području razvoja
demokratizacije, zaštite ljudskih i manjinskih prava, te vladavine prava.
Hrvatska se također pridružila aktivnostima VE u borbi protiv terorizma –
ratificirala je Konvenciju o suzbijanju terorizma, Konvenciju o kibernetičkom
kriminalu, te je potpisala Europsku konvenciju o ustupanju kaznenih postupaka i
Dodatni protokol uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o inkriminiranju djela
ksenofobne i rasističke naravi.

S obzirom da je, u
cilju bržeg usklađivanja sa zakonodavstvom EU, potrebno pristupiti i nekim
pravnim instrumentima VE iz tzv. »acquis conventionnela«, koji su dio »acquis
communautairea«, početkom 2003. godine pripremljeni su planovi pristupanja tim
konvencijama VE, ratificiranja konvencija koje su potpisane, te ugrađivanja u
hrvatsko zakonodavstvo odredaba konvencija kojih je RH članica. U 2004. godini,
poticat će se nadležna tijela državne uprave da pristupe preostalim pravnim
instrumentima koji su bitni za prilagodbu nacionalnog zakonodavstva europskim
standardima, te će se pripremati i poticati ratifikacija već potpisanih pravnih
instrumenata VE.

Do sada je RH potpisala
i ratificirala 65 konvencija i protokola VE, te je članica 10 parcijalnih
sporazuma. Do kraja 2005. godine, očekuje se da Hrvatska potpiše još tridesetak
pravnih instrumenata VE, važnih za usklađivanje hrvatskog zakonodavstva s
»acquis communautaireom«.

*3.27.2.1.3. Organizacija za europsku
sigurnost i suradnju*

Suradnja Hrvatske s
Misijom OESS-a usredotočena je na učinkovitu provedbu postojećih programa,
posebno onih vezanih za povratak izbjeglica. Zajednička je ocjena Vlade RH i
Misije OESS-a da se na tom području u proteklim godinama uspostavio
odgovarajući pravni okvir, koji omogućava svim građanima RH povratak u
domovinu.

Poziv bivšeg
predsjednika Vlade RH Ivice Račana i sadaš­njeg predsjednika Vlade RH dr. Ive
Sanadera izbjeglicama državljanima RH srpske nacionalnosti da se vrate u svoju
domovinu nadopunit će se medijskom kampanjom za promicanje povratka izbjeglica
i njihove integracije u hrvatsko društvo, na čemu zajednički rade Vlada RH i
Misija OESS-a, te mjerama iz Sporazuma o suradnji Vlade RH i zastupnika SDSS u
Hrvatskom saboru.

RH će također nastaviti
sa svojim aktivnostima kao punopravna članica OESS-a. Sekundiranjem djelatnika
iz državne uprave kao i hrvatskih državljana iz nevladinih udruga, RH će i
dalje davati značajnu potporu misijama OESS/ODIRH za promatranje izbora, posebno
onima u jugoistočnoj Europi. Hrvatska će nastaviti doprinositi i terenskim
misijama OESS-a, gdje sudjeluju sekundirani hrvatski državljani (Albanija,
Kosovo i Gruzija).

*3.27.2.1.4.
Međunarodni kazneni sud*

Republika Hrvatska od samog je početka prihvatila
osnovnu ideju i aktivnosti pokrenute pod okriljem UN-a s ciljem osnivanja
stalnog Međunarodnog kaznenog suda, te je aktivno sudjelovala u radu
Diplomatske konferencije u Rimu 1998. godine i usvajanju Rimskog statuta.
Hrvatski sabor donio je Zakon o potvrđivanju Rimskog statuta Međunarodnoga
kaznenog suda 28. ožujka 2001. godine. Zakon o potvrđivanju objavljen je u
službenom listu Republike Hrvatske (NN – MU 5/01), a stupio je na snagu osmog
dana od objave. Isprava o ratifikaciji položena je kod glavnog tajnika UN-a 22.
svibnja 2001. godine. Tim se činom Hrvatska, koja je bila prva država
jugoistočne Europe koja je ratificirala Rimski statut, uvrstila u krug izvornih
stranaka Statuta, za koje je Statut stupio na snagu 1. srpnja 2002. godine.
Ranom ratifikacijom Rimskog statuta Hrvatska je iskazala snažnu političku i
formalnopravnu podršku što skorijem osnivanju i početku rada Suda.

RH se zalaže za
integritet, nezavisnost i efikasno funkcioniranje ovoga Suda u skladu s
načelima izraženima u preambuli Rimskog statuta i ostalim njegovim odredbama.
Hrvatska poduzima nužne korake prilagodbe svog nacionalnog zakonodavstva i time
stvaranja uvjeta za implementaciju Rimskog statuta, kao i za osiguranje pravnog
mehanizma za komplementarno djelovanje između nacionalnog kaznenog sudovanja i
MKS-a. Ove aktivnosti uključuju i donošenje posebnog Zakona o primjeni Statuta
Međunarodnog kaznenog suda i progonu za kaznena djela protiv međunarodnog
ratnog i humanitarnog prava, koji je Vlada RH u lipnju 2003. uputila Hrvatskom
saboru, a koji ga je prihvatio 1. listopada 2003. (NN 175/03).

Sjedinjene Američke
Države su u srpnju 2002. godine Republici Hrvatskoj predložile sklapanje
bilateralnog ugovora o ne-predaji određenih osoba Međunarodnom kaznenom sudu.
Republika Hrvatska zauzela je stajalište da ponuđeni tekst američkog prijedloga
nije prihvatljiv jer bi se time povrijedile obveze koje je Hrvatska preuzela
kao stranka Statuta, a isto tako se i odstupilo od smjernica koje je Europska
unija usvojila o ovom pitanju. Budući da ugovor nije sklopljen do 1. srpnja
2003. godine, Sjedinjene Američke države uskratile su Hrvatskoj daljnje
pružanje vojne pomoći. Pregovori sa Sjedinjenim Američkim Državama o ovom
pitanju će se nastaviti ne bi li se pokušalo pronaći obostrano prihvatljivo rješenje,
koje bi uzelo u obzir interese Sjedinjenih Američkih Država, ali i međunarodno
pravne obveze RH, te smjernice EU. U pregovorima sa Sjedinjenim Američkim
Državama izražena je nada da će Europska unija i Sjedinjene Američke Države što
prije postići dogovor o spornim pitanjima, te time olakšati položaj Hrvatskoj i
drugim državama koje se nalaze u sličnoj situaciji.

Republika Hrvatska ustraje na punoj suradnji
država stranaka s Međunarodnim kaznenim sudom poštujući obveze preuzete Rimskim
statutom kao i na uvažavanju temeljnih načela Suda prema kojima za pojedince,
počinitelje najtežih kaznenih djela koja se tiču međunarodne zajednice kao
cjeline mora nužno postojati jasno definiran pravni mehanizam njihove kaznene
odgovornosti. Hrvatska se također zalaže za jačanje međunarodnog kaznenog prava
općenito, kao sredstva za promicanje međunarodnog mira i sigurnosti.

Gornje stajalište
Republika Hrvatska jasno je potvrdila u diplomatskim notama od 13. veljače
2002. i 24. lipnja 2003., koje je putem svoje Misije pri Europskim zajednicama
u Bruxellesu uputila Tajništvu Vijeća EU, Europskoj komisiji, te
predsjedavajućim Vijeća EU, i u kojima izjavljuje da dijeli ciljeve Zajedničkog
stajališta 2001/443/ZVSP i 2003/444/ ZVSP o Međunarodnom kaznenom sudu.

Zakonom o primjeni
statuta Međunarodnog kaznenog suda i progonu za kaznena djela protiv
međunarodnog ratnog i humanitarnog prava (NN 175/03) se, između ostalog,
određuje nadležnost četiri najveća županijska suda (Zagreb, Split, Osijek i
Rijeka) i postupak za suđenje počiniteljima ratnih zločina na području
Hrvatske.

3.27.3. Kontrola naoružanja

RH je ugovorna stranka i aktivna sudionica svih
važnih međunarodnih ugovora i konvencija koji se odnose na neširenje oružja za
masovno uništavanje kao i konvencionalnog oružja. To su uz ostalo: Ugovor o
neširenju nuklearnog oružja (NPT); Konvencija o fizičkoj zaštiti nuklearnog
materijala (CPPNM); Konvencija o zabrani razvijanja, proizvodnje i skladištenja
bakte­riološkog (biološkog) i otrovnog oružja i o njihovu uništavanju (BTWC);
Konvencija o zabrani razvijanja, proizvodnje, skla­dištenje i uporabe kemijskog
oružja i o njihovu uništavanju (CWC); Obuhvatni ugovor o zabrani nuklearnih
pokusa (CTBT).

Vezano uz NPT, Hrvatska
je Pripremnom odboru predala izvješće o napretku u provedbi po članku VI
Ugovora i paragrafu 4(c) odluke »Načela i ciljevi nuklearnog neširenja i
razoružanja«.

U svezi s pitanjima CWC
valja spomenuti da je Hrvatska bila domaćin trima svjetskim kongresima o
kemijskom i biološkom terorizmu s temom »Kemijski i biološki rat bez kemijskog
i biološkog oružja«. kao i prvu međunarodnu vježbu pomoći u slučaju incidenta
uzrokovanoga kemijskim oružjem ASSISTEX 1. U skladu s čl. X. Kemijske
konvencije Nacionalno povjerenstvo za provedbu CWC-a imalo je zahtjevnu ulogu u
organizaciji i koordinaciji vježbe i održavanju izravne veze s OPCW-om.

Hrvatska ujedno
priprema sporazum s OPCW-om o stav­ljanju na raspolaganje jednoga voda za
radiološku, biološku i kemijsku dekontaminaciju, sukladno članku X. CWC-a.
Dekontaminacijski vod bi djelovao u slučaju kemijskog incidenta.

Hrvatska je bila
aktivna u pregovorima Ad Hoc skupine država članica BTWC o Provedbenom
protokolu BTWC gdje je hrvatski tim značajno doprinio uspjehu skupine
predloživši kriterije i popise ljudskih, životinjskih i biljnih patogena i
toksina.

Hrvatska je, zajedno s
drugim državama, sudjelovala u osnivačkoj konferenciji o Međunarodnim pravilima
ponašanja protiv širenja balističkih projektila. U rujnu 2003. godine, Hrvatska
je predstavila godišnje izvješće o programu balističkih projektila.

Po pitanju provedbe
međunarodnih instrumenata, valja istaći kako RH nema provedbene zakone za sve
međunarodne instrumente na području razoružanja. Međutim, značajno je jamstvo
to što po Ustavu RH obveze iz međunarodnih sporazuma i konvencija imaju
prednost nad nacionalnim zakonodavstvom u slučaju nejasnoća ili sukoba odredbi.

Prioriteti u 2004.
godini:

• podnošenje izvješća o
NPT-u,

• redovito podnošenje
izvješća po članku XI CWC Konvencije o svom nacionalnom programu protiv
kemijskog rata,

• nastavak priprema za
uklapanje glavnih odredaba BTWC Konvencije u hrvatsko zakonodavstvo.

3.27.3.1. Uvozno/izvozno zakonodavstvo

Na preporuku Ministarstva gospodarstva (MGRIP),
Vlada RH je donijela 10. travnja 2003. g. Uredbu o robi za koju je potrebna
uvozna odnosno izvozna dozvola. Uredba sadrži popis takve robe zajedno s
tarifnim brojevima.

Prema spomenutoj Uredbi i novom Zakonu o
proizvodnji, remontu i prometu naoružanja i vojne opreme, Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva odgovorno je za izdavanje uvoznih/izvoznih
dozvola za oružje i vojnu opremu za komercijalne svrhe. Dozvole izdaje (na
određeni rok) Međuresorna skupina za izdavanje dozvola za naoružanje, koja se
sastoji od predstavnika Ministarstva vanjskih poslova, gospodarstva, rada i
poduzetništva, unutarnjih poslova i obrane. Svaki član Skupine za izdavanje
dozvola daje u okviru svoga djelokruga mišljenje o pojedinom aspektu zahtjeva
za izdavanje dozvole. Uvozne dozvole za oružje i vojnu opremu namijenjenu
Oružanim snagama RH izdaju ministarstva obrane i unutarnjih poslova.

U okviru nastojanja da
se što više poboljša hrvatski uvozno/izvozni sustav, Vlada RH je tijekom 2003.
godine pripremila nacrt Zakona o nadzoru izvoza robe s dvojnom namjenom (»dual
use«). Zakonom će se odrediti uvjeti izvoza robe s dvojnom namjenom iz RH,
nadležnosti odgovornih tijela za kontrolu izvoza robe s dvojnom namjenom, kao i
prava i obveze pravnih i fizičkih osoba uključenih u izvor robe s dvojnom
namjenom.

U Strategiji nacionalne
sigurnosti Hrvatska je izrazila interes za pristupanje međunarodnim režimima na
području kontrole izvoza. S tim u svezi, RH je ove godine službeno podnijela
zahtjev za članstvo u Wassenaarskom aranžmanu (WA) iz 1996. g. o kontroli
izvoza konvencionalnog naoružanja i dvonamjenske opreme i tehnologije te Režimu
kontrole raketne tehnologije (MTCR) iz 1987. g. Jedan od preduvjeta za
pristupanje navedenim međunarodnim režimima je upravo donošenje spomenutog
Zakona o dvojnoj namjeni.

Provedba odredbi CWC i
NPT: Anekse III, Popisi 1, 2 i 3 Uredbe o robi za koju je potrebna uvozna
odnosno izvozna dozvola, regulira izdavanje uvoznih/izvoznih dozvola za robu
koja se nalazi na popisu tvari iz Konvencije o zabrani razvijanja, proizvodnje,
skladištenja i uporabe kemijskog oružja i o njihovu uništenju. Uvozne/izvozne
dozvole za tvari na gore navedenim popisima izdaje Ministarstvo gospodarstva,
rada i poduzetništva.

Kao stranka Ugovora o
neširenju nuklearnog oružja (NPT) i sukladno Dodatnom protokolu Sporazuma
između RH i Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) o pripremi
zaštitnih mjera u svezi s Ugovorom NPT (Aneks II) kao i prema Uredbi o robi za
koju je potrebna uvozna odnosno izvozna dozvola, za uvoz i izvoz nuklearnog
materijala i određene opreme za nuklearni materijal potrebna je dozvola.
Uvozne/izvozne dozvole za te materijale i opremu izdaje Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva.

Prioriteti u 2004.
godini:

• usvajanje Zakona o
nadzoru izvoza robe s dvojnom na­mjenom (dual use) u Hrvatskom saboru.

3.27.4. Provedba restriktivnih mjera i
gospodarskih sankcija

Temeljem relevantnih rezolucija Vijeća
sigurnosti UN-a, Ministarstvo vanjskih poslova RH izvijestilo je relevantna
tijela u državi o sadržaju svake od rezolucija VS UN i obvezama sadržanim u
njima, uključujući i potrebu potpunog ispunjavanja restriktivnih mjera
donesenih od strane VS UN protiv određenih država. Trenutačno, RH provodi
restriktivne mjere protiv sljedećih država: Afganistan, Liberija, Sierra Leone,
Somalija i Ruanda.

Vlada RH prihvatila je 4. lipnja 2003. godine
Uredbu o kontroli izvoza i uvoza neobrađenih dijamanata koje ne kontrolira
Vlada Sierra Leone (NN 97/03), na temelju rezolucije VS UN 1306 (2000) i 1446
(2002). Štoviše, nastojeći u potpunosti ispuniti odredbe spomenutih rezolucija
VS, RH je također inicirala proces pristupanja Kimberly procesu (Međunarodna
svjedodžba o porijeklu).

RH redovito izvješćuje
Odbore za sankcije VS UN o mjerama poduzetim temeljem rezolucija VS.

Kao članica UN-a, RH
ima obvezu ispunjavanja odredbi pod Poglavljem VII Povelje UN-a. Povelja je
međunarodni ugovor i sukladno članku 140. Ustava RH, dio je unutarnje pravne
regulative RH i ima prioritet pred domaćim pravom. Ova ustavna odredba nalazi
se u izmjenama i dopunama Zakona o trgovini, koji je donesen 15. listopada
2003. (NN br. 170/03).

Trenutačno Hrvatska ne provodi
nikakve unilateralne mjere ili ekonomske sankcije protiv niti jedne države.
Vlada RH će, do kraja četvrtog kvartala 2004. godine izraditi nacrt prijedloga
Zakona o provedbi restriktivnih mjera i gospodarskih sankcija i uputiti ga
Hrvatskom saboru.

3.27.5.
Doprinos RH u borbi protiv terorizma

Nakon terorističkih
napada od 11. rujna 2001. g. Hrvatska se pridružila globalnoj koaliciji za
borbu protiv međunarodnog terorizma. U tom cilju Hrvatska je postala strankom 8
ključnih UN konvencija za suzbijanje terorizma.

Hrvatska je pokrenula
potrebne zakonodavne procese radi pristupanja sljedećim protu-terorističkim
konvencijama Ujedinje­nih naroda:

• Međunarodna
konvencija za suzbijanje terorističkih napada - Ministarstvo unutarnjih poslova
pokrenulo je ratifikacijski proces koji je trenutno u međuresorskoj proceduri;

• Konvencija za
suzbijanje nezakonitih djela protiv sigurnosti pomorske plovidbe – Ministarstvo
mora, turizma, prometa i razvitka pokrenulo je ratifikacijski proces koji je
trenutno u međuresorskoj proceduri;

• Protokol za
suzbijanje nezakonitih djela protiv sigurnosti čvrstih platformi smještenih na
epikontinentalnom pojasu – Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka
pokrenulo je ratifikacijski proces koji je trenutno u međuresorskoj proceduri;

• Konvencija o
obilježavanju plastičnih eksploziva za potrebe otkrivanja – Ministarstvo obrane
pokrenulo je ratifikacijski proces koji je trenutno u međuresorskoj proceduri;

Hrvatska je također
stranka 5 konvencija Vijeća Europe vezanih za suzbijanje terorizma.

Do danas je Hrvatska
predala tri izvješća Protu-terorističkom odboru Vijeću sigurnosti o nacionalnoj
provedbi rezolucije Vijeća sigurnosti 1373 (2001). Ova izvješća prikazuju
aktivnosti i mjere koje je RH poduzela u borbi protiv terorizma. U posljednjem
izvješću predanom 27. ožujka 2003., Hrvatska je izvijestila Protu-teroristički
odbor o zakonodavnim promjenama koje je predložila u cilju pune provedbe
rezolucije 1373 Vijeća sigurnosti. Također, u cilju pune provedbe rezolucije
1373 (2001) i rezolucije 1456 (2003), te sukladno acquis communautaire-u,
Hrvatska je donijela Zakon o sprječavanju pranja novca (donesen 15. srpnja
2003., NN br. 117/03), te je usvojila Zakon o azilu (donesen 12. lipnja 2003.,
NN br. 103/03) i Zakon o nadzoru državne granice (donesen 15. listopada 2003.,
NN 173/03), dok je Zakon o pravnoj pomoći trenutno u zakonodavnoj proceduri.

U tijeku razmatranja zakonskih promjena,
Hrvatska se posebno pobrinula za Zajedničko stajalište Europske unije od 28.
prosinca 2001. te Okvirne odluke Vijeća EU od 13. 6. 2002. o suzbijanju
terorizma (OJ L 164 od 22.06.2002.) u namjeri da uskladi svoju legislativu s
acquis communautaireom. Također, u hrvatsku legislativu su već ugrađene neke od
relevantnih preporuka, rezolucija i direktiva Europske Unije. Primjerice, Zakon
protiv pranja novca odražava direktivu Vijeća Europske unije o prevenciji
korištenja financijskog sistema u svrhu pranja novca od 10. 6. 1991.

Provedba združenog projekta o »Upravljanju
integriranim granicama« počela je 1. listopada 2002. Projekt, financiran od
strane CARDS programa Europske unije za obnovu, razvoj, stabilizaciju i
proveden zajedno s projektnim partnerima iz Njemačke i Slovenije, podijeljen je
u sljedeće segmente:

• revizija/analiza/jačanje i poboljšavanje
legislative;

• organizacija i upravljanje;

• obrazovanje hrvatske granične policije.

Na regionalnoj razini, Hrvatska podržava ideju
Glavnog tajnika Vijeća Europe da države članice VE razvijaju Okvirnu konvenciju
u borbi protiv terorizma, koja može predstavljati primjer uspješne regionalne
suradnje. Hrvatska vjeruje da su ovi pokušaji komplementarni globalnim
pokušajima Ujedinjenih naroda u pripremi opsežne konvencije u borbi protiv
terorizma.

Izabrani Odbor stručnjaka Vijeća Europe u
Strasbourgu za vrednovanje mjera protiv pranja novca (u daljnjem tekstu:
PC-R-EV) je za Hrvatsku žarišna točka, kojeg Odjel protiv pranja novca
Ministarstva financija RH redovito izvještava glede pridržavanja preporuka
Radne skupine za financijsko djelovanje (u daljnjem tekstu: FATF). Radna
skupina za procjenu stanja iz PC-R-EV posjetila je Hrvatsku i sačinila
izvještaj, koji je dostupan u Vijeću Europe.

Hrvatska je provela 98% FATF preporuka, koje su
unesene u njenu nacionalnu legislativu: Kazneni zakon, Zakon o kaznenom
postupku, Zakon o deviznim transakcijama, itd.

Budući je Hrvatska aktivni član Interpola u
razdoblju više od deset godina, 2002. godine su u Hrvatskoj uspostavljeni prvi
kontakti s EUROPOL-om s perspektivom zaključivanja Sporazuma o suradnji koji
pokriva razmjenu informacija, te časnika za vezu kao i prevenciju i zaštitu
Eura od krivotvorenja.

Hrvatska igra aktivnu ulogu u različitim
protu-terorističkim inicijativama. Kao članica OESS-a, Hrvatska je provela
obveze zacrtane u Bukureštanskom planu akcije za suzbijanje terorizma, kao i
one koje su određene s pet protu-terorističkih konvencija Vijeća Europe (vidi
gore).

Plan akcije suzbijanja terorizma, prihvaćen na
Varšavskoj konferenciji predsjednika središnje, istočne i jugoistočne Europe,
inicirao je daljnje mjere s ciljem jačanja suradnje unutar regije.

Trenutno se ostvaruje određeni broj dodatnih
projekata vezanih uz terorizam u okviru Pakta o stabilnosti za Jugoistočnu
Europu, Foruma ministara obrane Jugoistočne Europe (SEDM), Srednjoeuropske
inicijative, Jadransko-jonske inicijative, budimpeš­tanskog procesa,
Regionalnog centra za suzbijanje preko­gra­ničnog kriminala SECI (Jugoistočne
inicijative za suradnju), ili u direktnoj suradnji sa susjednim zemljama.

Na bilateralnoj razini Hrvatska je zaključila
Sporazume o suradnji u borbi protiv terorizma, organiziranog kriminala i
zloporabe droga s tridesetak država, dok je nekoliko dodatnih sporazuma u
pripremi. Stavljanjem žarišta na kontrolu migracija, granica, usklađivanje
legislative, doprinos u informacijama te borbu protiv organiziranog kriminala i
pranja novca, ove inicijative su važne u sprječavanju i eliminiranju terorizma.

S obzirom na organizirani kriminal, Hrvatski
sabor je 6. prosinca 2002. ratificirao Konvenciju UN protiv transnacionalnog
organiziranog kriminala kao i dva tome pridodana protokola: Protokol za
sprječavanje, suzbijanje i kažnjavanje trgovanja s osobama, naročito sa ženama
i djecom te Protokol protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom.

Hrvatska priprema potrebnu Vladinu proceduru za
stupanje u treći Protokol TOC (konačne operativne suradnje) konvencije o oružju
te se nada da će dovršiti svoje priključenje čim je prije moguće.

3.27.6. Europska sigurnosna i obrambena politika

Hrvatska slijedi pozorno dinamičan razvoj
Europske sigurnosne i obrambene politike (ESOP) u okviru ZVSP. Hrvatska aktivno
sudjeluje u konzultacijskim procesima i mehanizmima suradnje na tom području,
pripremajući se za postupno formalno uključivanje u europsku zajedničku
sigurnosnu i obrambenu politiku. Hrvatska je spremna doprinijeti daljnjem
razvoju ESOP-a, te ispuniti sve obveze koje ESOP nameće i prije punopravnog
članstva u EU.

U pogledu vojne dimenzije, Hrvatska pozdravlja
integraciju obrambene politike u ZVSP. Hrvatska je spremna doprinijeti razvoju
operativnih sposobnosti EU za djelovanje u zajedničkim operacijama razoružanja,
humanitarnim i zadaćama spašavanja, zadaćama vojnog savjetovanja i pomoći,
prevenciji sukoba i mirovnim zadaćama, zadaćama borbenih snaga u upravljanju
krizama, uključujući »peacemaking« i upravljanje post-konfliktnim situacijama.
Glede svojih vojnih kapaciteta, Hrvatska je već inicirala sveobuhvatnu reformu
svog sustava obrane. Ciljevi reforme su dvostruki: stvoriti modernu i održivu
vojnu snagu sposobnu za učinkovitu obranu nacionalnog teritorija i za puno
sudjelovanje u najsloženijim međunarodnim misijama; te, dostići standarde i
sposobnost interoperabilnosti neophodne za članstvo u NATO-u.

U cilju provedbe ZVSP,
Hrvatska je spremna staviti na raspolaganje već razvijena vojna i civilna
sredstva, kao i sredstva koja će razviti u budućnosti. RH ostaje predana
progresivnom unaprjeđivanju vlastitih vojnih kapaciteta i pozdravlja predviđenu
mogućnost uspostavljanja strukturirane suradnje unutar europskog okvira,
posebno u multilateralnim operacijama očuvanja međunarodnog mira i sigurnosti.

Hrvatska je razvila
značajne sposobnosti za upravljanje krizama. Te povećane sposobnosti trebale bi
omogućiti Hrvatskoj da bude spremna na aktivno sudjelovanje u složenim civilnim
i vojnim operacijama upravljanja krizama koje bi EU poduzela. Dodatna
vrijednost takvim operacijama bilo bi akumulirano iskustvo koje je Hrvatska
stekla sudjelujući u prijašnjim međunarodnim poduhvatima. Svjesna važnosti
povećane suradnje NATO-a i EU, Hrvatska je naročito aktivna u težnji priključivanja
NATO-u, sudjelujući u programu »Partnerstvo za mir« (PfP) i »Akcijskom planu za
članstvo« (MAP). Aktivnosti koje doprinose hrvatskom članstvu u NATO-u u isto
vrijeme će omogućiti stjecanje dodatnog iskustva, te razvijanje sofisticiranih
sredstava za sveobuhvatan odgovor na krizne situacije. Hrvatska će stoga biti
spremna u svakom pogledu na doprinos sredstava, osoblja i stručnosti u potporu
Unijinim vojnim i civilnim operacijama upravljanja krizama.

Hrvatska radi na prilagođavanju i integraciji u
EU sustav upravljanja krizama i mehanizma planiranja, imajući u vidu moguće
hrvatsko sudjelovanje u budućim operacijama upravljanja krizama pod vodstvom
EU. U sklopu adaptacije sustavu, Hrvatska razvija odgovarajuće potencijale
ističući važnost nekonvencionalnih prijetnji sigurnosti i potrebu za
multi-dimenzionalnim pristupom upravljanju krizama, jamčeći maksimum
koordinacije između vojne i civilne strane upravljanja.

Temeljno načelo razvoja
obrambenih sposobnosti i snaga RH je interoperabilnost s oružanim snagama
država članica NATO saveza. U tijeku je preustroj sustava obrane na osnovi
Vladinog plana i programa, započetog u studenom 2002. godine, sa ciljem
oblikovanja Ministarstva obrane i Oružanih snaga u malu, učinkovitu i
opremljenu organizaciju za provedbu svake dodijeljene zadaće, uključujući
nacionalne i međunarodne operacije pod pokroviteljstvom UN, NATO, EU i OESS. U
2003. godini pokrenuta je izrada Defense Review, procesa čiji će rezultati
bitno utjecati na konačnu verziju Dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga 2004.
- 2014. Dovršenje procesa revizije sustava obrane te donošenja odgovarajućih
dokumenata strateške razine očekuje se tijekom 2004. godine.

Na operativnom planu,
kao budući doprinos Headline Goalu, a u skladu s Petersberškim zadacima,
Hrvatska predviđa uporabu snaga deklariranih za sudjelovanje u NATO/PfP obuci,
vježbama i operacijama. Raspoloživi kontingent hrvatskih snaga trenutno je
jačine oko 200 ljudi, raspoređenih u pješačke, vojno-policijske, inženjerijske,
ABKO i medicinske postrojbe. U predstojećem razdoblju RH planira održati
postojeće kapacitete, osposobiti i opremiti dodatne, te postići napredak u
pitanjima politike, planiranja i priprema. U svrhu postizanja potpune
interoperabilnosti s obrambenim sustavima članica NATO-a, Hrvatska u sklopu
mehanizma PARP već radi na usklađivanju svih segmenata obrambenog planiranja.

Aktivna uloga u
sigurnosnim inicijativama pokazuje jasnu političku volju i dinamizira hrvatski
doprinos europskoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, prvenstveno imajući u
vidu sudjelovanje i unaprjeđivanje suradnje unutar regionalnih inicijativa
poput CENCOOP-a, vojne komponente Kvadrilaterale, SEDM-a, SEEGROUP-a,
Jadransko-jonske inicijative i Američko-jadranske povelje. Stratešku poveznicu
s euro-atlantskim partnerstvom, Hrvatska također vidi u usklađenom pristupu
NATO-a i EU-a na području sigurnosti i stabilnosti jugoistočne Europe,
dogovorenom u srpnju 2003, u sklopu kojeg Hrvatska očekuje ulogu lidera u
regionalnoj promociji mira i sigurnosti.

3.27.7. Vizni sustav

Prema članku 15. i 29. Zakona o strancima, Vlada
Republike Hrvatske utvrđuje vizni sustav, te visinu sredstava potrebnih strancu
za uzdržavanje tijekom boravka u Hrvatskoj i za povratak u matičnu državu ili
za putovanje u treću državu.

Tijekom 2003. godine, vizni se sustav RH donekle
promijenio. U odnosu na Uredbu Vijeća ministara EU 539/2001 od 15. ožujka 2001.
godine koja navodi treće države čiji državljani moraju imati vizu kada prelaze
vanjske granice kao i one čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, provedeno
je usklađivanje, te je ukinut vizni režim za posebna upravna područja Hong Kong
i Macao NR Kine.

Odlukom Vlade Republike Hrvatske od 4. lipnja
2003. godine, privremeno je suspendiran vizni režim za državljane Srbije i Crne
Gore od 10. lipnja do 31. prosinca 2003. godine. Vlada Republike Hrvatske
donijela je 18. prosinca 2003. Odluku o produljenju suspenzije viznog režima za
državljanje Srbije i Crne Gore do 31. siječnja 2004. godine.

U prvom kvartalu 2004. godine predviđa se
donošenje odgo­varajućeg jedinstvenog akta Vlade Republike Hrvatske, (Uredba
VRH o viznom sustavu) kojim bi bili obuhvaćeni svi elementi viznog sustava.

U 2004. godini predviđeno je dalje usklađivanje
sa spomenutom Uredbom EU te suzdržavanje od sklapanja novih dvostranih ugovora
o ukidanju viza s onim državama koje su na »negativnom« popisu Europske unije.

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Donositi odgovarajuće odluke o potrebi formalnog izjašnjavanja i solidariziranja s odlukama EU-a na području ZVSP-a (čl. 7. st. 2.) | trajno | MVP |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

3.28. FINANCIJSKI
NADZOR

3.28.1. Pravni okvir

Državni ured za reviziju

Zakon o državnoj reviziji, predstavlja osnovni
zakon kojim se uređuje područje državne revizije. Zakon se zasniva na osnovnim
načelima Limske deklaracije kao temeljnog međunarodnog dokumenta o pravnom
ustroju, položaju i postupanju državne revizije. Vezano uz navedeni Zakon te
njegove izmjene i dopune potrebno je usklađivanje postojećih internih akata.

Unutarnja revizija

Zakon o proračunu (NN
96/03) je osnovni zakonski dokument koji uređuje područje javnih financija u
Republici Hrvat­skoj, a u okviru istog i područje ustrojavanja unutarnje
revizije kod proračunskih korisnika.

Proračunski korisnici
ustrojavat će unutarnju reviziju u skladu sa Zakonom o proračunu, Pravilniku o
unutarnjoj reviziji proračunskih korisnika, Uredbom o načelima za unutarnje
ustrojstvo tijela državne uprave, Uredbom o nazivima radnih mjesta i
koeficijentima složenosti poslova u državnoj upravi.

Prema Zakonu o
proračunu;

• Unutarnja revizija
tijelo je proračunskog korisnika koje neovisno i objektivno utvrđuje
ostvarivanje cjelovitih zadaća i funkcija proračunskih korisnika, upozorava na
nepravilnosti i neusklađenost sa zakonskim i drugim propisima kojima je utvr­đeno
njihovo poslovanje te predlaže mjere za njihovo otklanjanje i mjere za
unapređenje poslovanja proračunskog korisnika.

• Unutarnju reviziju
proračunskog korisnika ustrojava čelnik proračunskog korisnika.

3.28.2.
Institucionalni okvir

Državni ured za reviziju

Državni ured za reviziju je vrhovna revizijska
institucija Republike Hrvatske osnovana 1994. godine.

Budući da je
usklađivanje zakonskih propisa i načina rada državnih institucija sa
zakonodavstvom Europske unije jedan od osnovnih uvjeta koje Republika Hrvatska
treba ispuniti prije pridruživanja, Državni ured za reviziju kontinuirano
provodi aktivnosti vezane uz usklađenje i prilagođavanje načina rada i zakonske
regulative s propisima i standardima Europske unije.

U tom smislu Ured je,
na temelju zaključaka i preporuka proizišlih iz samo-ocjenjivanja i vanjskog
neovisnog ocjenjivanja njegovog rada, izradio Strateški razvojni plan.

Strateški razvojni plan
sadrži Integralni program procesa strateškog upravljanja, a sastoji se od
elemenata koji će povećati stručnost i učinkovitost djelatnika Državnog ureda
za reviziju i uspješnost cijelog ureda.

Aktivnosti obuhvaćene
Strateškim razvojnim planom grupirane su u pet osnovnih područja (komponenti)
kako slijedi:

1. Poboljšanje i razvoj
s revizijom povezanog zakonskog okvira (Izmjene i dopune Zakona o državnoj
reviziji i u skladu s time postojećih internih akata);

2. Razvoj metodologije
i poboljšanje kvalitete rada u skladu s međunarodnim standardima;

3. Jačanje upravljačke
i administrativne strukture Ureda;

4. Razvoj ljudskih
resursa (usavršavanje kadrova) i

5. Jačanje i razvoj
informatičke podrške,

Provedba navedenih
aktivnosti predviđena je kroz peto­godišnje razdoblje (2003. – 2007.), od čega
se dio planira ispuniti tijekom 2004.

Ministarstvo financija,
Uprava za unutarnju reviziju i nadzor

Na temelju Zakona o
proračunu, Uredbe o načelima za unutarnje ustrojstvo tijela državne uprave i
Uredbe o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija, u Ministarstvu financija
ustro­jena je Uprava za unutarnju reviziju i nadzor sa karakteristikama centralne
harmonizacijske jedinice za internu reviziju u javnom sektoru, odnosno
koordinacijsko tijelo za izradu PIFC-a, koja trenutno u svom sastavu ima
sljedeće ustrojstvene jedinice:

• Odjel unutarnje
revizije,

• Odjel unutarnjeg
nadzora.

Kao centralna harmonizacijska
jedinica ova ustrojstvena jedinica pored koordinacije procesa izrade Politike
internih financijskih kontrola u javnom sektoru; predlaže i prati organiziranje
i provedbu unutarnje revizije u ostalim ministarstvima i tijelima države
uprave, izrađuje standarde i metodologiju rada, koordinira aktivnosti izrade i
provedbe stručnog programa za obuku unutarnjih revizora, uključivo programe za
stjecanje certifikata za unutarnjeg revizora, organizira i koordinira revizije
ugovaranja i provedbe multilateralnih i bilateralnih projekata koje je Vlada
Republike Hrvatske sklopila s drugim državama i/ili međunarodnim institucijama,
surađuje s državnom revizijom, strukovnim udru­ženjima i drugim nadzornim
tijelima, te sudjeluje pri izradi i izmjeni propisa iz nadležnosti Ministarstva
u području unutarnje revizije i nadzora.

Odjel unutarnje
revizije procjenjuje i unaprjeđuje učin­kovi­tost upravljanja rizicima, sustava
interne kontrole i procesa upravljanja u Ministarstvu, obavlja reviziju rada
osoba s posebnim ovlaštenjima i odgovornostima i svih organizacijskih dijelova
Ministarstva kako bi se osiguralo poštivanje zakona i drugih propisa koji se
odnose na ustrojstvo i poslovanje Ministarstva, obavlja reviziju i daje
preporuke ministru financija o računima i knjigama, te o računovodstvenim
postupcima i kontrolama, izrađuje strateške i operativne planove revizije u
Ministarstvu, obavlja posebne preglede i provjere na zahtjev ministra ili prema
potrebi, izrađuje izvješća o obavljenoj unutarnjoj reviziji koja podnosi
ministru financija i odgovornim osobama, prati provedbe preporuka navedenih u
izvješćima iz prethodno obavljenih revizija.

Proračunski korisnici ustrojavat će unutarnju
reviziju u skladu sa Zakonom o proračunu.

PLAN PROVEDBE SSP-a

U 2004. godini planiraju se daljnje aktivnosti
na Planu provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.

Jedan od prioriteta je daljnji razvoj
revizijskih metoda u skladu s međunarodnim revizijskim standardima i
poboljšanje kvalitete revizije, sukladno postavljenim načelima revizijskih
postupaka za financijske revizije, revizije učinkovitosti, revizije IS i
revizije EU fondova s izradom odgovarajućih smjernica.

Osim navedenog planiraju se poduzimanje sljedeće
mjere na Planu provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanja:

if !supportEmptyParas endif

MINISTARSTVO FINANCIJA – UPRAVA
ZA UNUTRANJU REVIZIJU I NADZOR (centralna harmonizacijska jedinica)

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Izrada i prihvaćanje strateškog dokumenta PIFC članak 84. SSP-a | 6/2004 | MFIN |

if !supportEmptyParas endif

3.29.
FINANCIJSKE I PRORAČUNSKE ODREDBE

3.29.1. Pravni okvir

Zakon o proračunu (NN 96/03) je osnovni zakon
koji uređuje područje javnih financija u Republici Hrvatskoj.

Hrvatski sabor donio je
Zakon o proračunu krajem svibnja 2003. godine, u vrijeme ostvarivanja programa
Vlade Republike Hrvatske i predprijamne strategije za pridruživanje sukladno
zahtjevima institucija Europske zajednice.

Opredjeljenje za
pridruživanje Europskoj zajednici i članstvo u međunarodnim institucijama bile
su poticaj da se zakonodavno-institucionalni sustav javnoga proračunskog
sektora Republike Hrvatske, u dijelu proračuna i proračunskih odnosa, temeljito
i sveobuhvatno dogradi i izmijeni.

Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europskih zajednica i
njihovih država članica, ne sadrži obvezu Republike Hrvatske za usklađivanjem
propisa o proračunu s pravnom stečevinom Europske zajednice.

Temeljni cilj
citiranoga zakona je izvršavanje zadaća i programa države i lokalne samouprave
uz učinkovito i gospodarsko korištenje proračunskih prihoda i primitaka, a na
osnovi jasnih pravila o tome da se proračunom utječe na socijalnu stabilnost i
gospodarski razvitak zemlje.

Ciljevi, načela,
sadržaj, planiranje i izvršavanje proračuna te struktura proračuna koji su
propisani Zakonom o proračunu primjereni su zahtjevima, načelima i pravilima
Europske zajednice i međunarodnih institucija prikladno modelima primijenjenima
u zakonodavstvima zapadnoeuropskih zemalja i zemalja koje su u postupku
pridruživanja.

Zakon je usmjeren na
povećanje učinkovitosti i transparentnosti proračuna sukladno međunarodnoj
standardizaciji i terminologiji i predviđa poboljšanje informatičkog i
informacijskog sus­ta­va proračuna i proračunskih korisnika u planiranju,
izvršava­nju, izvještavanju i računovodstvu.

Zakonom su uvedeni
instituti višegodišnjeg – trogodišnjeg planiranja proračuna države općina,
gradova i županija te njihovih korisnika, a poseban je značaj dan planu
razvojnih programa za investicije koji će se zasnivati na razvojnoj strategiji
države, nacionalnim i regionalnim programima razvoja.

Proračunom se utvrđuje
globalni opseg prihoda i rashoda prema ekonomskim namjenama te potanki raspored
rashoda po organizacijskoj strukturi iskazan po programskoj, ekonomskoj i
funkcijskoj te lokacijskoj klasifikaciji.

Proračun se izvršava na
temelju mjesečnih dodjela prora­čunskim korisnicima u skladu s raspoloživim
sredstvima preko jedinstvenog računa riznice.

Zakonom o proračunu je
propisano da se uravnoteženje pro­računa tijekom godine provodi po postupku za
donošenje prora­čuna, i to ako se zbog izvanrednih prilika i potreba povećaju
rashodi i izdaci, odnosno smanje prihodi i primici.

 Zakon o proračunu regulira razinu i uvjete
zaduživanja i državni dug, upravljanje državnim dugom, intervencije na tržištu
vrijednosnih papira, uvjete i načini sklapanja kreditnih poslova s inozemstvom,
izdavanje jamstava, zaduživanje i davanje jamstva države i lokalne samouprave
te izvanproračunskih korisnika državnog proračuna. Zakonom se osigurava
dugoročno ispunjavanje Maastrichtskoga kriterija glede udjela duga u bruto doma­ćem
proizvodu. Odluku o visini državnog duga i jamstava donosi predstavničko tijelo
(Hrvatski sabor).

Citiranim zakonom se
propisuje sadržaj način i rokovi izvještavanja proračuna i korisnika,
polugodišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna i konsolidiranog godišnjeg
obračuna prora­čuna države odnosno lokalne samouprave koji donosi predstav­ničko
tijelo koje donosi i proračun.

Zakonom o proračunu se
propisuje proračunski nadzor zakonitosti, svrhovitosti i pravodobnosti
korištenja proračunskih sredstava proračunskih i izvanproračunskih korisnika,
nalažu se mjere za otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti te mjere
za poboljšanje stanja i posebne ovlasti osoba koje obavljaju proračunski nadzor
te unutarnju reviziju i unutarnji nadzor kao postupak. Propisan je nadzor kojim
se obuhvaćaju računovod­stveni, financijski i ostali poslovni dokumenti
proračunskih korisnika.

Ministarstvo financija
obavlja proračunski nadzor i nad na­mjen­skim korištenjem proračunskih
sredstava svih pravnih i fizičkih osoba koje dobivaju sredstva iz proračuna i
financijskih planova izvanproračunskih korisnika te kreditna sredstva s osnove
jamstva države i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Propisana je obveza
provođenja unutarnje revizije kod korisnika putem njegovog tijela koje neovisno
i objektivno utvrđuje ostvarivanje cjelovitih zadaća i funkcija proračunskih
korisnika, upozorava na nepravilnosti i neusklađenosti sa zakonskim i drugim
propisima kojima je utvrđeno njihovo poslovanje te predlaže mjere za njihovo
otklanjanje i mjere za unapređenje poslovanja proračunskog korisnika.

Zakonom o proračunu
propisana je obveza donošenja Zakona o izvršavanju državnog proračuna.

Zakon o proračunu
propisao je donošenje podzakonskih propisa za njegovu provedbu: uredbe koje
donosi Vlada Republike Hrvatske i pravilnika koje donosi ministar nadležan za
financije samostalno ili u suradnji s ministrima koji su nadležni za odre­đena
područja.

U nastavku iznosimo prateće propise, koji će se
izraditi do lipnja 2004. godine.

Uredbe Vlade Republike Hrvatske:

• Uredba o nadležnosti
odjela za financije koji obavlja zada­će za više korisnika kojom Vlada treba
propisati poslove toga odjela te druga prava, obveze i odnose između odjela i
prora­čunskih korisnika,

• Uredba o određivanju
tijela koje donosi plan razvojnih programa kojom će se imenovati tijelo koje će
donositi jedinstveni plan razvojnih programa za trogodišnje razdoblje u skladu
sa strategijom dugoročnog razvitka Republike Hrvatske,

• Uredba o uvrštenju
programa i projekata u plan razvojnih programa kao i mjerila te načina
korištenja mjerila za izbor programa kojom će se propisati jedinstvena
metodologija za izradu programa javne nabave investicijskog značenja, uvjeti za
uvršta­vanje programa i projekata u plan te mjerila i način korištenja mjerila
za izbor konkurentskih programa,

• Uredba o tijelu koje
donosi plan radnih mjesta svih prora­čunskih korisnika za sljedeće tri godine.

• Uredba o određivanju
tijela koje donosi plan nabave dugotrajne imovine (plan nabave) proračunskog
korisnika, koja bi trebala imenovati zajedničko tijelo koje donosi plan nabave
za sve proračunske korisnike,

• Odluka Vlade o
stjecanju nefinancijske imovine kupnjom ili bez naknade kojom treba propisati
načela i standarde za provedbu stjecanja nefinancijske imovine, pri čemu mora
voditi računa o načelima učinkovitosti i ekonomičnosti.

• Uredba o utvrđivanju
tijela koje će voditi središnji registar pravnih osoba i imovine u vlasništvu
države ili lokalnih jedinica

• Odluka Vlade o
financiranju investicijskih projekata i posebnih programa, zbog kojih može
nastati dug kojom se utvrđuju uvjeti koje moraju ispunjavati investicijski
projekti i posebni programi ako ih se financira na navedeni način, postupak
razmatranja te prihvaćanje njihova financiranja.

Pravilnici
ministra/ministara

• Pravilnik o
proračunskim korisnicima i registru korisnika državnog i lokalnih proračuna
kojim treba utvrditi korisnike državnog proračuna i proračuna jedinice lokalne
i područne (regionalne) samouprave te način vođenja registra korisnika državnog
proračuna i proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,

• Pravilnik o
postupcima rada odjela za financije kojim treba urediti zajedničke osnove za
postupak rada odjela za financije, način provođenja poslova oko izrade i
izvršavanja proračuna i proračunskog računovodstva te druge zadaće u vezi sa
zaduži­vanjem i upravljanjem imovinom kao i zajedničke osnove za trajno
obrazovanje financijskih djelatnika na razini države i lokalnih jedinica,

• Pravilnik o sadržaju
financijskog plana izvanproračunskih korisnika

• Pravilnik o
proračunskim klasifikacijama – kojim treba urediti sadržaj, strukturu i način
vođenja propisanih proračunskih klasifikacija (organizacijska, ekonomska,
funkcijska, lokacijska i programska),

• Pravilnik o izradi
prijedloga planova razvojnih programa kojim treba propisati sadržaj, način i
rokove za izradu prijedloga planova razvojnih programa korisnika te načine i
postupak evidentiranja obveza na teret proračuna,

• Pravilnik o
prijedlogu plana radnih mjesta proračunskih korisnika kojim treba propisati
sadržaj, način i rokove pripreme prijedloga plana radnih mjesta proračunskih
korisnika,

• Registar djelatnika proračunskih korisnika
kojim treba us­tro­jiti posebne registre djelatnika iz svoje nadležnosti koje
vode nadležna ministarstva, a središnji registar djelatnika svih prora­čunskih
korisnika vodi Ministarstvo financija.

• Registar nabave
proračunskih korisnika – Nadležna ministarstva trebaju ustrojiti registar
nabave proračunskih korisnika iz svoje nadležnosti, a da središnji registar
nabave svih proračunskih korisnika vodi nadležno tijelo uprave,

• Pravilnik o planu
nabave proračunskih korisnika kojim se propisuje sadržaj, način i rokovi
priprema prijedloga plana nabave proračunskih korisnika državnog proračuna i
proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,

• Pravilnik o uvjetima
za preuzimanje obveza proračunskih korisnika po ugovorima koji zahtijevaju
plaćanje u idućim godinama kojim se mogu propisati i dodatni uvjeti za preuzimanje
obveza u odnosu na odredbe Zakona o izvršavanju državnog proračuna,

• Pravilnik o
postupcima i uvjetima kod utvrđivanja prora­čunskih dodjela te mjera u slučaju
nepoštivanja propisanih dodjela

• Pravilnik o
namjenskim sredstvima kojim se treba urediti namjenu i uvjete korištenja te
način iskazivanja i evidentiranja namjenskih prihoda i primitaka te rashoda i
izdataka u proračunu kao sredstva vlastite djelatnosti.

• Pravilnik o isplatama
sredstava iz proračuna kojim treba urediti način preuzimanja obveza i
izvještavanja o preuzetim ob­ve­zama te način isplate iz proračuna.

• Pravilnik o uvjetima
ulaganja novčanih sredstava i odluka o izboru banke kojom treba propisati
uvjete ulaganja novčanih sredstava propisuje donijeti odluku o izboru poslovne
banke gdje će se polagati sredstva.

• Pravilnik o
obavljanju javnih službi kojim se utvrđuje obavljanje javnih službi i
djelatnosti u javnom interesu, ako posebnim zakonom nije drukčije određeno i
to: za usklađivanje programa rada i financijskih planova ustanova, fondova i
drugih pravnih osoba te financiranje djelatnosti tih pravnih osoba prema
potvrđenim programima, za nadzor nad odobrenim programima pravnih osoba, za
nadzor nad zaduživanjem pravnih osoba i za ostvarivanje različitih vlasničkih
prava u udjelu u kapitalu.

• Pravilnik o načinu
osiguranja i kamatama u slučaju odgode dužnikova plaćanja kod postojanja duga
prema državi

• Pravilnik o
osiguranju nefinancijske dugotrajne imovine u kojem će se propisati uz primjenu
načela učinkovitosti i ekono­mičnosti raspolaganja proračunskim sredstvima,
zajednička mje­rila za državu i lokalne jedinice

• Pravilnik o izdavanju
državnih jamstava kojim se propisuju uvjeti i način izdavanja državnih
jamstava.

• Pravilnik o
zaduživanju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave propisuje
obvezne sastojke zahtjeva, obvezne priloge i dokumentaciju, način izvještavanja
o zaduživanju te o davanju suglasnosti za zaduživanje i davanju jamstava.

• Pravilnik o
proračunskom računovodstvu i računskom planu

• Pravilnik o financijskom
izvještavanju u proračunskom ra­čuno­vodstvu

• Pravilnik o
polugodišnjem i godišnjem obračunu proračuna koji propisuje strukturu i izradu
obračuna proračuna te konsolidiranog obračuna proračuna države i proračuna
Republike Hrvatske

• Pravilnik o bilanci dugotrajne imovine kojim
se propisuje obuhvat proračunskih korisnika, te strukturu i rokove za dostavu
bilance Ministarstvu financija,

• Pravilnik o
proračunskom nadzoru kojim se propisuju ciljevi, djelokrug, sadržaj, način i
uvjeti, ovlaštena osoba prora­čunskog nadzora i mjere proračunskog nadzora.

• Pravilnik o
unutarnjoj reviziji kojim se propisuju uvjeti koje trebaju ispunjavati osobe za
obavljanje ovih poslova, metodologiju rada u skladu sa strukovnim načelima i
standardima unutarnjeg revidiranja te kodeksom strukovne etike unutarnjih
revizora. Nadalje pravilnikom se propisuju i zajednički kriteriji na temelju
kojih proračunski korisnici mogu urediti unutarnju reviziju u skladu s
međunarodnim standardima za unutarnju reviziju.

3.29.2. Institucionalni okvir

Na temelju Zakona o sustavu državne uprave, (NN
75/93, 48/99, 15/2000, 127/2000 i 59/2001) Zakona o proračunu (NN 96/03) i
Uredbe o načelima za unutarnje ustrojstvo tijela državne uprave (NN 43/2001)
Vlada Republike Hrvatske je u srpnju 2001. godine donijela Uredbu o unutarnjem
ustrojstvu Ministarstva financija (NN 70/01), kojom je uređeno unutarnje
ustrojstvo Ministarstva financija, naziv upravnih organizacija u njegovom
sastavu i drugih unutarnjih ustrojstvenih jedinica, njihov djelokrug i način
upravljanja, te okvirni broj državnih službenika i namještenika potrebnih za
obavljanje poslova iz njegovog djelokruga.

Za obavljanje poslova
iz djelokruga Ministarstva financija, između ostalih, ustrojene su upravne
organizacije i to:

1. ZAVOD ZA MAKROEKONOMSKE
ANALIZE I PLANIRANJE

Zavod za makroekonomske
analize i planiranje je upravna organizacija u sastavu Ministarstva financija.
Prema Uredbi o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija Zavod planira,
izrađuje, analizira, prati, sudjeluje, surađuje, i priprema i to:

• godišnje i
višegodišnje projekcije i prognoze proračunskih agregata;

• makroekonomska
kretanja u Republici Hrvatskoj i svijetu;

• fiskalnu politiku na
razini državnog proračuna, izvan­proračunskih fondova, te lokalne uprave i
samouprave;

• monetarnu politiku i
politiku tečaja;

• u aktivnostima
međunarodne suradnje s međunarodnim institucijama (EU, IMF, WB, EBRD, EIB i
druge), te poslovima u svezi s nastupom Republike Hrvatske na međunarodnom
financijskom tržištu i agencijama za ocjenu kreditne sposobnosti Republike
Hrvatske;

• priprema Mjesečni i
Godišnji statistički prikaz Ministarstva financija i

• s Narodnom bankom
Republike Hrvatske i s domaćim i inozemnim ekonomskim fakultetima.

2. DRŽAVNA RIZNICA

Državna riznica je
upravna organizacija u sastavu Ministarstva financija u kojoj se obavljaju
poslovi i zadaci što se odnose na pripremu, izradu i konsolidaciju državnog
proračuna, izvršavanje polugodišnje izvještavanje, godišnji obračun proračuna,
upravljanje javnim dugom, financijskom i ne financijskom imovinom države,
državno računovodstvo i nadzor proračunskim korisnika.

Za obavljanje poslova
iz djelokruga Državne riznice ustro­jeni su:

a. Sektor za pripremu
državnog proračuna:

b. Sektor za
izvršavanje državnog proračuna

c. Sektor za upravljanje
javnim dugom

d. Odjel za
unaprjeđenje sustava

e. Odjel proračunskog
nadzora.

Kadrovska i
informatička osposobljenost Državne riznice

U skladu s Uredbom o
unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija (NN 70/01) i Pravilnika u
unutarnjem radu Ministarstva financija od 24. 7. 2003. godine u Državnoj
riznici sistematizirano je 99 izvršitelja ekonomske i pravne struke od čega je
73 izvršitelja visoke stručne spreme, 14 izvršitelja više stručne spreme i 12
izvršitelja srednje stručne spreme.

Od ukupnog broja
sistematiziranih izvršitelja u Državnoj riznici na dan 30. 9. 2003. godine
zaposleno je 60 izvršitelja ili za 39 izvršitelja manje, od čega je nepopunjeno
31 izvršitelj visoke stručna sprema, 2 izvršitelja više stručne spreme i 6
izvršitelja srednje stručne spreme.

Pored tih izvršitelja u
Državnoj riznici planirana su 4 izvrši­telja u statusu državnih dužnosnika, od
čega je 1 glavni državni rizničar i 3 izvršitelja u statusu pomoćnik ministra
financija.

Međutim, što se tiče
osposobljavanja zaposlenika i nabave informacijske opreme za potrebe Državne
riznice, ističe se da su to stalni zadaci koji će se obavljati kroz godišnje i
dugogodišnje programe obuke zaposlenika, opremanja i povezivanja informacijskog
sustava Državne riznice s informacijskim sustavima korisnika državnog
proračuna, te osposobljavanje zaposlenika korisnika državnog proračuna.

if !supportEmptyParas endif

*Plan provedbe SSP-a*

| Mjera | Rok provedbe | Nositelji |
| --- | --- | --- |
| Provesti reviziju programske klasifikacije jedinstvenog izvještajno-analitičkog sustava javnih financija članak 84. SSP-a | 05/2004 | MFIN |
| Provesti reviziju opisnih elemenata programa i podprograma izvještajno-analitičkog sustava javnih financija  članak 84. SSP-a | 09/2004 | MFIN |
| Izraditi Proračunski priručnik  članak 84. SSP-a | 06/2004 | MFIN |
| Uvođenje mjera uspješnosti za svaki porgram odnosno podprogram | 10/2004 | MFIN |
| Edukacija proračunskih analitičara u MFIN i drugim tijelima državne uprave | 11/2004 | MFIN |
| Uspostava informacijskog sustava za strateško upravljanje i odlučivanje – izgradnja portala za management MFIN-a | 12/2004 | MFIN |
| Provođenje programa edukacije “Usavršavanje računovođa u javnom sektoru” – prvi dio ciklusa | 12/2004 | MFIN |
| Izrada i donošenje porvedbenih akata temeljem Zakona o proračunu (NN br. 96/03) | 06/2004 | MFIN |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

IV. JAČANJEM
ADMINISTRATIVNE SPOSOBNOSTI

if !supportEmptyParas endif

Temeljem članka 88. Ustava Republike Hrvatske,
Hrvatski Sabor je na sjednici održanoj 22. prosinca 2003. godine usvojio Zakon
o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi Republike Hr­vat­ske kojim su ustrojeni
sljedeći državni uredi:

 1.  Središnji
državni ured za upravu,

 2.  Središnji
državni ured za e-Hrvatsku,

 3.  Središnji
državni ured za upravljanje državnom imovinom i

 4.  Središnji
državni ured za razvojnu strategiju.

Također je usvojen
Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija,
prema kojem ministarstva čine:

 1.  Ministarstvo
vanjskih poslova,

 2.  Ministarstvo
financija,

 3.  Ministarstvo
obrane,

 4.  Ministarstvo
unutarnjih poslova,

 5.  Ministarstvo
pravosuđa,

 6.  Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva,

 7.  Ministarstvo
mora, turizma, prometa i razvitka,

 8.  Ministarstvo
poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva,

 9.  Ministarstvo
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva,

10. Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi,

11. Ministarstvo
znanosti, obrazovanja i športa,

12. Ministarstvo
kulture,

13. Ministarstvo
obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,

14. Ministarstvo
europskih integracija.

Prema istom Zakonu,
državne upravne organizacije jesu:

 1.  Državna
geodetska uprava,

 2.  Državni
hidrometeorološki zavod,

 3.  Državni
zavod za normizaciju i mjeriteljstvo,

 4.  Državni
zavod za intelektualno vlasništvo,

 5.  Državni
zavod za statistiku,

 6.  Državni
inspektorat.

Na sjednici Vlade
Republike Hrvatske 5. siječnja 2004. donesena je Uredba o prestanku rada Ureda
za suradnju s Među­narodnim sudom i međunarodnim kaznenim sudovima, a dana 15.
siječnja 2004. Uredba o prestanku rada Ureda Vlade Republike Hrvatske za
zatočene i nestale.

4.1. HORIZONTALNA PITANJA

Na području horizontalnih mjera za jačanje
kapaciteta državne uprave, dakle mjera koje se odnose na cjelokupni sustav
državne uprave, mjerodavne institucije hrvatske državne uprave, u suradnji s
međunarodnim institucijama (Europska komisija, Svjetska banka) tijekom 2003.
godine najviše su pažnje posvetile analizi postojećeg stanja i pripremi za
reformske zahvate, uključujući i izradu detaljnijih preporuka i smjernica za
reformu.

Tri su dokumenta najznačajniji rezultat ovog
nastojanja:

1. Ekonomski memorandum za Hrvatsku (Country
Economic Memorandum) – Dokument Svjetske banke kojim se analiziraju problemi i
mogućnosti za gospodarski rast i razvoj kroz europske integracije, a koji u
poglavlju pod nazivom Izgradnja suvremene javne uprave obuhvaća i dio vezan uz
institucionalne pretpostavke takvog razvoja. Među ostalima, općeniti su
prioriteti reforme prema tom dokumentu sljedeći:

• re-strukturiranje ne-civilnog javnog sektora
(vojska, policija, sigurnosne službe);

• reforma sustava naknada (plaća) u državnoj
upravi;

• formuliranje i provedba politika zapošljavanja
i zadr­žavanja u državnoj upravi;

• re-organizacija državne uprave s obzirom na
podjelu prema sektorima (unutarnji i vanjski poslovi/socijalni
sektor/gospodarski sektor);

• reforma pravnog okvira za službeničke odnose
kojim se regulira upravljanje, standardizacija poslovanja, i sustav
odgovornosti;

• jačanje horizontalnog sustava obrazovanja i
usavršavanja državnih službenika;

• re-organizacija sustava i odgovornosti u
sustavu odlu­či­va­nja o strateškim, horizontalnim pitanjima;

• re-organizacija strukture središta izvršne
vlasti;

• jačanje mehanizama za razvoj politika po
ministarstvima i mehanizama za koordinaciju, objedinjavanje strateških okvira i
analitiku.

Nakon predstavljanja dokumenta Ekonomski
memorandum za Hrvatsku u Bruxellesu i Zagrebu tijekom rujna 2003., održani su
radni sastanci s ciljem utvrđivanja daljnjih konkretnih aktivnosti i
konzultacije sa Svjetskom bankom su u tijeku.

2. Izvješće o horizontalnom pregledu u sklopu
projekta CARDS 2001 – Potpora tekućoj reformi državne uprave, koje daje pregled
stanja u ministarstvima i državnim upravnim organizacijama u području primanja
u službu, ocjenjivanja službenika i namješ­tenika, napredovanja i opisa
poslova. Projekt Reforma državne službe ima za cilj unaprijediti zakonski okvir
koji regulira rad državne uprave, ojačati organizacijske sposobnosti
Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave i drugih tijela državne
uprave za provođenje reformskih mjera te uspostaviti sustav kontinuiranog
obrazovanja i stručnog usavršavanja državnih službenika nakon ulaska u državnu
službu, čime bi se potaklo stvaranje učinkovite i moderne državne službe koja
je spremna nositi se sa standardima i zahtjevima Europske unije. Projekt će se
provoditi tijekom 2004. godine, a njegov nastavak financirat će se iz sredstava
programa CARDS 2003.

3. Programski dokument
Program reforme državne uprave, izrađen od strane radne skupine Vlade RH za
reformu državne uprave i dostavljen Vladi na razmatranje u lipnju 2003. godine.

Jedan od važnih
segmenata jačanja ljudskih potencijala u državnoj upravi je i u obrazovanje o
pitanjima vezanim za europsku integraciju Republike Hrvatske. Tako je u 2003.
godini provođen program stipendiranja mladih stručnjaka na poslijediplomskim
europskim studijima u inozemstvu i njihovo zapošljavanje u različitim tijelima
državne uprave (za akademsku godinu 2003./04. dodijeljeno je 18 stipendija),
kao i organizacija brojnih seminara namijenjenih državnim službenicima iz
ciklusa »Abeceda EU« (Osnove EU – 10 seminara/280 polaznika, Pravo EZ – 8
seminara/185 polaznika, Regionalna politika EU – 8 seminara/210 polaznika,
Upravljanje projektnim ciklusom – 9 seminara/195 polaznika). U okviru
bilateralne suradnje s francuskom, danskom, britanskom, nizozemskom,
austrijskom i njemačkom Vladom, te uz potporu njemačkog ne-vladinog sektora
(zaklada) organizirani su seminari, tečajevi, predavanja, studijska putovanja i
boravci, te kraća stručna usavršavanja. U lipnju 2003. Ministarstvo europskih
integracija organiziralo je i međunarodnu konferenciju pod nazivom »Learning
Europe« na temu obrazovanja o europskim integracijama.

Donošenjem nove Uredbe
o stručnom osposobljavanju i usavr­šavanju državnih službenika u svibnju 2003.,
u program op­ćeg dijela državnog stručnog ispita za državne službenike uveden je
novi predmet pod nazivom Osnove sustava Europske unije.

Tijekom 2004. godine,
na području obrazovanja za proces europskih integracija predviđene su sljedeće
aktivnosti:

1) Stipendije za
poslijediplomske europske studije u inozemstvu

U siječnju 2004. planira
se otvoriti tri natječaja za poslijediplomske europske studije na inozemnim
sveučilištima:

1. natječaj za College
of Europe, unutar kojeg će 1-2 stipendije biti financirane od strane
Ministarstva europskih integracija, a ostale od strane sveučilišta;

2. natječaj za
zajedničke stipendije Ministarstva europskih integracija i Vlade Velike
Britanije za Suvremene europske studije na Sveučilištu u Sussexu, za koje
Ministarstvo plaća 1/3 ukupnog iznosa, Vlada Velike Britanije 1/3, a
Sveučilište Sussex 1/3 iznosa stipendije;

3. natječaj za
stipendije Ministarstva europskih integracija na ostalim inozemnim
sveučilištima, gdje Ministarstvo plaća ukupni iznos stipendije, uz mogućnost
sufinanciranja od strane većih hrvatskih tvrtki.

Ostavlja se otvorenom
mogućnost raspisivanja natječaja za poslijediplomske europske studije u RH
tijekom godine, ovisno o broju i kvaliteti programa studija.

2) Organizacija
seminara, tečajeva, predavanja, konferencija i studijskih putovanja

Ciklus seminara Abeceda
EU proširit će se novim modulima na hrvatskom jeziku (održavanje seminara o
Pretraživanju i pronalaženju dokumentacije EU i Prevođenju u EU, te priprema
novih modula o ekonomiji EU, o politikama Europske zajednice, II. i III. stupu
Europske unije – vanjskoj i sigurnosnoj politici, te pravosuđu i unutarnjim
poslovima).

Organizacija seminara,
tečajeva, studijskih putovanja i boravaka u okviru bilateralne suradnje s
vladinim ili ne-vladinim sektorom zemalja članica EU planirana je u skladu s
dosadašnjim iskustvima, uz najavljenu mogućnost proširenja suradnje i na zemlje
koje su pokazale interes za prenošenjem svojih iskustava u priključivanju,
odnosno pregovaranju s EU (Švedska, Španjolska i Norveška).

4.2. DEMOKRACIJA I
VLADAVINA PRAVA, LJUDSKA PRAVA I ZAŠTITA MANJINA

Sudbena vlast

Prioriteti reforme pravosuđa Republike Hrvatske
u 2004. godini, u odnosu na jačanje institucionalne sposobnosti pravosudnih
tijela su sljedeći:

• popunjavanje upražnjenih sudačkih mjesta i
povećanje nji­ho­vog broja;

• stalna i sustavna izobrazba sudaca i državnih
odvjetnika;

• informatizacija pravosuđa;

• poboljšanje uvjeta
rada; te

• sustavna izobrazba
sudaca i državnih odvjetnika kroz uče­nje stranih jezika (engleskog i
francuskog).

U sklopu projekata iz
CARDS programa koji će se provoditi tijekom 2004. godine predviđen je niz mjera
kojima je cilj unaprijediti rad sudova te ojačati sustav kontinuirane obuke
sudskog osoblja. Pri Ministarstvu pravosuđa kao samostalna služba djeluje
Centar za stručno usavršavanje sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Kroz projekt
CARDS 2001 – Centar za stručno usavršavanje sudaca i drugih pravosudnih
dužnosnika predviđena je pomoć Centru u jačanju postojećeg sustava obuke.
Projekt CARDS 2003 – Obuka i obrazovanje državnih odvjetnika osigurat će
sredstva za stručno usavršavanje državnih odvjetnika, kroz razvoj kurikuluma,
osiguravanje infrastrukture za obuku te provođenje obrazovnih programa.

CARDS program također
osigurava podršku reformi sudova, s ciljem povećanja učinkovitosti njihova rada
te smanjenja broja zaostataka u sudskim predmetima. Projekt CARDS 2002 Podrška
učinkovitom i modernom radu hrvatskog pravosuđa osigurat će potporu
Ministarstvu pravosuđa, županijskim sudovima u Zagrebu, Splitu, Rijeci i
Osijeku kao i općinskim sudovima u Splitu, Rijeci i Osijeku, provedbom mjera
kojima je cilj poboljšanje organizacije sudova, unapređivanje sudskih postupaka
te informatizacija sustava upravljanja sudskim predmetima.

Informatička oprema
uvodi se zasebno i u trgovačke sudove kroz projekt unapređenja rada trgovačkih
sudova u okviru financijske pomoći USAID programa. Uz navedeno, planirane su i
aktivnosti usmjerene na informatizaciju katastra i zemljišnih knjiga, uz
potporu Europske komisije i Svjetske banke.

Protukorupcijske mjere

Relevantni podaci u odnosu na institucionalno jačanje
Ureda za sprječavanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (USKOK) navedeni
su u poglavlju 4.3.24. Pravosuđe i unutarnji poslovi – Borba protiv
organiziranog kriminala.

Sloboda udruživanja

U Republici Hrvatskoj provest će se novi model
organizacijske strukture za poticanje razvoja civilnog društva koji se temelji
na osnivanju Savjeta za razvoj civilnoga društva, decentralizaciji financijskih
sredstava za udruge s pozicije Ureda za udruge na pozicije nadležnih tijela
državne uprave, uvođenju načela javnosti i odgovornosti u dodjeli i korištenju
javnog novca kroz Kodeks pozitivne prakse, standarda i mjerila za ostvarivanje
financijske potpore programima i projektima udruga, te osnivanju Nacionalne
zaklade za razvoj civilnoga društva.

Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga društva
javna je zaklada koju osniva Republika Hrvatska posebnim zakonom koji donosi
Hrvatski sabor. Nacionalna zaklada će na sustavan način, izvan okvira
državno-upravnih organizacija, pomoći razvitak civilnoga društva u Hrvatskoj. Imajući
na umu da će gotovo svi veći strani donatori (s izuzetkom EU) u idućih 2-3
godine završiti svoje programe potpore civilnom društvu u Hrvatskoj, te više
neće imati svoje ureda na području RH, nameće se potreba izgradnje domaće
infrastrukture koja će do tog trenutka biti osposobljena za samostalno
djelovanje u pravcu podupiranja razvoja civilnoga društva u Hrvatskoj. U tom
kontekstu, osnivanjem javne Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva
stvorit će se preduvjeti za stvaranje novih organizacijskih modela i
institucija koje će biti u stanju privući sredstva iz domaćih i stranih izvora
i usmjeriti ih u razvoj civilnoga društva.

Uvođenjem novog modela
organizacijske strukture za razvoj civilnoga društva decentralizira se
dosadašnja funkcija Ureda za udruge glede dodjeljivanja financijske potpore iz
sredstava državnoga proračuna. Novim modelom osnažuju se i svi dionici procesa
razvoja civilnoga društva: Savjet za razvoj civilnoga društva, tijela državne
uprave, organizacije civilnoga društva, Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga
društva, te jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Decentralizacija u financijskom smislu podrazumijeva aktivniju ulogu tijela
državne uprave koja u svom proračunu osiguravaju dio sredstava namijenjen
financiranju programa/projekata organizacija civilnoga društva iz djelokruga
njihovog rada.

Vlada će i dalje, putem
predstavnika pojedinih ministarstava u Upravnom odboru Zaklade, ostvarivati
određeni utjecaj na rad Zaklade. S jedne strane, Vlada kao osnivač Zaklade na
to ima pravo, a s druge strane utvrđeni sastav Upravnog odbora u kojem se, osim
predstavnika ministarstava (3), nalazi većina stručnjaka za razvoj civilnoga
društva (5), te predstavnik lokalne i područne (regionalne) samouprave (1),
obećava da će Zaklada raditi prema kriterijima djelovanja za opće dobro.

Donošenjem Zakona o
priređivanju igara na sreću i nagradnih igara (2002.) stvorena je materijalna
osnova za osnivanje Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva jer će se
dio sred­stava određen člankom 10. spomenutog Zakona, koji je namijenjen
organizacijama koje pridonose razvoju civilnoga društva, usmjeriti u Nacionalnu
zakladu. Uredbom koju je Vlada RH donijela u travnju 2003. godine, visina tog
izdvajanja za aktivnosti Nacionalne zaklade iznosi 14% od ukupnog dijela
prihoda od igara na sreću koji se usmjeravaju organizacijama civilnoga društva
sukladno članku 10. Zakona o priređivanju igara na sreću i nagradnih igara.

Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga društva s
osnivačkim ulogom od dva milijuna kuna i kontinuiranim prilivom sredstava od
dijela prihoda od igara na sreću, već odobrenom financijskom potporom Europske
unije putem CARDS programa, financijskom potporom DFID-a (Odjela britanske
Vlade za međunarodni razvoj), drugim donacijama domaćih i stranih fizičkih i
pravnih osoba te prihodima od vlastite djelatnosti, svrstava se u kategoriju
javnih mješovitih zaklada (mixed = operational and grant-giving foundation).
Njena svrha je prikupljanje sredstava i njihovo usmjeravanje u aktivnosti kojima
se ostvaruje zakladna svrha, a to je poticanje razvoja civilnoga društva u
Republici Hrvatskoj kroz:

• potporu manjim građanskim inicijativama za
razvoj lokalne zajednice (ukorjenjivanje civilnoga društva u Hrvatskoj i razvoj
aktivnog građanstva);

• inovativna
partnerstva na lokalnoj razini kako bi se lokalna i regionalna samouprava
osposobile za intenzivniju i sadržajniju suradnju, te financiranje usluga i
programa koje provode lokalne udruge (princip supsidijarnosti,
decentralizacija, jačanje socijalnog kapitala);

• razvoj međusektorske suradnje (javni, profitni
i neprofitni sektor);

• izgradnju infrastrukture za razvoj civilnoga
društva (centri potpore razvoja);

• istraživanja;

• kampanje za poticanje i razvoj aktivnog
građanstva, solidarnosti i vrijednosti u društvu;

• razvoj socijalnog
poduzetništva (za to su već osigurana dodatna sredstva od Europske komisije
putem CARDS programa);

• edukaciju i primjenu
informacijsko-komunikacijskih tehnologija;

• definiranje standarda
u osiguranju kvalitete djelovanja i soci­jalnog ugovaranja (osigurana donacija
DFID-a);

• pružanje usluga
evaluacije;

• izdavanje stručnih i
popularnih publikacija;

• promicanje
filantropije i dobrovoljnog rada (volonterstvo);

• pronalaženje donacija
iz zemlje i inozemstva te njihova distribucija za gore navedene aktivnosti.

Zadaće Ureda za udruge,
nakon što financiranje aktivnosti vezanih uz razvoj civilnoga društva i
demokratizaciju preuzme Nacionalna zaklada, bit će sljedeće:

• suradnja na kreiranju
i predlaganju novih zakonskih okvira djelovanja nevladinog, neprofitnog sektora
u RH koji će poticati razvoj filantropije, dobrovoljnog rada i civilnoga
društva kao temelja izgradnje demokratskog, uključivog, socijalnog i solidarnog
društva u cjelini;

• stvaranje baze
podataka o programima/projektima udruga koje ostvare pravo na financijsku
potporu iz sredstava Državnoga proračuna;

• praćenje provedbe
Programa suradnje Vlade RH i nevladinog, neprofitnog sektora na republičkoj,
regionalnoj i lokalnoj razini te predlaganje poboljšanja;

• obavljanje stručnih
poslova kontinuirane edukacije i usavr­ša­vanja zaposlenika u državnoj upravi
te lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi putem seminara, radionica i
savjetovanja za ostvarivanje partnerske suradnje s organizacijama civilnoga
društva sukladno Programu suradnje Vlade RH i nevladinog, neprofitnog sektora
(u suradnji sa Zakladom);

• pružanje stručne,
administrativne i tehničke pomoći projektnom timu za izradu Strategije za
razvoj civilnoga društva, te praćenje provedbe strateških odrednica;

• praćenje međunarodne
pravne regulative koja omogućava razvoj civilnoga društva u pojedinim zemljama,
te temeljem komparativnih analiza, predlaganje poboljšanja zakonskih okvira u
Hrvatskoj sukladno standardima utvrđenim u Europskoj uniji;

• obavljanje stručnih,
administrativnih i tehničkih poslova za Savjet za razvoj civilnoga društva

• praćenje relevantnih
događanja u Europi i svijetu u vezi s radom, djelovanjem i odnosima s
organizacijama civilnoga druš­tva te modelima međusektorske suradnje;

• izrada i distribucija
»Spone« – informativnog glasila Ureda s ciljem izvješćivanja o aktivnostima
Ureda i Vlade RH te učinkovitije suradnje tijela državne uprave i organizacija
civilnoga društva u Hrvatskoj sukladno Programu suradnje Vlade RH i nevladinog,
neprofitnog sektora u Hrvatskoj;

• koordiniranje rada
ministarstava i drugih državnih upravnih organizacija u svezi s praćenjem i
unaprjeđenjem suradnje s nevladinim, neprofitnim sektorom u RH;

• praćenje provođenja
Kodeksa pozitivne prakse za financiranje programa/projekata udruga;

• koordiniranje savjetovanih i stručnih tijela
Ureda koja mu pomažu u kvalitetnijem i učinkovitijem obavljanju poslova;

• obavljanje i drugih
poslova koje mu povjeri Vlada Republike Hrvatske i Savjet za razvoj civilnoga
društva.

Od prioriteta je za
2004. godinu u smislu jačanja administrativnih sposobnosti nužno istaknuti
izradu priručnika o primjeni Kodeksa pozitivne prakse, standarda i mjerila za
ostvarivanje financijske potpore programima i projektima udruga koji će pomoći
tijelima državne uprave i lokalne samouprave u lakšoj implementaciji odredaba
Kodeksa (Savjet i Zaklada), pripremu i uvođenje sustava kvalitete djelovanja
organizacija civilnoga društva (Zaklada), te izradu modela i uvođenje pozitivne
prakse u ugovaranju socijalnih usluga koje pružaju organizacije civilnoga
društva (Zaklada, Savjet, Vlada RH).

Sloboda medija

Tijekom 2004. godine predviđene su mjere s
ciljem profesionalizacije i stručnog ekipiranja Vijeća za elektroničke medije.

Ravnopravnost spolova

Prioritet za 2004. g. u
odnosu na jačanje institucionalnih sposobnosti u području ravnopravnosti
spolova je imenovanje koordinatora za ravnopravnost spolova pri tijelima
državne uprave.

Zaštita prava djeteta

Temeljem Zakona o
pravobranitelju za djecu u rujnu 2003. imenovan je dječji pravobranitelj, te se
očekuje i dovršetak ustrojstva njegova ureda. Do listopada 2004. godine planira
se osnivanje Nacionalnog dječjeg parlamenta.

Prava manjina i zaštita
manjina

S ciljem praćenja
provedbe Nacionalnog programa za Rome, Vlada RH će u 2004. godini utemeljiti
Povjerenstvo za praćenje provedbe Nacionalnog programa za Rome, koji će Vladi
podnositi izvješće o provedbi mjera. Stručne i administrativne poslove za
Povjerenstvo obavljati će Ured za nacionalne manjine.

Ured za nacionalne manjine
i Ministarstvo pravosuđa u suradnji s OESS-om organizirali su 2003. godine
četiri regionalna seminara o načinu rada novoizabranih vijeća i predstavnika
nacionalnih manjina, načinu njihova participiranja u javnom životu i
upravljanju lokalnim poslovima, te ulozi vijeća na unaprjeđivanju očuvanja i
zaštite položaja manjina. 2004. godine Tijekom 2004. godine u planu je više
seminara – radionica kojima bi osnovni cilj bio edukacija članova vijeća i
predstavnika nacionalnih manjina o njihovim pravima i obvezama u skladu sa
Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina. Ovi seminari – radionice održat
će se u organizaciji Ureda za nacionalne manjine, Ministarstva pravosuđa i
OESS-a koji će financirati njihovo održavanje, a predviđa se i mogućnost
suradnje s Fakultetom političkih znanosti.

4.3. JAČANJE
INSTITUCIONALNE SPOSOBNOSTI ZA PROVEDBU ZAKONODAVSTVA SLOBODA KRETANJA ROBA

Tehničko zakonodavstvo

Područje slobode kretanje roba ulazi u
nadležnost više institucija. Područje tehničkog zakonodavstva, s obzirom na
dono­šenje tehničkih propisa, prije svega je u nadležnosti Ministarstva
gospodarstva, rada i poduzetništva. U tom smislu za 2004. g. predviđa se
osnivanje posebne Uprave za unutarnje tržište u sklopu Ministarstva
gospodarstva, rada i poduzetništva.

Tijekom 2004. godine, Europska komisija će u
sklopu programa financijske pomoći nastaviti osiguravati potporu razvoju
hrvatske infrastrukture za kakvoću. Kroz projekt pod nazivom Industrijski
standardi EU, iz programa CARDS 2001, vršit će se mjere institucionalnog
jačanja Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo, kao i drugih resornim
tijela državne uprave zaduženih za donošenje propisa i provedbu tehničkog
zakonodavstva.

Usklađivanjem tehničkog zakonodavstva predviđa
se i uskla­đivanje institucionalne strukture, što će utjecati i na dosadašnju
organizaciju Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo. Novi zakonodavni
okvir predviđa osnivanje nezavisnih tijela za normizaciju i akreditaciju, koja
moraju postati operativna do početka 2005. g. Program CARDS 2003 osigurat će
podršku novoosnovanim nacionalnim tijelima zaduženim za normizaciju i
akreditaciju, kao i ispitnim i mjernim laboratorijima s kojima ista surađuju.

Razmjena podataka

Zakonom o zaštiti osobnih podataka (NN br.
103/03), pred­viđena je realizacija institucionalne mjere koja se sastoji u
osnivanju Agencije za zaštitu osobnih podataka, kao novog tijela koje će
temeljem javnih ovlasti nadzirati provođenje zaštite osobnih podataka, te
ukazivati na uočene zlouporabe u prikupljanju osobnih podataka.

Zakonom koji je stupio na snagu dana 4. srpnja
2003. utvr­đuje se da ustrojstvo i način rada Agencije uređuje Statut Agencije,
koji je ista dužna donijeti u roku od 30 dana od dana imenovanja ravnatelja
Agencije i dostaviti ga na potvrdu Hrvat­skom saboru.

Vlada RH je temeljem zakonske obveze u roku 60
dana od dana stupanja na snagu Zakona podnijela Hrvatskom saboru prijedlog za
imenovanje ravnatelja Agencije i zamjenika ravnatelja. Ministarstvo pravosuđa
je u ime Vlade Republike Hrvatske raspisalo natječaj za izbor kandidata za
ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije, radi podnošenja prijedloga
Hrvatskom saboru. Iako je agencija formalno osnovana još u srpnju 2003. njen
efektivan rad započet će imenovanjem ravnatelja i zamjenika ravnatelja koje je
još u tijeku realizacije.

Predviđeno je da
Agencija obavlja sljedeće poslove kao javne ovlasti: nadzire provođenje zaštite
osobnih podataka, ukazuje na uočene zloupotrebe prikupljanja osobnih podataka,
sastavlja listu država i međunarodnih organizacija koje imaju odgovarajuće
uređenu zaštitu osobnih podataka, rješava povodom zahtjeva za utvrđivanje
povrede prava zajamčenih ovim zakonom te u tom smislu ima pravo narediti da se
nepravilnosti uklone u određenom roku, privremeno zabraniti prikupljanje,
obradu i korištenje osobnih podataka koji se prikupljaju, obrađuju ili koriste
suprotno zakonu, narediti brisanje osobnih podataka prikupljenih bez pravne
osnove, zabraniti iznošenje osobnih podataka iz Republike Hrvatske ili davanje
na korištenje osobnih podataka drugim korisnicima ako se osobni podaci iznose
iz Republike Hrvatske ili daju na korištenje drugim korisnicima suprotno
zakonu, zabraniti povjeravanje poslova prikupljanja i obrade osobnih podataka
izvršiteljima obrade ako ne ispunjavaju uvjete u pogledu zaštite osobnih
podataka ili je povjeravanje navedenih poslova provedeno suprotno zakonu.
Agencija može predložiti pokretanje postupka kaznene ili prekršajne
odgovornosti pred nadležnim tije­lom.

Agencija također prati uređenje zaštite osobnih
podataka u drugim zemljama i surađuje s tijelima nadležnim za nadzor nad
zaštitom osobnih podataka u drugim zemljama, nadzire iznošenje osobnih podataka
iz Republike Hrvatske, izrađuje metodološke preporuke za unaprjeđenje zaštite
osobnih podataka, daje savjete u svezi s uspostavom novih zbirki osobnih
podataka, daje mišljenja u slučaju sumnje, smatra li se pojedini skup osobnih
podataka zbirkom osobnih podataka u smislu ovog Zakona, prati primjenu
organizacijskih i tehničkih mjera za zaštitu osobnih podataka te predlaže
poboljšanje tih mjera, daje prijedloge i preporuke za unapređenje zaštite
osobnih podataka, surađuje s nadležnim državnim tijelima u izradi prijedloga
propisa koji se odnose na zaštitu osobnih podatka, daje prethodno mišljenje o
tome predstavlja li određeni način obrade osobnih podataka specifične rizike za
prava i slobode ispitanika te obavlja i druge poslove određene zakonom.

Što se tiče
financiranja, prema Zakonu o zaštiti osobnih podataka, sredstva za rad Agencije
osiguravaju se u državnom proračunu Republike Hrvatske. Procjenjuje se da je za
početak rada Agencije (poslovni prostor, djelatnici, oprema, uspostava
središnjeg registra zbirki osobnih podataka, izrada projekata i standardizirane
opreme za vođenje evidencija zbirki osobnih podataka te njihovo ustanovljenje)
potrebno osigurati cca 3 milijuna kuna za 2004. godinu. Prijedlog za osiguranje
sredstava upućen je Ministarstvu financija.

Prehrambeni proizvodi

Zakonom o hrani postavljen je novi model
službene kontrole kakvoće hrane prema kojem se inspekcijski nadzor provodi u
maloprodaji. U vezi s tim, doći će do preraspodjele nadležnosti poslova
inspekcijskog nadzora. Tako će u maloprodaji pored kontrole zdravstvene
ispravnosti hrane veterinarski i sanitarni inspektori uz zakonom jasno utvrđene
nadležnosti provoditi i kontrolu kakvoće, koja je do sada bila isključivo u
nadležnosti gospodarske inspekcije Državnog inspektorata. Inspekcijski nadzor
obuhvaćat će provjeru da li hrana udovoljava temeljnim zahtjevima, ukoliko su
za nju propisani, kao i ispitivanje sastava hrane i provjeru istinitosti navoda
na deklaraciji. Inspekcijski nadzor kontrole kakvoće hrane u maloprodaji
dijelom će provoditi i inspektori Državnog inspektorata uz ovlasti kontrole
deklariranja hrane sukladno pravilnikom propisanim zahtjevima za deklariranje.
Nadzor kakvoće hrane provodit će se i u proizvodnji samo u slučajevima kada je
to propisano posebnim propisima, primjerice Zakonom o ekološkoj proizvodnji,
Zakonom o vinu, Zakonom o stočarstvu.

Javne nabave

 Vlada
Republike Hrvatske svojim je aktom sukladno odredbi članka 75. Zakona o javnoj
nabavi, osnovala Ured za javnu nabavu Vlade Republike Hrvatske, što je bilo
predviđeno paralelno s početkom rada Državne komisije.

Projekt CARDS 2002 – Jačanje hrvatskog sustava
javne nabave osigurat će podršku spomenutom Uredu u vidu jačanja njegovih
upravnih i tehničkih sposobnosti. Donošenjem Uredbe o osnutku navedenog Ureda
službeno su ispunjeni preduvjeti za početak provedbe CARDS projekta kroz koji
će biti pružena tehnička pomoć pri pripremi relevantnog zakonodavnog okvira za
javne nabave, definiranju organizacije i postupaka vezanih uz javne nabave te
obrazovanju djelatnika Ureda za javne nabave, kao i podrška pri usavršavanju
stručnjaka u Državnoj komisiji za kontrolu provedbe postupka javne nabave.

SLOBODA KRETANJA OSOBA

Uzajamno priznavanje kvalifikacija

Temeljem Zakona o znanstvenoj djelatnosti i
visokom obrazovanju (NN broj 123/03), obveza je Vlade Republike Hrvatske
osnivanje Agencije za znanost i visoko obrazovanje, koja će obavljati formalna
priznanja inozemnih obrazovnih kvalifikacija donošenjem rješenja o priznavanju
na temelju vrednovanja stručnih tijela sveučilišta, veleučilišta ili visokih
škola, te preporuke Nacionalnog ENIC/NARIC ureda, kojeg će također Ured­bom
osnovati Vlada Republike Hrvatske.

U okviru programa CARDS
2002, Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa odobren je projekt pod
nazivom Mobilnost u visokom obrazovanju – politika i zakonodavstvo o
priznavanju diploma. Početak projekta očekuje se početkom 2004., a on predviđa
savjetodavnu i tehničku pomoć pri:

• ustrojavanju
Nacionalnog informacijskog centra i nacionalne mreže za prepoznavanje diploma i
kvalifikacija ostvarenih u obrazovnim sustavima izvan RH, te njihovo
uključivanje u europsku mrežu informacijskih centara (European Network of
Information Centers – ENIC, sukladno čl. 15. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i
visokom obrazovanju - NN 23/03) te

• izradi pojedinih podzakonskih propisa u ovom
području.

SLOBODA PRUŽANJA USLUGA

Financijske usluge

U Hrvatskoj narodnoj banci u tijeku su pripreme
za novi ustroj Sektora nadzora i kontrole, koji stupa na snagu početkom 2004.
godine. Naglasak u novom ustroju je na stvaranju nužnih preduvjeta za
specijalizaciju u pojedinim segmentima supervizijske funkcije, kao i na uspostavi
fleksibilnijeg okruženja u kojem bi se na kvalitetniji i efikasniji način
odgovorilo svim postojećim i budućim zahtjevima koji predstoje supervizijskom
poslu.

S obzirom na aktualno stanje u bankarskom i
financijskom sektoru u Republici Hrvatskoj, te na odgovornu zadaću funkcije
nadzora banka kao i do sada, i za 2004. godinu predviđena je redovita edukacija
zaposlenih u Sektoru nadzora i kontrole kako putem održavanja redovitih
radionica i drugih oblika edukacije u Hrvatskoj narodnoj banci, tako i posjetom
brojnih seminara u inozemstvu.

Do sada su najčešće korištene usluge i obrazovni
programi u okviru tehničke pomoći Banke za međunarodne namire (BIS), a u
posljednje dvije godine programi institucija poput Financial Stability
Institute, World Learning, OCC, OTS, FDIC, te središnjih banaka razvijenih
zemalja Deutschebundesbank, Bank of England, Banque de France, FED i sl.

SLOBODA KRETANJA KAPITALA

Sprječavanje pranja novca

Tijekom 2004. godine, u sklopu projekta CARDS
2002 – Jačanje međuinstitucionalne suradnje tijela uključenih u suzbijanje i
procesuiranje pranja novca, pružit će se podrška institucijama uključenim u
suzbijanje navedenih ilegalnih radnji – Državnom odvjetništvu Republike
Hrvatske, Ministarstvu financija – Uredu za sprječavanje pranja novca i
Ministarstvu unutarnjih poslova – Upravi kriminalističke policije. Projekt
institucionalne podrške navedenim tijelima u borbi protiv pranja novca i
prijevare, kao i programi obuke njihovih djelatnika, bit će nastavljeni i kroz
program CARDS 2003.

PRAVO TRGOVAČKIH DRUŠTAVA

Intelektualno, industrijsko i trgovačko
vlasništvo

Nositelj izrade zakona u području intelektualnog
vlasništva bilo je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, a stručni
nositelji izrade bili su djelatnici Državnog zavoda za intelektualno
vlasništvo. Sve navedene aktivnosti trebale su se izvršiti u Sektoru za razvoj
sustava intelektualnog vlasništva (pravnoj službi) navedenog Zavoda. Međutim, s
obzirom na činjenicu da ova služba ne raspolaže s dovoljnim brojem pravnika s
iskustvom i znanjem potrebnim za obavljanje svih navedenih aktivnosti u zadanim
rokovima, u Zavodu je osnovana radna skupina za usklađivanje zakonodavstva u
području prava intelektualnog vlasništva s europskim i međunarodnim propisima.
Ovu radnu skupinu činili su pravnici i prevoditelji zaposleni u drugim
sektorima Zavoda koji su i do sada sudjelovali u izradi propisa u području
prava industrijskog vlasništva koji su danas na snazi u Republici Hrvatskoj.

Stoga Zavod tijekom 2004. godine u Sektoru za
razvoj sustava intelektualnog vlasništva planira zaposliti tri vježbenika,
diplomirana pravnika, od kojih bi se neki specijalizirali za među­narodno i
europsko pravo intelektualnog vlasništva. Time bi se, nakon izvršenog
usklađivanja zakonodavstva, omogućilo sustavno i kontinuirano praćenje
međunarodnih i europskih propisa koji će se donositi u svrhu unifikacije
nacionalnih propisa u ovome području te njihova implementacija u hrvatsko
zakonodavstvo.

Državni zavod za
intelektualno vlasništvo korisnik je projekta CARDS 2001 - Intelektualno
vlasništvo, u sklopu kojeg je predviđena tehnička pomoć Europske komisije pri
edukaciji službenika Zavoda zaduženih za rad u postupku priznavanja pojedinih
prava industrijskog vlasništva, kako bi se isti provodio u skladu s novim
zakonima (njihova primjena počinje od 1. siječnja 2004. godine), a u koje su
inkorporirane odredbe odnosnih direktiva i uredbi Europske unije. Tijekom 2004.
godine također predviđeno je i stručno usavršavanje ostalih službenika Zavoda
koje će se provesti dijelom iz sredstava spomenutog projekta CARDS 2001, a
dijelom iz sredstava nacionalnog proračuna. Navedeni projekt obuhvaća i izradu
strategije za pružanje učinkovite zaštite već priznatim pravima te potrebnu
edukaciju sudaca, državnih odvjetnika, službenika Državnog inspektorata,
policije i carine, u cilju što kvalitetnijeg, bržeg i učinkovitijeg
ostvarivanja odnosno zaštite prava intelektualnog vlasništva.

Spomenuti CARDS 2001
projekt djelomice će financirati i uspostavu odgovarajućeg informatičkog
sustava za kvalitetno povezivanje Zavoda, carine, policije, Državnog
inspektorata, Državnog odvjetništva i sudova u cilju bržeg i efikasnijeg
postupanja povodom povreda prava intelektualnog vlasništva.

Tijekom 2004. godine
radit će se i na uspješnom provođenju Sporazuma o suradnji i proširenju koji je
Vlada Republike Hrvatske 17. lipnja 2003. godine potpisala s Europskom
patentnom organizacijom, a koji je u postupku ratifikacije. Predmetnim
Sporazumom omogućeno je da europski patenti u Republici Hrvatskoj uživaju isti
status kao i patenti koje je Državni zavod za intelektualno vlasništvo priznao
prema Zakonu o patentima, što znači da Republika Hrvatska priznaje europski
patent kao vlastiti patent. Ovaj Sporazum sklopljen je na vrijeme od pet
godina. Implementacija Sporazuma vrlo je važna za Republiku Hrvatsku jer isti
predstavlja prijelaznu fazu prema punopravnom članstvu u Europskoj patentnoj
organizaciji. U okviru navedenoga planirano je održavanje radionica u svrhu
pružanja osnovne i specijalizirane izobrazbe službenika Zavoda o
administriranju i tumačenju pro­širenih europskih patenata, koje će voditi
strani eksperti u Zavodu. Projekt financira Europska patentna organizacija.

Sukladno odredbama Zakona o računovodstvu,
Hrvatski odbor za računovodstvo i računovodstvene standarde (HORRS) prati,
usklađuje i objašnjava primjenu MRS-ova, a po Prijedlogu novog Zakona ulogu
HORRS-a obavljat će Vijeće za financijsko izvješćivanje. To stručno tijelo
imenovat će Vlada koja će ujedno i propisati broj članova.

TRŽIŠNO NATJECANJE I DRŽAVNE POTPORE

Tijekom 2004. godine planira se niz
institucionalnih pro­mjena u Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja koja će
inkorporirati novo upravljačko tijelo – Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja –
kao i novo područje nadležnosti – državne potpore. Sukladno navedenom,
izmijenit će se Statut Agencije, a potom i ostali opći akti (Pravilnik o
unutarnjem redu, Sistematizacija radnih mjesta). Uz zapošljavanje članova
Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, tijekom 2004. godine predviđeno je i
zapošljavanje novog osoblja, prvenstveno stručnjaka u području državnih
potpora.

Agencija za zaštitu
tržišnog natjecanja korisnik je CARDS 2001 projekta pod nazivom Politika
tržišnog natjecanja. Pred­viđeni ciljevi spomenutog projekta su jačanje
institucionalnih sposobnosti Agencije za ispunjenje obveza iz Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju, izrada zakona i stvaranje pravnog okvira u
području zaštite tržišnog natjecanja u skladu s pravnom steče­vinom EZ, pomoć
pri izmjenama postojećeg zakonodavstva, te obrazovanje djelatnika Agencije i
izrada empirijske studije sa svrhom procjene zapreka ulasku određenim
infrastrukturnim i proizvodnim sektorima.

U sklopu projekta CARDS
2002 - Podrška hrvatskom sustavu državnih potpora osigurat će se podrška pri
razvoju sustava državnih potpora kroz jačanje institucionalnih sposobnosti
Agencije i promicanje znanja o sustavu državnih potpora.

Nužno je spomenuti i
mogućnost provedbe projekta u surad­nji s Odjelom za međunarodni razvoj Vlade
Ujedinjenog Kraljevstva (DFID), koji bi bio usmjeren na obrazovanje i stručno
usavršavanje djelatnika Agencije u području državnih potpora.

POLJOPRIVREDA

Tijekom 2004. godine, iz sredstava projekta
CARDS 2002 - Poboljšanje administrativne učinkovitosti Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva predviđeno je provođenje mjera
kojima je cilj povećati operativnu učinkovitost Ministarstva za razvijanje i
provedbu novih politika i zakona sukladno Sporazumu o stabilizaciji i
pridruživanju. Projekt uključuje sve uprave Ministarstva. U okviru provedbe
projekta bit će ispitana postojeća struktura Ministarstva te utvrđene poteškoće
vezano uz njegovo funkcioniranje. Razmotrit će se ključni elementi potrebni za
uspješno funkcioniranje Ministarstva (funkcionalna struktura, tehničke
vještine, broj djelatnika, program obuke), te će se predložiti nova
organizacijska struktura.

Tržišno-cjenovna politika i politika ruralnog
razvitka

Jedna od najznačajnijih institucionalnih zadaća
vezanih uz ovo područje jest prerastanje Ravnateljstva za tržišnu i strukturnu potporu
u poljoprivredi u učinkovitu administrativnu agenciju za provedbu i kontrolu
sustava plaćanja državne potpore poljoprivredi. Nadalje, u sklopu provedbe
modela ruralnog razvitka iz Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi,
ribarstvu i šumarstvu, potrebno je donijeti provedbenu regulativu te
uspostaviti institucionalnu (organizacijsku) strukturu za provedbu i praćenje
mjera ruralnog razvitka. U tom procesu obuka ljudskih resursa na svim razinama
od posebne je važnosti.

U sklopu programa CARDS 2002 – Poboljšanje
administrativne učinkovitosti Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva predviđene su mjere jačanje institucionalnih sposobnosti Odjela
poljoprivredne politike i ruralnog razvitka u Ministarstvu poljoprivrede,
šumarstva i vodnog gospodarstva. Strani stručnjaci pružat će tehničku pomoć
Odjelu u različitim područjima kao što su strukturna politika, kreditiranje u
poljoprivredi, trgovinska politika, politika državne potpore poljoprivredi i
drugo. U okviru twinning komponente istog projekta između ostalog planirana je
izrada studija za ruralni razvitak i potpora pri uspostavi Integriranog
administrativnog kontrolnog sustava (IACS).

Uz navedeno, Zakon o poljoprivredi predviđa
uspostavu Poljoprivrednog informacijskog centra u okviru Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Aktivnosti oko njegove
uspostave su započele, a njegova daljnja izgradnja jedan je od prioriteta
tijekom 2004. godine.

Sigurnost hrane

Zakonom o hrani osniva se Hrvatska agencija za
hranu, koja će pored Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva, te Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, biti nadležna za
poslove vezane uz sigurnost hrane. Uspostavom Agencije osigurat će se
preduvjeti za poboljšanje strateškog upravljanja sigurnošću hranom koji će se
temeljiti na znanstvenoj procjeni rizika, te će se osigurati da politika
sigurnosti hrane bude usmjerena na ključne probleme te brzo djelovanje u odnosu
na pojavu novih opasnosti u hrani (ili hrani za životinje). Hrvatska agencija za
hranu obavljat će znanstvene i stručne poslove vezane uz zdravstvenu ispravnost
i higijenu hrane. Agencija će moći povjeriti obavljanje pojedinih stručnih
poslova iz svojeg djelokruga Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo i Hrvatskom
veterinarskom institutu, te drugim pravnim osobama s javnim ovlastima.

Djelatnost Hrvatske
agencije za hranu, utvrđena Zakonom o hrani, jest analiza rizika – odnosno
procjena, obavještavanje i koordinacija aktivnosti upravljanja rizikom glede
zdravstvene ispravnosti hrane i hrane za životinje. U okviru poslova procjene
rizika Agencija će prikupljati i analizirati znanstvene i tehničke podatke radi
karakterizacije i praćenja rizika koji imaju izravan ili neizravan utjecaj na
higijenu i zdravstvenu ispravnost hrane i hrane za životinje, te će u tu svrhu
uspostaviti sustav tijela državne uprave, ustanova i drugih pravnih osoba koje
djeluju na području zdravstvene ispravnosti hrane i hrane za životinje. U
suradnji s Hrvat­skim zavodom za javno zdravstvo i Hrvatskim veterinarskim
institutom te drugim ovlaštenim pravnim osobama provodit će monitoring
zdravstvene ispravnosti hrane i hrane za životinje. Nadalje, poduzimat će
aktivnosti radi identifikacije i karakterizacije rizika koji se pojavljuju u
odnosu na zdravstvenu ispravnost hrane i hrane za životinje, izrađivat će
znanstvene studije potrebne za unaprjeđivanje procjene rizika za područja
zdravstvene ispravnosti hrane i hrane za životinje te uspostaviti jedinstvenu
metodologiju procjene rizika u svim fazama proizvodnje, prerade i distribucije
hrane i hrane za životinje.

Agencija će također obavještavati o rizicima te
davati stručna i znanstvena mišljenja Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i
vodnog gospodarstva, Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, subjektima u
poslovanju s hranom i hranom za životinje, potrošačima i drugim pravnim osobama
u vezi s opasnostima te zdravstvenom ispravnošću hrane i hrane za životinje,
uspostavit će sustav brzog uzbunjivanja, te u tu svrhu primati i prosljeđivati
sve informacije u svezi s opasnostima u hrani putem središnjeg informacijskog
sustava za razmjenu podataka koji je također potrebno uspostaviti.

U okviru poslova upravljanja rizikom, Agencija
će koordinirati aktivnostima Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva, te Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, koje se odnose na
službenu kontrolu zdravstvene ispravnosti hrane i hrane za životinje te razvoj
i izradu propisa u području hrane i hrane za životinje. Zadaća Agencije bit će
i standardizacija i kontrola inspekcijskih aktivnosti te organizacija stručnog
usavršavanja za inspektore.

Agencija će osim navedenih poslova analize
rizika obavljati i druge poslove kao što su izrada priručnika dobre
proizvođačke prakse, priručnika za primjenu HACCP sustava i priručnika dobre
laboratorijske prakse, davati znanstvena mišljenja u svezi s prehranom ljudi,
hranom za životinje i drugim pitanjima koja se odnose na zdravlje i dobrobit
životinja te na zdravlje bilja. Agencija će surađivati s međunarodnim
institucijama i organizacijama koje se bave pitanjima hrane i prehrane.

Sve pripreme za početak rada Agencije izvršit će
se do kraja 2003. godine, te bi ona u 2004. godini trebala započeti obavljati
djelatnosti definirane Zakonom.

Vinarstvo

Na temelju Zakona o vinu, u okviru Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva uspostavljena je institucija
vinarske inspekcije i predviđeno je zapošljavanje 4 vinarska inspektora.
Zadatak vinarske inspekcije je provođenje inspek­cijskog nadzora u proizvodnji
grožđa, vina i drugih proizvoda od grožđa i vina te voćnih vina po Zakonu o
vinu i propisima donesenim na temelju njega.

Istovremeno, došlo je
do smanjenja funkcija Državnog inspektorata koji su, do donošenja Zakona o vinu
(NN 96/03) bili nadležni za područje inspekcijskog nadzora proizvodnje grožđa,
vina i drugih proizvoda od grožđa i vina te voćnih vina.

Sukladno postojećim
propisima (Zakon o vinu, Zakon o Državnom inspektoratu) Državni inspektorat
obavlja inspekcijski nadzor vina i drugih proizvoda od grožđa i vina te voćnih
vina u prometu.

Biljna karantena

Sukladno izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti
bilja (NN 117/03) kojim su izmijenjene odredbe o inspekcijskom nadzoru na način
da inspekcijski nadzor obavlja fitosanitarna inspekcija u prijelaznom razdoblju
od dvije godine, planira se, uz dodatno izdvajanje odgovarajućih financijskih
sredstava i dodatnog stručnog osposobljavanja fitosanitarnih inspektora, da
dosadašnja granična inspekcija zaštite bilja postupno preuzima poslove
inspekcije zaštite bilja.

U okviru završenog
projekta CARDS 2001 – Jačanje sposobnosti granične fitosanitarne službe,
tijekom 2003. godine izvršena je detaljna analiza postojećeg stanja u
ustanovama uključenim u poslove zaštite bilja (biljne karantene), te su dane
preporuke budućeg ustroja i djelokruga rada fitosanitarne službe, kao i
preporuke vezane uz buduću stručnu suradnju sa Zavodom za zaštitu bilja.

Sukladno preporukama iz izvješća izrađenog u
sklopu pro­jekta CARDS 2001 – Jačanje sposobnosti granične fitosanitarne
službe, u svezi organizacije buduće fitosanitarne službe, odnosno cjelokupnog
ustroja službe za zaštitu bilja, planira se donošenje odluke oko uspostave
organizacijske jedinice nadležne za koordinaciju poslova zaštite bilja, koja će
u potpunosti udovoljiti zahtjevima EU glede postojanja »jedinstvenog državnog
tijela« za zaštitu bilja.

U okviru projekta CARDS
2002 – Jačanje sustava fitosanitarne inspekcije, predviđena je detaljna analiza
potreba za obukom fitosanitarnih inspektora i stručnog osoblja uključenog u
poslove zaštite bilja (biljne karantene), te početak njihovog stručnog
osposobljavanja u cilju učinkovite primjene usklađenih propisa iz područja
zaštite bilja (biljne karantene).

Sredstva za zaštitu
bilja i rezidue

*Ministarstvo
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva*

U sklopu projekta
Jačanje sposobnosti na području poljoprivrede, životinja i prehrambenih
proizvoda iz programa CARDS 2002, predviđeno je provesti analizu i procjenu
potreba za ljud­skim resursima u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva koji će obavljati poslove vezane uz sredstva za zaštitu bilja i
rezidue. Predviđeno trajanje projekta je dvije godine, a aktivnosti vezane za
jačanje institucionalnog okvira za potkomponentu zaštita bilja započinju u
drugoj polovici 2004. godine i nastavit će se tijekom 2005. godine. U projekt
će biti uključen i Zavod za zaštitu bilja te malim dijelom stručnjaci Instituta
za medicinska istraživanja i medicinu rada. S obzirom na znatno veći opseg
budućih obveza, a da je u Ministarstvu sistematizirano samo 1,5 radno mjesto za
poslove vezane uz sredstva za zaštitu bilja, sukladno već dijelom učinjenoj
analizi, planira se povećati broj radnih mjesta u ovom području i osigurati
odgovarajuća sredstva iz Državnog proračuna. Sredstva za obuku i stručno
usavršavanje zaposlenog službenika i novih djelatnika dijelom su osigurana iz
programa CARDS 2002.

Zavod za zaštitu bilja
i Hrvatski zavod za javno zdravstvo

U 2003. godini u okviru
projekta CARDS 2001 – Jačanje institucionalne sposobnosti na području zaštite
bilja, obavljena je analiza i procjena osposobljenosti Zavoda za zaštitu bilja
za obavljanje tehničkih poslova zaštite bilja. Sukladno učinjenoj analizi i
preporukama, tijekom 2004. godine planira se kompletna reorganizacija Zavoda za
zaštitu bilja: donošenje odluke o novom smještaju Zavoda (rješavanje pitanja
nove zgrade), reorganizacija ljudskih potencijala u Zavodu (putem nove
sistematizacije radnih mjesta i u skladu s tim preraspodjele radnih obaveza
postojećih kadrova). U okviru navedenog projekta obavljena je i analiza i procjena
osposobljenosti laboratorija Odsjeka za pesticide u Hrvatskom zavodu za javno
zdravstvo.

Navedene aktivnosti
potrebno je provesti u prvoj polovici 2004. godine, jer je to preduvjet
realizacije odobrenog CARDS iz proračunske godine 2003. koji predstavlja
nastavak projekta CARDS 2001 – Jačanje institucionalne sposobnosti na području
zaštite bilja. Ovaj se projekt u cijelosti odnosi na nabavku nove opreme za
kemijski laboratorij Zavoda za zaštitu bilja i na nabavku opreme za laboratorij
Odsjeka za pesticide u Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo. Početak realizacije
projekta CARDS 2003, odnosno aktivnosti samog opremanja navedenih laboratorija,
počet će krajem 2004. ili početkom 2005. godine.

Uz navedeno, u sklopu
projekta CARDS 2002 – Jačanje sposobnosti na području poljoprivrede, životinja
i prehrambenih proizvoda, predviđeno je u prvoj polovici 2004. godine započeti
prvi dio obuke stručnjaka u Zavodu za zaštitu bilja i Institutu za medicinska
istraživanja i medicinu rada. Plan je da dio obrazovnih aktivnosti za određen
broj stručnjaka završi do kraja 2004. godine, dok će se druga komponenta obuke
provoditi tijekom 2005. godine. Stručnjaci će po završetku treninga biti
osposobljeni za provođenje evaluacije *dossier-a* koje tvrtke prilažu
prilikom registracije sredstava za zaštitu bilja, prema proceduri koja je
standard u Europskoj uniji.

Navedenim treningom bit će obuhvaćeno najmanje
osmero stručnjaka koji rade na području toksikologije sredstava za zaštitu
bilja, ekotoksikologije, fizikalno-kemijskih svojstava, »fate and behaviour«,
»operater exposure», rezidue SZB, učinkovitost SZB itd. Stručnjaci koji završe
obuku imat će obvezu prenijeti stečeno znanje ostalim stručnjacima u svojim
institucijama.

Veterinarstvo

Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva došlo je do jasnije podjele
inspekcijskih i administrativnih poslova. To znači da će se sva inspekcija
vršiti u Odjelu veterinarske inspekcije dok će Odjel veterinarskog javnog
zdravstva biti odgovoran za pravne poslove, provedbu planova monitoringa,
registraciju objekata i sl. Također, u tijeku je povećanje broja djelatnika u
odjelima Uprave za veterinarstvo, za čije su zapošljavanje osigurana sredstva u
proračunu RH. U planu za 2004. godinu je zapošljavanje oko 50 novih djelatnika.
Svi novouposleni djelatnici bit će zaposleni u Upravi veterinarstva i
raspoređeni u županijskim veterinarskim uredima.

Donošenjem Zakona o hrani došlo je do proširenja
ovlasti veterinarske inspekcije, prvenstveno na dio prometa namirnicama
životinjskog podrijetla. Njime je također točno precizirana podjela nadležnosti
čime se ukinulo preklapanje poslova do kojeg je dolazilo prilikom uvoza
proizvoda životinjskog podrijetla u unutarnjem prometu.

Obuka djelatnika veterinarske službe do sada je
uglavnom bila provođena u suradnji i preko Hrvatske veterinarske komore (HVK) u
skladu s Pravilnikom o usavršavanju veterinarskih djelatnika (temeljen na
Statutu HVK). Obukom su se stjecali uvjeti za izdavanje i produžavanje licenci
dr. vet. med, a dijelom je obuhvaćala i tečajeve za ovlaštene veterinare. U
budućnosti se planira pojačana edukacija, naročito novozaposlenih službenika,
ali također i obnavljanje znanja te stjecanje novih znanja iz svih područja
kojima se bavi Uprava za veterinarstvo.

U sklopu projekta CARDS 2003 – Jačanje hrvatske
veterinarske službe, predviđene su mjere jačanja institucionalne sposobnosti na
području kontrole zdravlja životinja, koje uključuju i procjenu potreba za
obukom, izradu i provođenje programa obuke u obliku seminara, treninga,
studijskih putovanja i radionica za javne i privatne veterinare kako bi oni
bili u mogućnosti što uspješnije provoditi nove zakone usklađene sa
zakonodavstvom Zajednice.

RIBARSTVO

Kao jedna od tri komponente projekta CARDS 2002
– Poboljšanje administrativne učinkovitosti Ministarstva poljoprivrede,
šumarstva i vodnog gospodarstva, predviđena je podrška Upravi za ribarstvu u
vidu tehničke pomoći pri usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s pravnom
stečevinom Zajednice, te općenito u procesu integracije u sustav EU. Cilj je
projekta, između ostalog, i uskladiti način rada, stupanj stručne
osposobljenosti i načina delegiranja zadataka i odgovornosti u okviru
djelokruga rada Uprave za ribarstvo sa strukturom odgovarajućih tijela u
zemljama članicama EU.

Temeljem predviđenih
promjena Zakona o morskom ribarstvu (NN 46/97) Uprava ribarstva predviđa
zapošljavanje dodatnog stručnog kadra, a kroz jačanje sustava kontrole, nadzora
i inspekcije ribarskih djelatnosti planira se dodatno kapacitiranje i edukacija
uposlenika.

PROMET

U području prometa
unutarnjim plovnim putovima tijekom 2004. godine prioritetno će biti osnivanje
i započinjanje s radom Agencije za plovne putove. U području zračnoga prometa
planira se osnivanje Agencije za zračni promet, a u području pomorskog prometa
Ureda za priobalnu plovidbu (Short Sea Shipping).

Uz navedene
organizacijske izmjene, predviđeno je da 10 djelatnika Ministarstva mora,
turizma, prometa i razvitka bude angažirano na poslovima vezanima za
međunarodne poslove, prometnu politiku i europske integracije. Planira se da 3
osobe rade isključivo na poslovima europskih integracija te da se navedeni
djelatnici upućuju na stručna usavršavanja kako u temeljnim pitanjima vezanima
za Europsku uniju, tako i na eventualno usavršavanje u pitanjima vezanima za
promet u nekoj od zemalja EU. Obuka djelatnika također će se provoditi putem
seminara i radionica dostupnih u okviru programa suradnje u nadležnosti
Ministarstva europskih integracija.

Unutar Samostalnog
odjela za međunarodne poslove, prometnu politiku i europske integracije
Ministarstva predviđa se obavljanje poslova na multilateralnoj razini te
koordinacija poslova na izradi dokumenata vezanih na proces europskih
integracija. U toj se ustrojstvenoj jedinici planiraju obavljati i poslovi
vezani za objedinjavanje dokumenata o prometnoj politici za promet kao
jedinstvenu djelatnost.

POREZI

Nisu predviđene mjere jačanja administrativne
sposobnosti.

EKONOMSKA I MONETARNA UNIJA

Nisu predviđene mjere jačanja administrativne
sposobnosti.

STATISTIKA

U 2004. godini, Državni zavod za statistiku
provest će plan obrazovanja statističara koji je napravljen u suradnji s
agencijom GTZ-om (Deutsche Gesellschaft fur Technische Zusammenarbeit). Također
će se uspostaviti novi odjel čija će zadaća biti razvoj i usklađivanje
statističkih metodologija.

Zbog velikog broja
novih zadataka koje je Državni zavod za statistiku obvezan ispuniti u procesu
usklađivanja s Europskim statističkim sustavom nužno će biti osigurati dodatne
resurse, ljud­ske, financijske i materijalne.

Tijekom 2004. godine
provodit će se program tehničke pomoći za područje službene statistike CARDS
2001, u suradnji s danskom statistikom. Projekt će obuhvatiti prikupljanje i
obradu podataka, statistički poslovni registar i primjenu ESA 95 u nacionalnim
računima. Planirano je ukupno 50 kratkoročnih konzultativnih misija, tijekom
kojih će se izraditi odgovarajuće preporuke, a Državni zavod za statistiku
poduzeti potrebne mjere za njihovu provedbu. Komplementarno navedenoj
komponenti projekta, predviđena je i potpora informatičkoj infrastrukturi
Državnog zavoda za statistiku kroz nabavu opreme vrijednosti 350,000 Eura.

SOCIJALNA POLITIKA I
ZAPOŠLJAVANJE

U sklopu programa CARDS do sada je odobreno tri
projekta čiji je korisnik Hrvatski zavod za zapošljavanje, a koji predviđaju
određene institucionalne promjene i jačanje kapaciteta Zavoda: CARDS 2001 –
Restrukturiranje tržišta rada, CARDS 2002 – Lokalna partnerstva za
zapošljavanje i CARDS 2003 – Decentralizacija i modernizacija Hrvatskog zavoda
za zapošljavanje.

Putem projekta CARDS
2001 – Restrukturiranje tržišta rada, bit će unaprijeđen sustav prikupljanja
podataka o tržištu rada putem anketa kojima će biti ispitane buduće potrebe
poslodavaca (za zapošljavanjem, kvalifikacijskom strukturom budućih
zaposlenika, te znanjima i vještinama koje poslodavci od njih traže), rad
odjela za profesionalnu orijentaciju i suradnja Hrvatskog zavoda za
zapošljavanje s poduzećima koja se nalaze u procesu restrukturiranja i koje
imaju veći broj tehnološkog viška radnika. Projekt je započeo s provedbom u
lipnju 2003. godine, a sastoji se od 4 komponente:

• pregled metoda
prikupljanja informacija o tržištu rada i izrada metodologije za kvalitativnu
anketu o stanju na tržištu rada, te razvoj software-a za analizu podataka
dobivenih anke­tom;

• razvoj instrumenata
za profesionalnu orijentaciju i s time povezanih informacija o obrazovanju;

• uspostavljanje Fonda za zbrinjavanje
tehnološkog viška i 10 centara za potporu poslovnim promjenama za pružanje
usluga zbrinjavanja tehnološkog viška u poduzećima koja prolaze kroz razdoblje
restrukturiranja;

• proširenje informatizacije Hrvatskog zavoda za
zapo­šlja­vanje.

Projekt CARDS 2002 – Lokalna partnerstva za zapo­šlja­vanje,
unaprijedit će suradnju Hrvatskog zavoda za zapo­šljavanje sa socijalnim
partnerima u svrhu povećanja zapošljivosti na lokalnom nivou. Projekt se
sastoji od sljedećih komponenti:

• uspostava lokalnih partnerstava u 4 hrvatske
županije;

• odabir perspektivnog sektora u županijama i
izrada analiza potreba poduzeća o vještinama i znanjima koja se traže u poduze­ćima
koja pripadaju tom sektoru;

• izrada programa za osposobljavanje
nezaposlenih sukladno potrebama poslodavaca i njihovo zapošljavanje.

Vezano uz jačanja administrativnih sposobnosti,
potrebno je izdvojiti projekt Hrvatskog zavoda za zapošljavanje (HZZ) pod
nazivom Decentralizacija i modernizacija HZZ-a, financiran putem CARDS programa
za 2003. godinu. Cilj projekta je jačanje kapaciteta za prilagodbu promjenama
na tržištu rada unutar Hr­vat­skog zavoda za zapošljavanje na lokalnoj,
regionalnoj i nacionalnoj razini putem decentralizacije. Sastavni dijelovi
projekta su:

• definiranje decentralizirane organizacijske
strukture HZZ-a;

• definiranje operativnih smjernica za voditelje
unutar HZZ-a u skladu s novom decentraliziranom strukturom;

• razvoj ljudskih resursa na ključnim pozicijama
unutar HZZ-a u cilju provedbe nove decentralizirane strukture;

• definiranje plana provedbe nove
decentralizirane strukture.

Sukladno obvezi metodološkog usklađivanja
prikupljanja statističkih podataka i izrade statističkih pokazatelja sa
standardima Europske unije i zahtjevima iz Statistical Requirement Compendiuma,
iz CARDS programa za 2003. godinu Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva planira projekt unaprjeđenja i sustavne obrade statističkih podataka
tržišta rada prema zahtjevima Theme 23 i modulima 321 i 322 Compendiuma.

ENERGETIKA

Kao doprinos institucionalnom jačanju na
području sektora energetike predviđa se osnivanje Državnoga zavoda za nuklearnu
sigurnost u okviru Ministarstva gospodarstva, rada i podu­zetništva temeljem
Zakona o nuklearnoj sigurnosti. Državni zavod za nuklearnu sigurnost financirat
će se iz državnog proračuna.

U sektoru energetike
provodi se i projekt pod nazivom Strategija usklađivanja nacionalnog
zakonodavstva s EU zakonodavstvom. Projekt se financira iz državnog proračuna
RH, a između ostalog obuhvaća i upošljavanje 5 novih djelatnika u Upravi za
energetiku i rudarstvo Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva.

Izobrazba djelatnika
Ministarstva planira se pod projektom CARDS 2003 - Procjena izvora energije
vjetra i energije sunca u pilot regiji u Hrvatskoj, čiji početak je predviđen u
2004. godini. Cilj projekta je razvijanje temelja za ekonomski i, u smislu
zaštite okoliša, održivog tržišta za projekte na području energije vjetra i
sunčeve energije. Projektom se želi dati doprinos razvoju strategije
obnovljivih izvora energije te stvoriti zakonska osnovica na tom području. Sama
izobrazba djelatnika odnosi se na područje procesuiranja podatka vezano za
energiju vjetra i sunca, te izobrazbu na području pripreme kompjuterskih modela
energije vjetra i sunca.

INDUSTRIJSKA POLITIKA

U prvom kvartalu 2004. godine, u okviru projekta
Tehnička podrška pri restrukturiranju industrije čelika u Hrvatskoj (CARDS
2002), provodit će se projekt tehničke pomoći pri restrukturiranju industrije
čelika. Prilikom izrade programa restrukturiranja imat će se u vidu činjenica
da su, u skladu s odredbama Privremenog sporazuma (Protokol 2), osnovna načela
o kojima treba voditi računa u procesu restrukturiranja održivost tvrtke,
ograničen iznos i intenzitet potpore te racionalizacija i smanjivanje
kapaciteta.

Plan restrukturiranja
bit će pripremljen do ožujka 2004., kao što je definirano Planom provedbe
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. U sklopu programa CARDS 2002
pripremit će se i Nacionalna strategija razvoja sektora čelika. Jedna od dvije
postojeće željezare – Željezara Sisak koja zapošljava 1.700 djelatnika je
privatizirana, dok je druga – Jadranska željezara, koja zapošljava 400 djelatnika,
u postupku privatizacije. Tarife točno prate protokol 2 Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju.

MALO I SREDNJE PODUZETNIŠTVO

Nisu predviđene mjere jačanja administrativne
sposobnosti.

ZNANOST I ISTRAŽIVANJE

Integriranje znanosti i tehnologije RH u
Europski istraži­vački prostor utvrđeno je Strategijom razvitka znanosti u
Republici Hrvatskoj u 21. stoljeću i novim Zakonom o znanstvenoistraživačkoj
djelatnosti i visokom obrazovanju. Ti dokumenti predviđaju korjenite promjene
kako bi se ostvario djelotvoran i poticajan sustav znanosti i tehnologije po
uzoru na zemlje Europske unije. Iz takve orijentacije proizlazi politika
znanstvenog razvitka kojom se podržava optimalno uključivanje znanosti i
tehnologije RH u Europski istraživački prostor.

Uključivanje sustava znanosti i tehnologije RH u
Europski istraživački prostor odvija se u sklopu programa tehničke pomoći CARDS
i TEMPUS, u sklopu bilateralnih programa sa zemljama članicama EU i posebnih
napora uloženih u povećanje sudjelovanja u multilateralnim programima EU
(EUREKA, Peti okvirni program, Šesti okvirni program).

Program CARDS je značajan instrument
integriranja RH u područje istraživanja i tehnološkog razvoja Europske unije.
Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa odobrena su tri projekta u područjima
važnim za razvoj sustava visokog obrazovanja i znanosti:

• CARDS 2002 – Mobilnost u visokom obrazovanju:
politika i zakonodavstvo o priznavanju diploma. Početak provedbe projekta
očekuje se početkom 2004. godine.

• CARDS 2003 – Razvoj infrastrukture za
intelektualno vlasništvo u području istraživanja i razvoja. Projekt predviđa
potporu razvoju Instituta za tehnologijsku politiku i razvoj, te obuku
zaposlenika Instituta.

• CARDS 2003 – Daljnje unaprjeđivanje Agencije
za osiguranje kvalitete i pratećeg informacijskog sustava u visokom
obrazovanju. U sklopu projekta osigurat će se podrška Agenciji za osiguranje
kvalitete i umrežavanje sveučilišnih informatičkih sustava što podrazumijeva
izradu procjene o potrebi za obukom te, na temelju procjene, organizaciju
odgovarajuće obuke za obje komponente projekta.

Program TEMPUS koji je prvenstveno usmjeren na
restrukturiranje visokog obrazovanja obuhvaća 22 projekta u kojima hrvatska
visoka učilišta sudjeluju bilo kao koordinatori bilo kao članovi konzorcija.

Solidan temelj za uspješnu integraciju u
Europski istraži­vački prostor predstavlja bilateralna suradnja sa zemljama
članicama EU i pristupajućim zemljama. S ovim zemljama Hrvatska realizira
ukupno 152 bilateralna znanstvenoistraživačka projekta kako slijedi: Austrija
(20), Francuska (11), Italija (12), Njemačka (19), Slovenija (73) i Velika
Britanija (17). Osim znanstvenoistraživačkih projekata modaliteti suradnje
obuhvaćaju i studijske boravke za specijalizaciju kadrova, te stipendije za
poslijediplomski studij u inozemstvu.

U sklopu
znanstvenoistraživačkih programa Europske unije Hrvatska je aktivna u EUREKI, u
Petom okvirnom programu i u Šestom okvirnom programu. Program EUREKA
predstavlja značajnu poveznicu između istraživačkih institucija i gospodarskog
sektora, prije svega kroz zajedničko uključivanje domaće znanstvene zajednice i
inovativnih malih i srednjih poduzeća u međunarodne istraživačko-razvojne
projekte. U sklopu programa EUREKA RH sudjeluje u 22 projekta, 7 mreža i 2
»cluster« projekta. Od ulaska u punopravno članstvo programa EUREKA 2000.
godine Ministarstvo znanosti i tehnologije je EUREKA projekte sufinanciralo u
ukupnom iznosu od 2,4 milijuna EUR od ukupno 9 milijuna EUR koliko iznosi
hrvatsko sufinanciranje programa EUREKA. Uz sufinanciranje Ministarstva
projekte programa EUREKA sufinanciraju hrvatski partneri na projektu. U sklopu
Petog okvirnog programa Hrvatska je realizirala 29 projekata. U Šestom okvirnom
programu EU do sada su podnesena 73 prijedloga projekata čija je evaluacija u
tijeku.

Značajno iskustvo je
sudjelovanje u sve-europskom programu COST, u kojem Hrvatska trenutno ima 39
projekata koji su bili dodatno sufinancirani od strane Ministarstva znanosti i
tehnologije s oko 100,000 EUR godišnje.

Osim navedenih oblika
uključivanja znanosti i tehnologije RH u Europski istraživački prostor, tijekom
2004. godine predviđaju se i određene institucionalne izmjene na tom području.
Pod prioritetne aktivnosti se tako ubrajaju imenovanje savjetodavnog tijela za
pitanje znanosti Nacionalnog vijeća za znanost te imenovanje područnih
znanstvenih i umjetničkih vijeća i matičnih odbora.

OBRAZOVANJE i USAVRŠAVANJE

Na temelju Zakona o Zavodu za školstvo Republike
Hrvatske (NN 152/03), Zavod za unaprjeđivanje školstva prestao je s radom 30.
studenog 2003. g. kao uprava u okviru Ministarstva prosvjete i športa, a od 1.
prosinca 2003. g. počeo je s radom novoustrojeni Zavod za školstvo RH. Novi
zavod će biti uspostavljen kao središnja, stručno-razvojna služba na području
inicijalnog obrazovanja (predškolski odgoj, osnovno i srednje školstvo).
Sukladno Statutu i razvojnim planovima, u novom Zavodu za školstvo RH osnovano
je:

• tajništvo;

• stručni odjeli (Odjel za razvoj kurikuluma i
istraživanja, Odjel za stručno-pedagošku pomoć i trajnu izobrazbu, Odjel za
strukovno obrazovanje, Odjel za informacijsko-dokumentacijsku djelatnost i
nakladništvo);

• Centar za međunarodnu suradnju i Centar za
obrazovanje odraslih;

• područne jedinice u regionalnim središtima –
Zagreb, Split, Rijeka, Osijek.

Trenutačno je u Zavodu za školstvo uposleno 85
djelatnika, a planom razvoja Zavoda za školstvo predviđeno je da do kraja 2004.
godine budu uposlena 160 djelatnika, do kraja 2005. g. 260 djelatnika a u
konačnosti 2006. g. 375 djelatnika.

S ciljem stvaranja
neovisnog sustava vrednovanja rezultata procesa obrazovanja, tijekom 2004.
godine predviđeno je i osnivanje Nacionalnog ispitnog centra obrazovanja.

U području visokog
obrazovanja prioriteti za 2004. godinu su imenovanje članova Nacionalnog vijeća
za visoku naobrazbu, te osnivanje Agencije za znanost i visoko obrazovanje.
Pred­viđeni rok za provedbu ovih mjera je veljača 2004. godine

Na temeljuobveza koje
proizlaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, CARDS program osigurava
financijsku podršku za provođenje projekata na području strukovnog obrazovanja
i osposobljavanja, posebno s obzirom na imperative koje nameću elementi kao što
su institucionalno jačanje, decentralizacija obrazovanja na lokalne vlasti,
upravljanje obrazovanjem te unaprje­đivanje kvalitete obrazovanja. U kontekstu
općeg cilja – stvaranja osnove za moderan, fleksibilan, i visokokvalitetan
sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji je sposoban odgovarati na
potrebe tržišta rada – očekuje se postizanje odgovarajuće usklađenosti strukovnog
obrazovnog sustava s relevantnim zakonodavstvom Zajednice. Sukladno izraženom
interesu pojedinih škola za stalnim inovacijama koje relevantne državne/lokalne
institucije do sada nisu mogle sustavno pratiti, CARDS projekti će kroz
provedbu planiranih pilot-aktivnosti u velikoj mjeri doprinijeti promidžbi
inovacija te različitih primjera dobre prakse, kako onih iz EU zemalja, tako i
hrvatskih.

Tijekom 2004. godine
očekuje se provedba sljedećih pro­jeka­ta:

• CARDS 2001- Ljudski
potencijali – Strukovno obrazovanje i osposobljavanje (SOO) čiji je cilj razvoj
zakonodavnog okvira i propisa o SOO-u, te izrada faznog programa provedbe
propisa, osposobljavanje kritične mase dionika za reforme SOO-a, ustrojavanje
institucija za nastavak predloženih reformskih zahvata te daljnje
osposobljavanje strukovnih nastavnika i stručnih učitelja u Hrvatskoj. Važna
komponenta projekta je i razvoj kurikuluma i osiguravanje kvalitete, kroz koju
će se pripremiti nastavni programi na sektorskoj i regionalnoj osnovi te
provesti pilot projekti. Ova komponenta predstavlja početni zahvat u nastavne
sadržaje, metodologiju razvoja kurikuluma i uključuje elemente kurikularnog
planiranja u strukovnom obrazovanju.

• CARDS 2002 - Strukovno obrazovanje i
osposobljavanje - Modernizacija i izgradnja institucija. Projekt će pružiti
podršku Zavodu za školstvo kao modernoj pedagoškoj instituciji putem izrade
pouzdanih analiza, smjernica i razvojnih planova za SOO, dodatno će proširiti
koncept za reformu SOO-a i podržati upravljanje obrazovanjem u decentraliziranom
okruženju, te unaprijediti holističke reforme kurikuluma i osposobljavanje
nastavnika (kako u početnom i kontinuiranom profesionalnom razvoju tako i u
perspektivi cjeloživotnog učenja) započete kroz CARDS 2001 projekt.

Tijekom 2004. g. započet će uključivanje
Republike Hrvat­ske u međunarodni Program provjere znanja (PISA PROGRAM), koji
se planira provesti u 2006. g.

TELEKOMUNIKACIJE I POŠTANSKE
USLUGE

Telekomunikacijske usluge

Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka
obavlja poslove utvrđene Zakonom o telekomunikacijama u sklopu Uprave pošte i
telekomunikacija. Djelokrug i unutarnje ustrojstvo uskla­đeno je sa zahtjevima
i potrebama djelotvornog obavljanja upravnih i stručnih poslova u području
telekomunikacija i informacijske tehnologije, na način da je uz postojeća dva
odjela (Odjel pošte i Odjel telekomunikacija) ustrojen i Odjel za razvoj
informacijskog društva. U 2004. godini predstoji popunjavanje pred­viđenog
broja radnih mjesta (najmanje 10-ak visokoobrazovanih stručnjaka elektrotehničke,
matematičko-informatičke, prometne, pravne i ekonomske struke), kao i dodatno
stručno usavršavanje postojećih državnih službenika u Upravi pošte i
telekomunikacija.

Također je u 2004.
godini potrebno izvršiti popunjavanje odgovarajućeg broja radnih mjesta
(najmanje 6) i dodatno stručno osposobljavanje inspektora telekomunikacija u
okviru Uprave inspekcijskih poslova, kako bi se omogućilo djelotvorno
obavljanje inspekcijskog nadzora nad provedbom Zakona o telekomunikacijama i
Zakona o elektroničkoj trgovini.

Zakonom o
telekomunikacijama predviđeno je osnivanje Hrvatske agencije za
telekomunikacije kao nacionalne regulatorne agencije za obavljanje regulatornih
i drugih poslova utvrđenih Zakonom o telekomunikacijama. Hrvatska agencija za
telekomunikacije je samostalna, neprofitna i neovisna pravna osoba s javnim
ovlastima, njezin je osnivač Republika Hrvatska, a osnivačka prava ostvaruju
Hrvatski sabor i Vlada Republike Hrvatske. Agencija za svoj rad odgovara
Hrvatskom saboru. Rad Agencije je javan, a Zakonom je zabranjen svaki oblik
utjecaja na rad Agencije koji bi mogao dovesti u pitanje njezinu samostalnost i
neovisnost.

Hrvatskom agencijom za
telekomunikacije upravlja Vijeće Agencije koje se sastoji od pet članova, koje
imenuje i razrješava Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, na
razdoblje od pet godina. Članovi Vijeća Agencije dužnost obnašaju
profesionalno, a Zakonom su precizno određeni uvjeti koje moraju ispunjavati
osobe koje se imenuju za članove Vijeća Agencije, dužnosti koje su nespojive s
članstvom u Vijeću Agencije, kao i uvjeti za razrješenje članova Vijeća
Agencije prije isteka razdoblja na koje su imenovani.

Predsjednik Vijeća Agencije predstavlja i
zastupa Agenciju te odgovara za zakonitost rada Agencije. Agencija ima stručnu
službu za obavljanje stručnih, administrativnih i tehničkih poslova za potrebe
Agencije, a stručnom službom rukovodi upravitelj Agencije, koji za svoj rad
odgovara Vijeću Agencije.

U nadležnosti Hrvatske agencije za
telekomunikacije su slje­deći poslovi:

• donošenje odluka o davanju i oduzimanju
koncesija i doz­vola u telekomunikacijama,

• nadzor i regulacija cijena i kakvoće
telekomunikacijskih usluga,

• rješavanje sporova između operatora te između
operatora i davatelja usluga,

• rješavanje sporova između davatelja usluga i
korisnika us­lu­­ga, uz posredovanje Vijeća korisnika telekomunikacijskih
usluga,

• donošenje odluka i rješenja u vezi s
obavljanjem drugih regulatornih poslova koji su u nadležnosti Agencije,

• upravljanje adresnim i brojevnim prostorom u
telekomunikacijama i izrada pripadajućih planova,

• upravljanje radiofrekvencijskim spektrom,
izrada Tablice namjene radiofrekvencijskog spektra i planova dodjele radijskih
frekvencija,

• provedba postupka usklađivanja radijskih
frekvencija na domaćoj i međunarodnoj razini te dodjela radijskih frekvencija,

• kontrola
radiofrekvencijskog spektra i poduzimanje mjera zaštite od štetnih smetnji,

• sklapanje ugovora o
koncesiji za frekvenciju za obavljanje telekomunikacijskih usluga, te ugovora o
koncesiji za obavljanje djelatnosti radija i televizije u skladu sa Zakonom o
elektroničkim medijima,

• predlaganje nacrta
podzakonskih propisa koje donosi ministar na temelju Zakona o
telekomunikacijama,

• davanje stručnih
mišljenja o pojedinim pitanjima iz područja telekomunikacija i provedbe Zakona
o telekomunikacijama i propisa donesenih na temelju tog Zakona, na zahtjev
zainteresiranih osoba,

• priređivanje stručnih
skupova, javnih savjetovanja te ispitivanja tržišta i javnog mnijenja u vezi s
pojedinim pitanjima iz područja telekomunikacija,

• obavljanje poslova
međunarodne suradnje s međunarodnim telekomunikacijskim organizacijama i
institucijama te sudjelovanje u radu njihovih stručnih tijela i radnih skupina,
uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva pomorstva, prometa i
veza,

• suradnja s inozemnim
regulatornim tijelima u telekomunikacijama,

• obavljanje drugih
poslova utvrđenih Zakonom o telekomunikacijama i Statutom Agencije.

Dio navedenih poslova
Agencije od posebnog je interesa za Republiku Hrvatsku, te ih Agencija obavlja
na temelju javne ovlasti. Odluke Vijeća Agencije su konačne i protiv njih nije
dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom
Republike Hrvatske. Vijeće Agencije podnosi Hrvatskom saboru i Vladi Republike
Hrvatske godišnje izvješće o svojem radu te o stanju i ostvarivanju načela i
ciljeva regulacije telekomunikacijskog tržišta u Republici Hrvatskoj.

Sredstva za obavljanje
poslova Hrvatske agencije za telekomunikacije, ne osiguravaju se iz državnog
proračuna Republike Hrvatske, već iz sljedećih izvora:

• od dijela naknade za
uporabu radijskih frekvencija koji, izražen u postotku, ne može biti manji od
5%, što utvrđuje Vlada Republike Hrvatske,

• od naknade za uporabu
adresa i brojeva, iz iznosa od 0,2% od ukupnog godišnjeg bruto prihoda koji su
u prethodnoj godini u obavljanju telekomunikacijskih usluga i djelatnosti
ostvarili koncesionari i davatelji telekomunikacijskih usluga, osim
koncesionara radiodifuzijskih usluga.

U području
telekomunikacija proveden je projekt potpore Vijeću za telekomunikacije u
iznosu od 185.000 eura, u razdoblju od studenog 2002. do travnja 2003. Uz
navedeno, Ministarstvo prima podršku pri razvoju tržišta telekomunikacija kroz
dodatni CARDS projekt vrijedan 173.000 eura, u sklopu kojeg se vrši analiza
novog regulatornog okvira i pripremaju podzakonski propisi, koji se donose na
temelju Zakona o telekomunikacijama, a koristit će ih Ministarstvo nadležno za
telekomunikacije.

Poštanske usluge

Novim Zakonom o pošti
predviđeno je osnivanje samostalnog i neovisnog regulatornog tijela – Vijeća za
poštanske usluge, u skladu sa standardima regulacije poštanskog prometa i
poštanskih usluga na razvijenim europskim i svjetskim poštan­skim tržištima.
Vijeće za poštanske usluge je samostalna, neovisna i neprofitna pravna osoba s
javnim ovlastima.

Vijeće za poštanske
usluge sastojat će se od pet članova koje imenuje i razrješava Hrvatski sabor
na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, na razdoblje od pet godina. Predsjednika
i zamjenika predsjednika Vijeća imenuje Hrvatski sabor iz reda članova Vijeća.
Predsjednik Vijeća za poštanske usluge predstavlja i zastupa Vijeće te je
jedini član Vijeća koji svoju dužnost obavlja profesionalno. Zakonom su
precizno određeni uvjeti koje moraju ispunjavati osobe koje se imenuju za
članove Vijeća, dužnosti koje su nespojive s članstvom u Vijeću, kao i uvjeti
za razrješenje članova Vijeća prije isteka razdoblja na koje su imenovani.

Vijeće za poštanske
usluge imat će stručnu službu koja obavlja administrativne, stručne i tehničke
poslove za potrebe Vijeća, kao i poslove obavljanja tehničkih pregleda.

Vijeće za poštanske
usluge donosi rješenja na temelju javne ovlasti u sljedećim slučajevima:

• izdavanja i
oduzimanja dozvola za obavljanje poštanskih usluga,

• utvrđivanja iznosa
sredstava iz državnog proračuna, u svrhu podmirivanja troškova javnog
operatora, u slučaju kad se oni ne mogu podmiriti iz dobiti javnog operatora,

• rješavanja sporova u
vezi s davanjem pristupa javnoj poš­tanskoj mreži.

U nadležnosti Vijeća za
poštanske usluge je i obavljanje sljedećih poslova:

• određivanje cijena
rezerviranih poštanskih usluga, na prije­d­­log javnog operatora,

• praćenje primjene
cijena poštanskih usluga i predlaganje nadležnom tijelu državne uprave
poduzimanja zakonskih mjera u slučaju kad davatelj poštanskih usluga donosi ili
primjenjuje cije­ne suprotno mjerilima utvrđenima Zakonom o pošti,

• davanje suglasnosti na opće uvjete davatelja
poštanskih us­lu­ga,

• davanje suglasnosti na opći akt javnog
operatora kojim se uređuju uvjeti i cijena pristupa javnoj poštanskoj mreži,

• praćenje razvoja poštanske djelatnosti i
tržišta poštanskih usluga i poduzimanje potrebnih mjera za osiguranje
ravnopravnog i djelotvornog tržišnog natjecanja na tržištu poštanskih usluga,

• osiguravanje korisnicima usluga ravnopravnih
uvjeta za korištenje poštanskih usluga,

• vođenje upisnika davatelja poštanskih usluga,

• objavljivanje popisa davatelja poštanskih
usluga u »Narodnim novinama«,

• donošenje poslovnika o svojem radu.

KULTURA I AUDIOVIZUALNA
POLITIKA

Ministarstvo kulture planira tijekom 2004.
godine upućivati službenike na organizirano obrazovanje za europske integracije
(seminari, studijska putovanja i sl.), kao i na seminare koji se bave temama
upravnog postupka i upravnih sporova, uredskog poslovanja, službeničkih odnosa,
sustava lokalne i područne (regionalne) samouprave, ustavnog uređenja, sustava
državne uprave, usavršavanja na području informatizacije, te upravljanja i
rukovođenja. Napose će se službenicima osigurati mogućnost pohađanja tečajeva
stranih jezika. Ostvarivanje ovoga programa zavisit će od sredstava osiguranih
u državnom proračunu.

REGIONALNA POLITIKA

Tijekom 2004. godine provodit će se niz mjera
usmjerenih na jačanje administrativne sposobnosti za upravljanje regionalnom
politikom te također, općenito, za što učinkovitiju pripremu, provedbu i
praćenje provedbe projekata koji se financiraju iz sred­stava Europske unije.

Od institucionalnih mjera potrebno je izdvojiti
sljedeće:

1. Temeljem Analize i preporuka za organizaciju
i management Fonda za regionalni razvoj RH, dokumenta koji je rezultat projekta
CARDS 2001 – Jačanje kapaciteta za strateško planiranje na području regionalnog
razvoja planira se:

• reorganizacija unutarnjeg ustrojstva Fonda za
regionalni razvoj bazirana na funkcionalnoj podjeli zadataka;

• osnivanje tri
funkcionalne jedinice: Odjela za razvojnu po­li­tiku i prikupljanje sredstava,
Odjela za implementaciju programa i Odjela za administrativne poslove.
Predviđeno je zapo­šljavanje 5-8 novih djelatnika.

2. Sukladno čl. 12.
Memoranduma o suglasnosti o osnivanju Središnje jedinice za financiranje i
ugovaranje, uspostavit će sustav praćenja decentraliziranih projekata iz
programa CARDS na nacionalnoj razini. Praćenje decentraliziranih projekata na
nacionalnoj razini provodit će se kroz dva odbora:

• Zajednički odbor za
praćenje (ZOP) koji čine Nacionalni koordinator za programe pomoći i suradnje s
EU, Dužnosnik za ovjeravanje programa i predstavnik Europske komisije. Zajed­nički
odbor za praćenje će se sastajati najmanje jednom godišnje i pregledavati sve
programe koji su financirani iz decentraliziranih programa EZ-a. Na osnovi
izvješća o nadzoru ZOP će procjenjivati napredak programa s obzirom na
operativne ciljeve iskazane u Sporazumu o financiranju. ZOP će također davati
preporuke vezano uz promjenu prioriteta i/ili prenamjenu sredstava pomoći EZ-a,
ako to bude potrebno, kako bi se osiguralo ispu­njenje ciljeva zacrtanih
godišnjim sporazumima o financiranju programa CARDS.

• Pododbor/e za praćenje koji se sastoji/e od
predstavnika Nacionalnog koordinatora za programe pomoći i suradnje s EU,
predstavnika Dužnosnika ovlaštenog za ovjeravanje programa te predstavnika
Komisije. Pododbor/i će ocjenjivati napredak svih decentraliziranih programa i
njihovih komponenata te ugovora, u skladu s pravilima koja se primjenjuju na
decentralizirani sustav provedbe. Pododbor/i će razmatrati stvarno stanje s
obzirom na plan, dinamiku provedbe i ugovaranje, financijski tok i strukturu
upravljanja programima i projektima, davati preporuke za pobolj­šanje, a ako se
ti koraci ne budu provodili, poduzimat će potrebne korektivne korake.
Pododbor/i će odgovarati ZOP-u, a prije nego što održi godišnji sastanak
podnijet će mu opći detaljan izvještaj o decentraliziranim programima.

S obzirom na izvjesnost daljnje decentralizacije
većeg broja projekata iz proračunske godine CARDS 2003., realno je za očekivati
da će se tijekom sljedeće godine povećati broj zaposlenika u Središnjoj
jedinici za financiranje i ugovaranje, sukladno stvarnim potrebama te odredbama
Memoranduma o suglasnosti koje reguliraju ovo pitanje.

Uz navedene organizacijske izmjene, provodit će
se i niz aktivnosti s ciljem stručnog usavršavanja za potrebe provedbe programa
pomoći EU, kao i mjera vezanih uz regionalnu politiku:

1. Tijekom 2004. godine kroz implementaciju
projekta Strategija i jačanje kapaciteta za regionalni razvoj za koji je
odobrena tehnička pomoć iz programa CARDS 2002 planira se održati niz seminara
i treninga za širok krug relevantnih dionika sa svih razina odlučivanja vezanih
uz regionalnu politiku i EU praksu na tom području (poglavlje 21 acquisa).
Također će se u okviru navedenog projekta u tijeku 2004. godine izraditi
izvješće o kapacitetima za provođenje politike regionalnog razvoja.

Većina seminara i treninga održat će se tijekom
2004. godine a ukupno se za vrijeme trajanja projekta tj. tijekom 2004. i 2005.
godine planira najmanje:

• 10 informativnih/konzultacijskih radionica za
relevantne dionike u procesu izrade Nacionalne strategije regionalnog razvo­ja;

• 5 informativnih/konzultacijskih radionica za
relevantne dionike u procesu izrade Zakona o regionalnom razvoju;

• 5 općenitih treninga vezanih uz regionalnu
politiku EU, strukturne fondove, strateško planiranje i prekograničnu suradnju;

• 10 tehničkih treninga o programiranju i
pripremi projekata, implementaciji, praćenju i evaluaciji, financijskom
upravljanju i kontroli;

• 2 seminara na visokoj razini vezano uz
Nacionalnu strategiju regionalnog razvoja i Zakonu o regionalnom razvoju.

Nadalje, Jedinica za implementaciju spomenutog
projekta, osim što će sudjelovati na svim gore spomenutim seminarima i
radionicama, jačat će svoje kapacitete vezane uz planiranje i provođenje
politike regionalnog razvoja i na dnevnoj osnovi.

Pored obuke direktno vezane uz regionalnu
politiku i EU praksu na tom području, tijekom 2004. godine predviđena je
kontinuirana edukacija tijela državne uprave uključenih u korištenje programa
pomoći EU, i to:

1. Kontinuirano osposobljavanje državnih
službenika na središnjoj i lokalnoj razini o osnovama projektnog ciklusa
Europske unije, te pripremi projektnih dokumenata za natječaje temeljem kojih
se raspisuju projekti koje financira Europska zajednica.

2. Sukladno čl. 4.,
stavak 5. Memoranduma o suglasnosti planirana je obuka djelatnika Središnje
jedinice za financiranje i ugovaranje. Obuka iz područja javne nabave, te
financijskog i administrativnog upravljanja projektima započeta je u 2003.
godini te se planira kontinuirano provoditi i tijekom 2004. Organizirana je uz
pomoć stranih stručnjaka koje financira Europska komisija u okviru projekta
OBNOVA 2000 - Potpora tijelima hrvatske Vlade zaduženima za koordinaciju,
upravljanje i praćenje financijske pomoći Europske unije, i u suradnji s
Delegacijom Europske komisije u Republici Hrvatskoj. Navedenim projektom
Središnjoj jedinici za financiranje i ugovaranje dodijeljena je tehnička
potpora s ciljem učinkovitog administrativnog i financijskog upravljanja
projektima koji se provode na decentraliziranoj osnovi, prihvaćanjem svih
relevantnih EU propisa i procedura koji se odnose na natječajni postupak,
ugovaranje, plaćanje i financijsko izvještavanje.

3. U sklopu projekta
CARDS 2003 – Potpora hrvatskim državnim tijelima pri koordinaciji pomoći EU i
EU integracijskim procesima (početak se očekuje krajem 2004. godine) vršit će
se osposobljavanje djelatnika tijela državne uprave za sustavno praćenje i
izradu izvješća o projektima koji se financiraju sredstvima Europske zajednice.

Nadalje, pored
spomenutog, u periodu od 2004. do 2006. godine planira se i niz
institucionalnih i administrativnih mjera vezanih uz unaprjeđenje procesa
planiranja i pripreme proračuna, unapređenje informacijskog sustava riznice i
sustava za strateško planiranje, izradu baze i utvrđivanje kriterija za
mjerenje fiskalnog kapaciteta lokalnih jedinica za potrebe fiskalne
decentralizacije, o čemu je više navedeno u poglavlju 3.29. NPPEU-a.

OKOLIŠ

Na području zaštite
okoliša, tijekom 2004. godine planirano je niz mjera s konkretnim aktivnostima,
usmjerenim na jačanje administrativne sposobnosti, koje su u nastavku navedene
prema zasebnim tematskim cjelinama.

Usklađivanje
zakonodavstva na području zaštite okoliša

U cilju jačanja
administrativnih sposobnosti na području usklađivanja zakonodavstva, u okviru
projekta CARDS 2002 Strategija približavanja okolišnom zakonodavstvu EU,
Europska komisija osigurat će stručnu podršku u procesu usklađivanja
zakonodavstva u području otpada, zaštite zraka i IPPC Direktive. Komplementarno
projektu koji financira Europska komisija, u 2004. godini pružit će se i
podrška iz programa REReP kroz sljedeće projekte:

• REReP 1.3. Pomoć u
izradi i prilagodbi propisa u području zaštite okoliša u Jugoistočnoj Europi.
Cilj programa je jačanje kapaciteta u usklađivanju hrvatskih propisa sa
zakonodavstvom EU.

• REReP 1.7. Jačanje
nacionalnih agencija zaštite okoliša i njihovih inspektorata u Jugoistočnoj
Europi. Svrha projekta je uspostaviti Balkansku mrežu za pravnu usklađenost u
području zaštite okoliša i provedbu (BERCEN), koja pomaže i potiče primjenu propisa
u JI Europi kroz distribuciju informacija, pronalaženje zajedničke osnove za
suradnju, i razvoj projekata od zajedničkog interesa država uključenih u Mrežu.
Članice BERCEN mreže će zajednički raditi na ubrzanju provedbe okolišnog
zakonodavstva i povećanju učinkovitosti naredbodavnih agencija i inspektorata.
Izvori financiranja provedbe su programi EU (Phare/OBNOVA), Ministarstvo
vanjskih poslova Nizozemske, Ministarstvo vanjskih poslova Norveške i Finski
okolišni institut (Suomen Ympäristökeskus - SYKE). Planira se da projekt traje
do završetka procesa pridruživanja Europskoj uniji u regiji. Nakon toga će se
Mreža integrirati u jednu od postojećih mreža među državama članicama EU.

Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva tijekom 2004. godine planira
zaposliti 2 djelatnika s VSS za rad na pripremi i provedbi projekata iz EU
programa pomoći u Odjelu za EU integracije i međunarodne projekte i 2
djelatnika u Odjelu za normativno-pravne poslove, međunarodno pravne poslove i
usklađivanje pravnih propisa s propisima EU, za poslove na usklađivanju
zakonodavstva. Izvor financiranja je državni proračun, a procjena potrebnih
financijskih sredstava za 1 godinu iznosi oko 400.000 HRK.

Također se planira
zatražiti tehnička pomoć za izradu pro­jekata izobrazbe lokalne i regionalne
samouprave, vezano za provedbu Zakona o zaštiti okoliša, Zakona o zaštiti zraka
i Zakona o otpadu.

Procjena utjecaja na
okoliš

Na području procjene
utjecaja na okoliš (PUO) planirana je provedba projekta CARDS 2003 Provedba
procjene utjecaja na okoliš – smjernice i obuka. Cilj projekta je povećanje
održivosti razvojnih projekata u Hrvatskoj, odnosno jačanje i olakšavanje
provođenja procjene utjecaja na okoliš sukladno standardima i praksi EU.
Odobrena financijska sredstva iznose 0,7 MEUR, a izrada Opisa posla (terms of
reference) predviđena je za prvu polovinu 2004. godine.

U sklopu iste
proračunske godine CARDS programa odobren je i projekt Procjena učinaka
razvojnih strategija na okoliš, u okviru kojeg će se provoditi aktivnosti
vezane uz:

• jačanje
institucionalne sposobnosti za provođenje postupaka strateške procjene zaštite
okoliša, za planove i programe na nacionalnoj i regionalnoj razini;

• provedbu strateške
procjene zaštite okoliša i razvoj među-mrežnih učinaka izabranih sektorskih
politika.

Ukupna vrijednost
odobrene pomoći iznosi 0,8 MEUR. Dio sredstava je predviđen i za provedbu
aktivnosti vezanih uz razvoj integriranog pilot programa na Jadranu (vidjeti
poglavlje o upravljanju obalnim i otočnim područjem). Izrada Opisa posla (ToR)
za spomenuti projekt predviđena je za prvu polovicu 2004. godine. Trajanje
projekta se predviđa na 24 mjeseca.

Vezano uz PUO i
sudjelovanje javnosti, planira se zatražiti i tehnička pomoć za izradu analize
usklađenosti sudjelovanja javnosti u postupku procjene PUO-a, strateške
procjene utjecaja na okoliš i postupka izdavanja ekološke dozvole.

Pristup informacijama i
sudjelovanje javnosti

U području pristupa
informacijama i sudjelovanja javnosti planira se provedba projekta CARDS 2003 –
Promicanje pristupa informacijama i sudjelovanja javnosti u pitanjima zaštite
okoliša sukladno Aarhuškoj konvenciji. Izrada Opisa posla započeta je u
prosincu 2003., uz osigurana financijska sredstva od 0,3 MEUR.

Kakvoća zraka i klimatske promjene

Na području kakvoće zraka i promjene klime
planira se zapošljavanje 2 djelatnika VSS za potrebe izrade Strategije zaštite
zraka i provedbe klimatskog programa i rada na projektu Operativni plan za
provedbu klimatskog programa.

Gospodarenje otpadom

Na području gospodarenja
otpadom provodit će se tri projekta:

• CARDS 2001 –
Sposobnosti općina za gospodarenje oko­li­šem i infrastruktura (MEMC). Odobrena
financijska sredstva iznose 1,8 MEUR, a provedba projekta trebala bi započeti
početkom 2004. godine i trajati 20 mjeseci.

• CARDS 2002 – Pilot
strategija gospodarenja otpadom za Dalmaciju. Izrada Opisa posla (ToR) za ovaj
projekt započet će u prvoj polovici 2004. godine, a njegovo predviđeno trajanje
je 18 mjeseci. Financijska sredstva namijenjena provedbi projekta iznose 0,8
MEUR.

• Interreg III B CADSES
Projekt bazena rijeke Drave – pilot projekt Odlaganje komunalnog otpada
sjeverozapadne Hrvatske, koji će trajati 36 mjeseci, a izvori financiranja
provedbe su EU INTERREG III B CADSES u iznosu od 50,000 €; Republika Hrvatska u
iznosu od 750,000 €; Republika Austrija u iznosu od 759,834 € te Republika
Mađarska u iznosu od 24,000 €.

Upravljanje vodama

U području upravljanja
vodama planira se uspostava Odjela za provedbu Okvirne direktive o vodama
(Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council) u
Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, a u sastavu uprave
nadležne za vode s načelnikom Odjela i 8 zaposlenika s VSS. Izvor financiranja
je državni proračun. U svezi izobrazbe djelatnika, predviđena je edukacija
stručnjaka iz područja upravljanja vodama u suradnji s Kraljevinom Nizozemskom,
Japanom, te u sklopu Konvencije za zaštitu rijeke Dunava, sredstvima iz
državnog proračuna i u sklopu programa UNDP/GEF (potrebna financijska sredstva su
200.000 HRK).

Tijekom 2004. godine
provodit će se projekt CARDS 2002 – Informacijski sustav za vode -
standardizacija i monitoring u trajanju od 12 mjeseci i vrijednosti 800.000 €.
Cilj projekta je poboljšanje informacijskog sustava za vode, što će osigurati
zaštitu i racionalno korištenje vodnih resursa. Dio koji se odnosi na izobrazbu
djelatnika vezan je za organizaciju seminara u domeni standardizacije i
kontrole kvalitete podataka, uz izobrazbu o postupcima monitoringa (real time
data gathering).

Na području zaštite
voda i obalnog područja, planirana je suradnja Republike Hrvatske i Kraljevine
Nizozemske u sklopu koje je identificiran projekt institucijskog jačanja, pod
nazivom »Elementi za formuliranje vodnogospodarskih planova na vodnim
područjima obalnog pojasa Hrvatske«.

Upravljanje obalnim i
otočnim područjem

U području upravljanja
obalnim i otočnim područjem odobreni su sljedeći projekti:

• CARDS 2003 –
potprojekt Razvoj integriranog pilot programa na Jadranu u okviru projekta
Procjena učinaka razvojnih strategija na okoliš. Cilj projekta je ustrojavanje
okvira za zaštitu Jadrana na državnoj razini. Početak izrade Opisa posla
predviđen je za sredinu 2004. godine.

• Projekt Upravljanje okolišem u jadranskom
morskom i obalnom području, koji se provodi na bilateralnoj osnovi u suradnji s
Njemačkim društvom za tehničku suradnju (GTZ). Svrha projekta je redefiniranje
obveza i jačanje institucionalne i stručne organizacije Ministarstva zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, Pododsjeka za zaštitu mora i
priobalja. Projekt je započeo u svibnju 2003. godine i trajat će do kraja 2004.
godine, a odobrena financijska sredstva iznose 200,000 EUR. U okviru istog
projekta planira se zaposliti 1 viši savjetnik u 2004. godini.

• Projekt Sveobuhvatni
plan upravljanja okolišem obalnog područja Jadrana (ASEMP – modul Hrvatska),
koji će se provoditi temeljem Sporazuma Vlade RH i Organizacije Ujedinjenih
naroda za znanost, prosvjetu i kulturu (UNESCO) iz travnja 2003. godine.
Projekt je odobren u okviru REReP programa, Pakta o stabilnosti. Ciljevi
projekta su razviti prototipski modul mrežno dostupnog alata za sveobuhvatno
planiranje obalnim područjem Hrvatske korištenjem GIS-a i sustava podrške
odlučivanju (DSS). Vrijednost projekta je 660.000 EUR, a sredstva osigurava
Vlada Talijanske Republike.

Daljnja administrativna
mjera koju je potrebno navesti je i suradnja s ostalim državama i međunarodnim
organizacijama, u cilju zaštite mora i obalnog područja, uz uvođenje
integralnog upravljanja na principima održivog razvoja. Provođenje je planirano
u sklopu Programa za tehničku pomoć u Sredozemlju u vidu održavanja tečajeva,
radionica i seminara o pitanjima integralnog upravljanja obalnim područjima i
strateške procjene utjecaja na okoliš (SPUO). Financijska sredstva predviđena
su proračunom METAP-a za navedene aktivnosti, a izvor financiranja provedbe su
METAP partneri: Svjetska banka, Europska investicijska banka, Europska
komisija, UNDP, Finska i Švicarska.

Sredinom 2003. godine
pokrenut je Projekt »Upravljanje okolišem u jadranskom morskom i obalnom
području«, u sklopu hrvatsko–njemačke suradnje, s ciljem jačanja
administrativnog ustroja, te stručne i organizacijske sposobnosti Pododsjeka za
zaštitu mora i priobalje. U okviru projekta planira se horizontalno i vertikalno
povezati Pododsjek sa svim institucijama i organizacijama, te javnim i
poslovnim sektorima koji neposredno ili posredno sudjeluju u planiranju i
provođenju aktivnosti zaštite mora i priobalja. Na taj način bi se Pododsjek
osposobio za efikasnije provođenje međuinstitucionalne i međusektorske
suradnje, te uspostavu transparentnih odnosa u javnosti, u cilju izrade i
provođenja učinkovite politike upravljanja i zaštite mora i priobalja.

Genetski modificirani
organizmi (GMO)

Na temelju novog Zakona
o zaštiti prirode predviđeno je da Vlada RH osnuje Povjerenstvo za GMO-e kao i
tri znanstveno-stručna odbora, Znanstveni odbor za ograničenu uporabu GMO-a,
Znanstveni odbor za uvođenje GMO-a u okoliš te Odbor za novu hranu i hranu za
životinje koja sadrži GMO. Sastav, djelokrug i način rada Znanstvenog odbora za
ograničenu uporabu GMO-a te Znanstvenog odbora za uvođenje GMO-a u okoliš
propisan je Zakonom o zaštiti prirode, dok se sastav, djelokrug i način rada
Odbora novu hranu i hranu za životinje koja sadrži GMO-e propisan Zakonom o
hrani koji je u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog
gospodarstva. Osnivanje navedenih Odbora planira se za prvo tromjesečje 2004.
godine.

Zaštita od zračenja i
buke

U području zaštite od
zračenja planira se osnivanje Državnog zavoda za zaštitu od zračenja, uz
potrebna sredstva od 2 milijuna HRK iz državnog proračuna.

Na području zaštite od buke u planu je izrada
programa za izobrazbu inspektora, kao i izrada programa za izobrazbu sudionika
u provedbi zaštite od buke. U planu je i početak izobrazbe nadzornih službi te
opremanje potrebnim instrumentima.

Kemikalije

U skladu sa Zakonom o
kemikalijama, koji je u nadležnosti Ministarstva gospodarstva, rada i
poduzetništva, potrebno je osnovati Ured za kemikalije, te započeti s izradom
podzakonskih akata, koji se temelje na Zakonu o kemikalijama, a kako bi
primjena istog započela u utvrđenom roku sa 1. siječnja 2005. godine.

ZAŠTITA
POTROŠAČA I ZDRAVLJA

Za sada Vlada Republike
Hrvatske nema program obrazovanja, informiranja i program podizanja svijesti o
pitanjima zaštite potrošača. Ovaj program će se razviti uz pomoć projekta
programa CARDS 2002 - Jačanje sposobnosti na području zaštite potrošača te u
sklopu Nacionalnog programa za zaštitu potrošača kojeg će Sabor usvojiti do 31.
ožujka 2004. godine. U svrhu obrazovanja i informiranja potrošača Ministarstvo
gospodarstva je u mjesecu rujnu 2003. pripremilo prvi hrvatski priručnik za
zaštitu potrošača »Potrošački pojmovnik«, koji je podijeljen obrazovnim i
drugim institucijama, saborskim zastupnicima i zainteresiranim građanima radi
podizanja nivoa znanja o potrošačkim pravima.

PRAVOSUĐE
I UNUTARNJI POSLOVI

Međunarodna pravna
suradnja

U sastavu Ministarstva
pravosuđa, Uprave za međunarodnu pravnu pomoć, suradnju i ljudska prava
ustrojava se Odjel za prilagodbu europskom pravnom sustavu, koji će u svoja dva
odsjeka - Odsjeku za prilagodbu pravosudnog sustava te Odsjeku za prilagodbu
upravnog sustava zapošljavati 15 ljudi. Ovom organizacijskom promjenom ojačat
će se institucionalna sposobnost Ministarstva pravosuđa u odnosu na poslove
usklađivanja pravosudnog i upravnog sustava standardima i propisima Europske
unije; koordiniranje poslova usklađivanja zakonodavstva u pod­ručjima iz
djelokruga Ministarstva; suradnje s međunarodnim ustanovama u postupku
usklađivanja zakonodavstva; nadzora izrade programa za osposobljavanje
pravosudnog i upravnog sustava za usklađivanje standardima i propisima Europske
unije; suradnje s međunarodnim ustanovama u provedbi programa; te suradnje s pravosudnim
i upravnim tijelima u provedbi praćenja procesa usklađivanja zakonodavstva u
područjima iz djelokruga Ministarstva.

U odnosu na
institucionalno jačanje pravosudnih tijela, relevantni podaci navedeni su u
Poglavlju 2. Demokracija i vladavina prava, ljudska prava i zaštita manjina, u
sklopu odjeljka Sudbena vlast.

Azil

Budući da se Zakonom o
azilu sustav azila u Republici Hrvatskoj po prvi puta cjelovito i sustavno
uređuje, provođenje spomenutog Zakona zahtijevat će organizacijske i kadrovske
promjene tijela nadležnih za ovo područje.

Tijelo državne uprave
nadležno za rješavanje zahtjeva za azil je Ministarstvo unutarnjih poslova.
Poslovima azila bave se dva odsjeka unutar Odjela za strance i azil, Uprave za
inspekcijske i upravne poslove. To su Odsjek za azil i Prihvatilište za
azilante. U Odsjeku za azil sistematizacijom je predviđeno 10 radnih mjesta, 8
radnih mjesta VSS i 2 radna mjesta SSS. U Prihvatilištu za tražitelje azila
sistematizacijom su predviđena 6 radnih mjesta, od kojih 5 VSS i 1 SSS. U
Odsjeku za azil nepopunjena su 2 radna mjesta VSS. U Prihvatilištu za
tražitelje azila nepopunjena su 2 radna mjesta VSS i 1 radno mjesto SSS.

Kada Zakon stupi na
snagu, 1. srpnja 2004. godine, ovisno o broju tražitelja azila, povećat će se
broj djelatnika zaduženih za obavljanje psihosocijalne i medicinske skrbi u
Prihvatilištu.

Zakon o azilu predviđa
i uspostavljanje Prihvatilište za tražitelje azila, kao ustrojstvene jedinice
Ministarstva unutarnjih poslova, gdje će se tražiteljima azila osigurati prihvat,
smještaj i osnovna skrb do okončanja postupka.

Uspostava institucije
Prihvatilišta za tražitelje azila jedan je od ciljeva projekta CARDS 2001 -
Reforma azila. Projekt ima investicijsku komponentu kao i komponentu jačanja
institucionalne sposobnosti koja se provodi u suradnji s odabranim twinning
partnerima. U sklopu investicijske komponente ovog projekta uložit će se
800,000 € u rekonstrukcijske radove za uređenje Prihvatilišta, dok će se unutar
institucionalne komponente, između ostalog, definirati standardi i preporuke za
prihvat i smještaj tražitelja azila, integraciju prihvaćenih i povratak
odbijenih tražitelja azila.

U sklopu spomenutog
CARDS 2001 projekta financira se i uspostavljanje te opremanje
Informacijsko-dokumentacijskog cen­tra s odgovarajućom bazom podataka, u kojem
će se sustavno prikupljati, obrađivati i sistematizirati sve dostupne
informacije o zemljama podrijetla tražitelja azila, što predstavlja nužan
preduvjet za kvalitetno provođenje postupka azila. Nakon toga, prikupljene informacije
moći će se analizirati i obrađivati posebnom metodologijom prema međunarodno
prihvaćenim standardima.

Kao drugostupanjsko
upravno tijelo za rješavanje žalbi tražitelja azila i azilanata, Zakon o azilu
predviđa Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske. Predsjednika i članove
Povjerenstva imenovat će Vlada Republike Hrvatske, u roku od 30 dana od dana
stupanja na snagu Zakona o azilu, a na prijedlog ministra unutarnjih poslova.
Članove Povjerenstva bit će potrebno educirati za obavljanje poslova iz područja
azila.

Provedba CARDS projekta
Reforma azila započela je 1. ožujka 2003. godine, a planirano trajanje projekta
iznosi 16 mjeseci. Provedba ovog projekta omogućit će unapređenje zakonodavstva
i propisa u svezi azila u skladu s relevantnim među­narodnim dokumentima,
jačanje administrativnih kapaciteta institucija uključenih u postupak azila, te
jačanje postojećeg sustava obuke za djelatnike koji rade na poslovima azila
(procjeni zahtjeva za azilom, prihvatu i smještaju tražitelja azila i
azilanata).

Migracije

Za provođenje odredbi
Zakona o strancima, bit će potrebno osigurati odgovarajuće tehničke i ljudske
resurse. To podrazumijeva povećanje broja službeničkih mjesta, edukaciju
službenika, osiguranje prostorija za rad, nabavu informatičke opreme, izradu
novih obrazaca za vize i boravak, radnih i poslovnih dozvola, u skladu s
provedbenim propisima donesenim krajem 2003. g., koji se primjenjuju od početka
2004. g.

U sklopu projekta CARDS
2003 - Jačanje sposobnosti na području nezakonitih migracija – izvršit će se
analiza stanja i potreba vezano za ilegalne migracije (tokovi, trendovi itd.),
s posebnim osvrtom na organizacijske i postupovne potrebe Prihvatnog centra za
strance Ježevo, adaptaciju navedenog Centra te daljnje usavršavanje osoblja
Centra kao i policijskih službenika vezano uz postupke uhićenja ilegalnih
migranata, njihova prihvata te deportacija zrakom i kopnom.

Upravljanje granicom

Prioritet u području
upravljanja granicom je preustroj granične policije na regionalnoj i lokalnoj
razini kao i ustrojavanje novih organizacijskih oblika u policijskim upravama i
policijskim postajama te formiranje specijaliziranih i mješovitih postaja
granične policije. Sukladno navedenom, potrebno je alocirati dodatnih 500
policijskih službenika na poslove upravljanja državnom granicom, što će biti
ostvareno unutarnjom preraspodjelom postojećih ljudskih resursa Ministarstva
unutarnjih poslova.

U svrhu što
učinkovitijeg upravljanja granicama, također je potrebno sukcesivno provoditi
obrazovanje i usavršavanje gra­ničnih policajaca kroz organiziranje seminara za
rukovoditelje na temu približavanja standardima Europske unije i provođenje
skraćenog tečaja u trajanju od četiri tjedna, namijenjenog policijskim
službenicima koji već rade na poslovima granične kontrole bez prethodno
završene specijalističke obuke.

Kako bi granična
policija postigla sigurnosni standard kojeg u okviru zaštite postojećih i
budućih vanjskih granica EU u smislu Amsterdamskog ugovora prenesenog iz
Schengenskih propisa nalaže EU, Uprava za granicu otpočela je u listopadu 2002.
godine u okviru programa CARDS 2001 provedbu twinning projekta Integrirano
upravljanje granicama - granična policija. Ovim projektom obuhvaćena su sva
relevantna područja rada granične policije (usklađivanje zakonodavstva, razvoj
organizacijsko-kadrovskih modela, tehničko opremanje,
informacijsko-telekomunikacijska struktura, specifičnosti prekograničnog,
pomorskog, zračnog i željezničkog prometa, te obrazovanje i usavršavanje).

Unutar programa CARDS
2003 predviđena je provedba projekta pod nazivom Nastavak podrške i izgradnja
kapaciteta Uprave za granicu. Spomenuti projekt usmjerit će se jačanje modela
stručnog usavršavanja granične policije, usklađivanje provedbenih propisa
vezanih uz nadzor granice te proširenje među­granične suradnje kroz relevantne
pravne sporazume. Sukladno navedenom, predviđa se razvoj sustava edukacije
budućih predavača, organizacija niza tečajeva za operativne i rukovodne
djelatnike granične policije, te posebni programi edukacije nastav­no na
preporuke CARDS 2001 projekta. Također će se izraditi razni podzakonski akti,
napuci i pravilnici te elaborirati model sporazuma o prekograničnoj policijskoj
suradnji sa susjednim zemljama.

Borba protiv
organiziranog kriminaliteta

Na području borbe
protiv organiziranog kriminaliteta, pred­viđen je određen broj mjera s ciljem
institucionalnog jačanja Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog
kriminaliteta. Tijekom 2004. godine planira se kadrovsko ekipiranje sjedišta
Ureda u Zagrebu i odsjeka u Rijeci i Splitu potrebnim brojem dužnosnika,
stručnih suradnika, policijskih službenika, ostalih službenika i namještenika,
te uspostavljanje odgovarajućeg sustava edukacije za osoblje Ureda. Važno je i
uspostaviti kvalitetan informatički sustav radi ustrojavanja baze podataka kompatibilne
s bazama podataka ostalih važnih institucija. Predviđeno je da se uredima u
Rijeci i Splitu osigura neophodan prostor za rad, te da ih se opremi
odgovarajućom uredskom i informatičkom opremom.

Radi unaprjeđenja preventivne i edukativne
protu-korup­cijske komponente središnjeg Ureda, planira se uspostaviti Odjel za
sprječavanje korupcije i odnose s javnošću, čija će uloga biti usmjeravanje
aktivnosti Ureda, te koordinacija provedbe Ak­cijskog plana Nacionalnog
programa za borbu protiv korupcije. U cilju provedbe Nacionalnog programa za
borbu protiv korupcije nužno je u Hrvatskom saboru ustrojiti Povjerenstvo za
provedbu Nacionalnog programa za borbu protiv korupcije.

Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog
kriminaliteta će kroz program CARDS 2002 dobiti tehničku podršku pri pripremi i
provedbi strategije upravljanja ljudskim resursima, te programa stručnog
usavršavanja, pri jačanju međuinstitucionalne suradnje s drugim tijelima
uključenim u suzbijanje kriminaliteta, a osigurat će mu se i odgovarajuća
informatička podrška za rad.

Droge

Potrebno je kontinuirano provođenje edukacije
svih policijskih službenika vezano uz problematiku zlouporabe opojnih droga,
kao i pojačano postupanje policijskih službenika, odnosno pojačano poduzimanje
preventivno represivnih mjera i aktivnosti na javnim mjestima, poglavito oko
škola, a u svrhu smanjenja dostupnosti droga i sprječavanje uspostave narco
scena.

Daljnji prioritet je ustrojiti Službu za
prevenciju ovisnosti pri Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo te oformiti mrežu
Centara za prevenciju i izvanbolničko liječenje ovisnosti kao podružnica
županijskih zavoda za javno zdravstvo temeljem novog Zakona o zdravstvenoj
zaštiti te Izmjena i dopuna Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga.

CARINSKA UNIJA

Tijekom 2004. godine Carinska uprava RH planira
nastaviti s realizacijom projekta CARDS 2001 – Integrirano upravljanje
granicama. U sklopu ovog projekta posebna komponenta namijenjena je jačanju
institucionalnih sposobnosti Carinske uprave te nabavci potrebne opreme za njen
rad. Provedba projekta započela je 1. ožujka 2003. godine u suradnji s
austrijskim twinning partnerima, a planirane aktivnosti trajat će 21 mjesec.
Carinska uprava primit će podršku u procesu prilagodbe hrvatskog zakonodavstva
na području carinske unije, institucionalnoj reorganizaciji, kao i edukaciji
djelatnika Carinske uprave u provođenju carinskih postupaka kroz niz stručnih
seminara i radionica.

Nužno je navesti i
projekt Olakšavanja trgovine i transporta u jugoistočnoj Europi koji se većim dijelom
financira iz zajma Svjetske banke, a čiji je završetak planiran za ožujak 2004.
godine. Ciljevi ovog projekta su smanjenje carinskih troškova u trgovini i
transportu, borba protiv korupcije te jačanje regionalnog partnerstva i
regionalne trgovine. Projekt se sastoji od pet komponenti od kojih su neke
relevantne u kontekstu jačanja institucionalnih sposobnosti. Komponenta
institucionalne reforme carinskih postupaka između ostalog se bavi uvođenjem
novih operativnih postupaka u Carinskoj upravi kao i izobrazbom radi promicanja
međuagencijske suradnje.

Krajem 2004. godine u
cilju daljnjeg unaprjeđenja informatizacije carinskog postupka nužno je
izraditi stručne podloge za usklađivanje programske podrške za njihovu
računalnu provedbu.

Također je nužno ustrojiti
organizacijsku jedinicu Središ­njega Ureda Carinske uprave za provedbu
carinskih mjera za zaštitu prava intelektualnoga vlasništva, osposobljenu za
izravnu suradnju s korisnicima prava i podnositeljima zahtjeva za zaštitu, te
ovlaštenu za usklađivanje postupanja carinarnica u navedenim postupcima.

VANJSKI
ODNOSI I RAZVOJNA POMOĆ

Nisu predviđene mjere
jačanja administrativne sposobnosti.

ZAJEDNIČKA
VANJSKA I SIGURNOSNA POLITIKA

Nisu predviđene mjere
jačanja administrativne sposobnosti.

FINANCIJSKI
NADZOR

Jačanje i razvoj
sustava financijskog upravljanja i unutarnjih kontrola u javnom sektoru nužan
je preduvjet za daljnje institucionalno unaprjeđenje područja financijske
kontrole.

U tom smislu, u okviru
jačanja funkcije unutarnjih kontrola potrebno je definirati zajedničku suradnju
između Ureda za državnu reviziju i Ministarstva financija Republike Hrvatske,
Uprave za unutarnju reviziju i nadzor.

Prema novom Zakonu o
proračunu koji je stupio na snagu u lipnju 2003. godine, svi proračunski
korisnici na središnjoj i lokalnoj razini dužni su uspostaviti funkciju
unutarnjih kontrola sukladno napucima koje će izraditi Ministarstvo financija
kao središnje koordinativno tijelo. Projekt CARDS 2002 - Razvoj jav­ne
unutarnje financijske kontrole u javnom sektoru i unutarnje revizije namijenjen
je pružanju podrške Ministarstvu financija kao nositelju projekta te drugim
ministarstvima i ostalim korisnicima državnog proračuna u uspostavljanju
kvalitetnog sustava unutarnje financijske kontrole u javnom sektoru i unutarnje
revizije. Projekt će se, između ostalog, usmjeriti na izradu relevantnog
zakonodavnog okvira, izradu postupovnih priručnika i metodologije za rad
unutarnjih revizora te programa edukacije unutarnjih revizora.

Tijekom 2004. godine
predviđa se i početak provedbe pro­jekta CARDS 2003 - Jačanje vanjskog nadzora
nad korište­njem proračuna čiji je glavni korisnik Državni ured za reviziju.
Projekt će se provoditi uz pomoć twinning partnera, koji će biti odabran
tijekom natječajnog postupka početkom 2004. Aktivnosti projekta usmjerit će se
na jačanje relevantnoga zakonodavnog okvira, definiranje organizacijske i
postupovne strukture vanjskog nadzora kao i jačanje sustava odgovornosti među
dionicima procesa vanjskog nadzora te izobrazbu vezanu uz uspješnu provedbu
prethodno spomenutih organizacijskih i postupovnih promjena na području
vanjskog nadzora.

Radi jačanja
institucionalnog kapaciteta, nužno je kontinuirano razvijati IT sustav i to
prvenstveno provođenjem seminara za primjenu IT strategije i provedbu pilot revizije.

FINANCIJSKE I PRORAČUNSKE ODREDBE

Ministarstvo financija
RH će se u kontekstu planiranja i provođenja financijskih i proračunskih
odredbi usmjeriti na dvije ključne mjere:

• Unapređenje procesa
planiranja i pripreme proračuna kao i unapređenje informacijskog sustava
riznice te sustava za strateško upravljanje

• Usavršavanje
računovođa u javnom sektoru.

U sklopu prve mjere
cilj je uspostaviti jedinstveni izvje­štajno-analitički sustav javnih
financija, unaprijediti stručne vješ­tine proračunskih analitičara, preispitati
postojeće prora­čunske klasifikacije te uvesti mjere uspješnosti u planiranje i
praćenje proračuna. Ostali ciljevi u sklopu ove mjere uključjuju uspostavu
infrormacijskog sustava za strateško planiranje i odlučivanje pri izradi proračuna,
informatičkog sustava za upravljanje javnim nabavama, informatičkog sustava za
upravljanje doniranim financijskim sredstvima kao i daljnje unapređenje
informacijskog sus­tava riznice.

Kako bi se ostvarili
prethodno navedeni ciljevi, tijekom 2004. godine Ministarstvo financija planira
provođenje aktivnosti edukacije djelatnika zaduženih za informacijske sustave i
tehnologiju, edukaciju ključnih korisnika spomenutih sustava kao i financijskih
analitičara te edukaciju djelatnika Ministarstva financija u korištenju
engleskog jezika.

Spomenute aktivnosti
financiraju se sredstvima državnog proračuna, darovnicom Svjetske banke te kroz
tehničku pomoć savjetnika Američke riznice (UST), EU i USAID.

Druga navedena mjera u
kontekstu planiranja i provođenja financijskih i proračunskih odrebi odnosi se
na usavršavanje računovođa u javnom sektoru, započeto tijekom 2003. godine s
predviđenim trajanjem do kraja 2006.

Cilj ove mjere jest
stjecanje i razvoj posebnih znanja i vještina zaposlenika u javnom sekotru kao
jednog od najvažnijeg elementa reforme javnih financija.

Kako bi se ostvario
spomenuti cilj, tijekom 2004. planiraju se aktivnosti edukacije računovođa u
javnom sektoru kroz četiri konkretna modula, organiziranje i provođenje ispita
te izrada nacionalnog modula »Pravo i porezi«.

Provedba ovih
aktivnosti financira se sredstvima državnog proračuna, Svjetske banke,
Ministarstva vanjskih poslova Velike Britanije te organizacije Ireland Aid.

if !supportEmptyParas endif

V. KOMUNIKACIJSKA STRATEGIJA ZA INFORMIRANJE
HRVATSKE JAVNOSTI O PRIBLIŽAVANJU REPUBLIKE HRVATSKE EUROPSKIM INTEGRACIJAMA

5.1. UVOD

Strateški dokument kojim su definirani opseg,
ciljevi i načini informiranja javnosti o procesu europskih integracija je
Komunikacijska strategija za informiranje hrvatske javnosti o približavanju Republike
Hrvatske europskim integracijama, izrađena u Ministarstvu za europske
integracije i usvojena na sjednici Vlade 18. listopada 2001. godine.

Komunikacijska strategija izrađena je i usvojena
temeljem opredjeljenja Vlade Republike Hrvatske, zacrtanog u Programu Vlade za
razdoblje 2000.–2004. godinu, gdje se ističe da je »u procesu europskih
integracija strateški cilj Republike Hrvatske (...) uspostavljanje ugovornih
odnosa s Europskom unijom, a kroz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju«.
Sklapanjem tog sporazuma Republika Hrvatska ostvarila je važan korak u procesu
približavanja europskim integracijama. Budući da provedba ovak­vog
opredjeljenja podrazumijeva političke i ekonomske odluke koje će se značajno
odraziti na sve aspekte života građana naše zemlje, te obzirom na složenost
promjena, u proces donošenja tih odluka neophodno je uključiti domaću javnost.
Stoga je u istom programskom dokumentu Vlade navedeno da će Vlada »usvojiti
vlastitu komunikacijsku strategiju kojom će odmah započeti proces sustavnog
informiranja javnosti o svim aspektima pristupa Republike Hrvatske Europskoj
uniji i njegovim posljedicama za građane Republike Hrvatske, kako bi se
pripremili za zadnji čin pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji koji će se
morati provesti odlukom građana Republike Hrvatske putem referenduma«.

Budući da su, u 2003.
godini, učinjeni daljnji važni koraci u procesu približavanja Republike
Hrvatske Europskoj uniji, osobito podnošenjem Zahtjeva Republike Hrvatske za
članstvo u Europskoj uniji i daljnjim odvijanjem postupka razmatranja ovog
Zahtjeva od strane nadležnih tijela Unije, informativne aktivnosti Ministarstva
za europske integracije su u 2003. godini bile obilježene upravo ovim etapama
procesa pridruživanja.

5.2. CILJEVI
KOMUNIKACIJSKE STRATEGIJE I ORGANIZACIJA INFORMATIVNIH AKTIVNOSTI

Glavni ciljevi
Komunikacijske strategije jesu:

I. Pripremanje
donositelja odluka te onih koji sudjeluju u kreiranju politika za ulogu koju će
odigrati u integracijskom procesu i unaprjeđenju javne svijesti o njemu.

II. Upoznavanje ciljnih
skupina i pokretača javnog mnijenja s europskim integracijama i njihovom ulogom
u pripremama za prilagodbe u sklopu integracijskog procesa.

III. Informiranje
građana i jačanje svijesti javnosti o potrebi uključenja u europske integracijske
procese te poticanje zanimanja i potrebe građana za informacijama vezanim uz
europske integracije.

Uz ove glavne ciljeve,
cilj Komunikacijske strategije je i suradnja s drugima, osobito onima koji se
bave pružanjem informacija o EU i europskim integracijama ili su na neki drugi
način uk­lju­čeni u proces. Takva suradnja ima dvojaki učinak – pojača­vanje
efekta »multipliciranja mišljenja« s jedne strane i, s druge, prenošenje poruka
putem posrednika kao što su tisak, poslovni ljudi, nevladine organizacije ili
nastavnici. U tom kontekstu Ministarstvo za europske integracije osobito
podupire rad Županijskih savjeta za europske integracije kao sudionika u
realizaciji Komunikacijske strategije i partnera u informacijskim aktivnostima.

5.2.1.
Organizacija informativnih aktivnosti

Informativne aktivnosti
dijele se na:

• istraživanje potreba
za informacijama i istraživanje kanala za njihovo prenošenje

• stvaranje i
oblikovanje prikladnih radnih sredstava i postupaka

• širenje općih
informacija i komunikaciju sa ciljnim skupinama

• praćenje i
procjenjivanje napretka u postizanju ciljeva strategije.

*Istraživanje
potreba za informacijama i istraživanje učinkovitosti kanala za njihovo
prenošenje*

Istraživanje javnog
mnijenja prvi je korak u vrednovanju i radnoj prilagodbi komunikacijske
strategije. Takva istraživanja provode se dva puta godišnje po ustaljenoj
metodi i na reprezentativnom uzorku s dva osnovna cilja:

a) utvrđivanje
raspoloženja građana prema europskom integracijskom procesu

b) utvrđivanje razine
znanja građana o EU i procesu pristupanja.

U lipnju 2003. godine
provedeno je sedmo istraživanje javnog mnijenja koje je, u usporedbi s prvim
valom istraživanja provedenim 2000. godine, pokazalo stabilno visok postotak
(79% 2000., 75% 2003.) ispitanika koji imaju pozitivan stav prema Europskoj
uniji. Također visok je i gotovo nepromjenjiv udio onih koji su za uključivanje
Republike Hrvatske u Europsku uniju: 74% 2003. godine naspram 78% 2000. godine.
U porastu je udio onih ispitanika koji su protiv uključivanja RH u EU (od 8%
2000. godine do 13.5% 2003.), dok je broj neopredijeljenih u blagom smanjenju -
od 14.5% 2000. do nešto ispod 13% 2003. Broj ispitanika koji smatraju da će
približavanje Hrvatske EU rezultirati većinom pozitivnim posljedicama kretao se
od 75-80% u 2000. do 66-84% u 2003. Udio onih koji izražavaju bojazan od
gubitka samostalnosti porastao je od nešto iznad 35% u 2000. do 55% u 2003.
godini.

Osmo ovakvo
istraživanje predviđeno je za prosinac 2003. godine, a deveto i deseto za 2004.
godinu.

*Stvaranje
i oblikovanje prikladnih radnih sredstava i postupaka*

U okviru ove
informativne aktivnosti MEI:

a) stalno prikuplja
informacije o EU, njezinoj organizaciji i djelovanju, institucijama i
zajedničkim politikama kao i o razvoju odnosa između RH i EU;

b) istražuje učinke
prilagodbi u procesu integracija na hrvat­ske institucije, gospodarstvo,
državni proračun i ciljne skupine u društvu.

Prikupljene informacije
obrađuju se i/ili prevode te koriste za razvoj vlastitih informativnih
sredstava kao što su:

• tiskane i
elektroničke publikacije

• uporaba Interneta

• medijske aktivnosti

• razne manifestacije
koje podižu osviještenost o EU i razvoju zbivanja vezanih za odnose RH i EU.

Širenje općih
informacija i komunikacija s ciljnim skupinama

Redovito obavještavanje
javnosti odnosi se na:

• sve aspekte
pristupanja RH u EU

• aktivnosti Vlade RH
vezanim za europske integracije u procesu priključenja kao što su planovi i
konkretna postignuća u vezi sa:

   o usklađivanjem
zakonodavstva i propisa s europskim pravnim standardima

   o gospodarske
prilagodbe vezane uz europske integracije

• Europsku uniju,
njezine institucije, njihovo funkcioniranje i proces donošenja odluka

• suradnju na području
europskih integracija ostvarenu s državama kandidatkinjama za članstvo u EU

• povelje koje je RH
potpisala i ratificirala.

*Praćenje
i procjenjivanje napretka u postizanju ciljeva Komunikacijske strategije*

Rezultati procesa
informiranja prate se putem redovitog polugodišnjeg istraživanja javnog
mnijenja, praćenja tiska te putem upita na internetskim stranicama MEI i
Glasovnom portalu MEI.

5.3. PROVEDBA KOMUNIKACIJSKE STRATEGIJE PREMA
CILJNIM SKUPINAMA

5.3.1. Dijalog s
ciljnim skupinama

U vrijeme oblikovanja
Komunikacijske strategije kao i danas, načelno opredjeljenje i praktična politika
Vlade RH za približavanje zemlje europskim integracijama uživaju snažnu potporu
javnosti. Međutim, trenutak pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji nije
moguće predvidjeti budući da tek predstoji ispunjavanje dugačkog niza uvjeta i
obveza, a specifični interesi različitih skupina, sudionica u tom procesu, još
nisu do kraja definirani. Stoga će se tijekom samog procesa pristupanja
dogoditi promjene koje će iziskivati ne samo iscrpno i pravodobno
obavještavanje ciljnih skupina, nego i njihovo uključivanje u provedbu kako
samog procesa tako i ove komunikacijske strategije.

Radi
operativnosti u provedbi komunikacijske strategije, ciljne skupine podijeljene
su na:

•
opću javnost s podskupinama ruralnog stanovništva i mladih

•
tri temeljne kategorije nositelja i izravnih sudionika u procesu od kojih je
svaka kategorija podijeljena na nekoliko ključnih ciljnih skupina:

  o  donositelji odluka i tvorci politike:

      ■  predsjednik RH i njegovi savjetnici

      ■  Vladini dužnosnici

      ■  saborski zastupnici

      ■  vijećnici u županijskim, gradskim i općinskim

      ■  vijećima

  o  pokretači i oblikovatelji javnog mnijenja:

      ■  novinari i urednici

      ■  uglednici iz javnog života

      ■  pripadnici akademske zajednice

      ■  političke stranke i političari

      ■  nastavnici i profesori u osnovnim i srednjim
školama

      ■  zaposleni u Nacionalnoj i sveučilišnim
knjižnicama, te u matičnim i stručnim knjižnicama

      ■  poslovni ljudi i njihove udruge

      ■  sindikalna vodstva

      ■  predstavnici nevladinih organizacija

      ■  vjerske zajednice

        o  neposredno uključeni u usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s
pravnim sustavom EU:

      ■  državni službenici i javni djelatnici

      ■  poslodavci, poslovni ljudi, njihove interesne
i stru­kov­ne udruge, te sindikati.

Osnovni komunikacijski ciljevi, definirani u
Komunikacijskoj strategiji, jesu:

• upoznavanje s
procesom europskih integracija

• upoznavanje s
djelatnošću Vlade i tijela državne uprave na području europskih integracija

• podizanje razine
svijesti o važnosti ideje i procesa europskih integracija.

Ciljevi informativnog
djelovanja prema ključnim ciljnim skupinama su dvojaki: opći ciljevi
informiranja o EU i procesu europskih integracija, koji su zajednički svim
ključnim skupinama, i specifični ciljevi informiranja definirani prema
karakteristikama i potrebama svake ključne ciljne skupine posebno.

Opći ciljevi
informativnog djelovanja prema ključnim ciljnim skupinama jesu:

• upoznavanje s
Europskom unijom, njezinim funkcioniranjem, metodama donošenja odluka,
institucijama i politikama te mehanizmima stvaranja europskog zakonodavstva

• upoznavanje s
izvorima informacija o EU i europskim integracijskim procesima (kao što su
Internet, baze podataka, stručne publikacije)

• poticanje interesa za
traženje informacija o EU, europskim integracijskim procesima i približavanju
RH europskim integracijama

• priprema i
obrazovanje za sudjelovanje u procesu europskih integracija

• upoznavanje s
mogućnostima obavljanja stručne prakse u tijelima EU

• informiranje o i
poticanje sudjelovanja u dostupnim programima EU

• poticanje suradnje s
odgovarajućim strukovnim ili interesnim tijelima ili organizacijama u EU i
zemljama kandidatkinjama.

Specifični ciljevi
informativnog djelovanja prema ključnim skupinama određeni su karakterom
određene skupine i prirodom njezine djelatnosti slijedom čega proizlazi da su važniji
specifični ciljevi komunikacije sa:

• donositeljima odluka
i tvorcima politike – posebna priprema i obrazovanje za sudjelovanje u procesu
europskih integracija.

• novinarima i
urednicima – povezivanje i suradnja s medijima na nacionalnoj i regionalnoj
razini.

• uglednicima iz javnog
života – informiranje o prednostima i troškovima integracija te o aktivnostima
koje je potrebno poduzeti vezano uz prilagodbu sustavu EU.

• pripadnicima
akademske zajednice - širenje i poticanje znanja i istraživanja o europskim
integracijama u znanstvenoj sredini i studentskoj populaciji te poticanje
uspostave i razvoja multidisciplinarnih europskih studija.

• političkim strankama
i političarima – isticanje dobrobiti za građane i društvo u cjelini koje donosi
članstvo u EU, ali i upozoravanje na određene troškove za pojedine sektore
gospodarstva kako bi se oni na vrijeme mogli pripremiti za djelovanje u
izmijenjenim uvjetima.

•
nastavnicima i profesorima u osnovnim i srednjim školama - širenje i poticanje
znanja učenika o procesu europskih integracija u Europi i u RH te poticanje
uvođenja metodoloških jedinica o europskim integracijama u nastavne programe.

•
zaposlenima u Nacionalnoj i sveučilišnim knjižnicama, te u matičnim i stručnim
knjižnicama - širenje i poticanje znanja među građanstvom o europskim
integracijama te poticanje osposobljavanja knjižničarskog osoblja za takvu
djelatnost.

•
poslovnim ljudima i njihovim udrugama - pripremanje poduzetnika i zaposlenih te
njihovih strukovnih udruga za promjene koje će donijeti uključivanje RH u
europske integracije i informiranje o poslovnim mogućnostima koje se time
otvaraju.

•
sindikalnim vodstvima - priprema za ulogu koju će odigrati u procesu
približavanja RH Europskoj uniji.

•
predstavnicima nevladinih organizacija - dijalog o pitanjima europskih
integracija, prvenstveno s komplementarnim partnerima kao što su Europski
pokret, Europski domovi i sl.

•
vjerskim zajednicama - upoznavanje sa specifičnim vidovima procesa europskih
integracija u RH.

•
državnim službenicima i javnim djelatnicima - priprema za potrebne prilagodbe u
integracijskom procesu, stručno usavrša­vanje, uklanjanje prepreka u
komunikaciji kako bi se uspostavila cjelovita informacijska mreža te poticanje
transparentnosti rada.

Opća
javnost

Opća
javnost obavještava se putem sredstava masovnog komuniciranja (publikacija,
Interneta i medija) te putem manifestacija koje podižu osviještenost o EU i
razvoju zbivanja vezanih za EU. U tu svrhu MEI u 2003. godini nastavlja već
ranije započete aktivnosti dopunjujući ih novim projektima, a njihov nastavak
planiran je i u 2004. godini:

a)
Internet stranice Ministarstva za europske integracije

Na
ovim dvojezičnim, hrvatsko-engleskim stranicama nalaze se informacije i novosti
o ustroju i radu MEI, o približavanju RH Europskoj uniji, o Europskoj uniji i
njezinim politikama i programima te o Vijeću Europe. Na Internet stranicama
MEI-a postav­ljene su i veze na stranice Europske unije, a omogućena je i
interaktivna komunikacija s posjetiteljima putem elektronske pošte te narudžba
publikacija. Od prosinca 2002. postavljena je nova, redizajnirana Internet
stranica, još bolje prilagođena potrebama korisnika.

b)
Projekt Europa u Hrvatskoj - Euro info točke i info police

Do
sada je postavljeno 66 info točaka u RH, od toga pedeset i tri info točke s
Internet kioscima u gradskim i fakultetskim knjižnicama svih županijskih i
sveučilišnih središta Hrvatske, te u više regionalnih i otočkih centara. Na
info kioscima, putem internetskih stranica projekta Europa u Hrvatskoj, građani
se mogu informirati o temama vezanim za Europsku uniju i proces približavanja
Hrvatske Uniji, dok mlađa populacija može naći specifične obavijesti o tome što
EU nudi mladima, o udrugama mladih u Hrvatskoj, o tome što MEI radi za mlade te
veze na druge internetske stranice namijenjene ovoj dobnoj skupini. Na info
policama postavljaju se tiskovna izdanja MEI, a dosada je postavljeno ukupno
šezdeset i pet takvih polica (pedeset i dvije uz info kioske na info točkama te
još trinaest u zgradama Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske te u manjim
gradskim središtima). Krajem 2003. i u 2004. godini planirana je uspostava
deset novih info točaka, te će se nastaviti redoviti kontakt s već postavljenim
info točkama slanjem publikacija i organizacijom posebnih događanja poput
predavanja i sl.

c) Izdavanje
publikacija

MEI je u 2003. godini
pokrenuo novi dvomjesečnik *Euroforum* u hrvatskom i engleskom izdanju
koji, u odnosu na prijašnju publikaciju MEI ove vrste (*Bulletin*), donosi
opsežnije, problemski prezentirane priloge o različitim aktualnim aspektima
procesa europskih integracija i to na povećanom broju stranica s poboljšanom
grafičkom opremom. Uz to, MEI je objavio i niz tiskanih te elektronskih
publikacija vezanih za tematiku Europske unije i procesa približavanja Republike
Hrvatske europskim integracijama bilo autorstvom vlastitih djelatnika bilo u
suradnji s drugim relevantnim ustanovama ili tijelima državne uprave. Također
objavljuju se i tekstovi programskih dokumenata kao i letci sa sažetim
informacijama, te promotivni materijal poput prigodnih razglednica ili
kalendara.

U 2003. izdane su
publikacije: *Hrvatska na putu u Europsku uniju: od kandidature do članstva*,
brošura izdana povodom predaje Zahtjeva Republike Hrvatske za članstvo u
Europskoj uniji; *Nacionalni program Republike Hrvatske za pridruživanje
Europskoj uniji - 2003. godina*, prva u nizu takvih publikacija, u hrvat­skom
i engleskom izdanju; dvojezično hrvatsko-englesko izdanje *Godišnjeg izvješća
Ministarstva za europske integracije 2002*.; *Priručnik za prevođenje
pravnih akata Europske unije*; *Državne potpore i europske integracije:
iskustva za Hrvatsku*; *Horizontalna analiza učinaka usklađivanja
zakonodavstva Hrvat­ske s propisima Europske unije* i CD izdanje *Interaktivnog
plana provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju*.

Uz ove publikacije,
tiskani su i informativni letci sa sažetim informacijama o programima tehničke
pomoći Europske unije CARDS i Interreg III. Izdanjima promotivnih materijala,
poput razglednica, čestitki, plakata i kalendara, popularizirane su
manifestacije i projekti Ministarstva za europske integracije kao što su
Europski tjedan ili Glasovni portal MEI, te građanima, na vizualno i tekstualno
sažet način, približene različite teme iz područja europskih integracija.
Predaja Zahtjeva za članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji popraćena je,
osim medijskom kampanjom, i posebnim izdanjem mini CD-a *RE:member CROATIA*
na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku te prigodnim plakatima.

U 2004. godini planiran
je kontinuitet izdavačke djelatnosti objavljivanjem publikacija, među kojima
četvrtog dopunjenog i ažuriranog izdanja *Malog leksikona europskih
integracija* te publikacije o najnovijem proširenju Europske unije;
redovitog dvomjesečnika *Euroforum*; prigodnih brošura, kao i programskih
dokumenta slijedom njihovog nastajanja.

d) Glasovni portal MEI

U veljači 2003. godine
pokrenut je Glasovni portal MEI koji omogućuje građanima da, pozivom na
besplatni telefonski broj, dobiju informacije o različitim aspektima europskih
integracija bilo slušanjem prethodno snimljenih poruka bilo izravnim razgovorom
s operaterima. Tijekom prvih šest mjeseci rada glasovnog portala zabilježeno je
preko 16 000 poziva građana, a nastavak ovog projekta planiran je i za 2004.
godinu.

e) Medijske aktivnosti

U 2003. godini
Ministarstvo za europske integracije pokrenulo je nekoliko medijskih kampanja
kojima su promovirani, s jedne strane, izuzetno značajan događaj u razvoju
odnosa između Republike Hrvatske i Europske unije - podnošenje Zahtjeva RH za
članstvo u EU, a, s druge strane, projekti Ministarstva za europske integracije
usmjereni k obavještavanju javnosti o svim aspektima procesa europskih
integracija. Povodom podnošenja Zahtjeva Republike Hrvatske za članstvo u EU,
pokrenuta je trotjedna medijska kampanja (od kraja veljače do sredine ožujka) s
ciljem senzibiliziranja i informiranja javnosti o važnosti tog događaja.
Tijekom ove kampanje emitirani su tematski televizijski i radijski spotovi,
oglasi u dnevnim i tjednim novinama, te tiskani prigodni plakati. Ujedno, u okviru
ove kampanje promoviran je i Glasovni portal Ministarstva za europske
integracije. Glasovni portal oglašavan je i u zasebnoj medijskoj kampanji
početkom veljače i početkom svibnja putem emitiranja posebnog televizijskog
spota te oglasa u dnevnim novinama. Neposredno prije početka manifestacije
Europski tjedan, ovaj je događaj najav­ljen slanjem publikacija i prigodnih
promotivnih materijala s programom pripadnicima ciljnih skupina, dok je
centralna proslava na Cvjetnom trgu u Zagrebu najavljena i na radiju.

Uz to, Ministarstvo je,
sponzorstvom i suradnjom, podržalo inicijative medijskih kuća u objavljivanju
priloga o temama iz područja europskih integracija kao što su dvotjedni ciklus
emisija *Abeceda europskih integracija* na Radiju 101, pokretanje mjesečnog
podlistka *Europa* u *Novom listu* ili objavljivanje posebnog,
dvojezičnog hrvatsko-englesko izdanja *Privrednog vjesnika - Hrvatska: korak
prema pridruživanju EU*.

U 2004. godini
planirane su posebne medijske kampanje koje bi pratile dinamiku razvoja odnosa
između Republike Hrvatske i Europske unije, kao i nastavak radijske serije *Abeceda
europskih integracija*, kontinuirano izlaženje podliska *Europa* te
daljnja suradnja s medijskim kućama u pokretanju tematskih emisija, ili
edicija, posvećenih procesu europskih integracija.

f) Europitalice

Projekt Europitalice
bio je namijenjen korisnicima Interneta koji su, tijekom mjesec dana, od
sredine travnja do sredine svibnja 2003. godine, sudjelovanjem u interaktivnom
ciklusu pitalica o europskim integracijama mogli proširiti svoje znanje o ovoj
temi. U 2004. godini planirana je daljnja suradnja s pružateljima internetskih
usluga na širenju informacija o europskim integracijama putem postavljanja
informativnih tekstova i interaktivnih programa za posjetioce internetskih
stranica.

g) Manifestacija
Europski tjedan

Ovom se manifestacijom
svake godine obilježavaju važni datumi iz suvremene europske povijesti: 5.
svibnja - Dan Vijeća Europe i 9. svibnja - Dan Europe, te se tijekom ovog
tjedna posebno intenzivira informiranje o europskim integracijama putem
različitih prigodnih programa. U 2003. godini, uz već tradicionalne programe -
obilježavanje Europskog tjedna na Cvjetnom trgu u Zagrebu, Tjedan otvorenih
vrata u MEI te obilježavanje Europskog tjedna u županijama, ostvareno je, u
suradnji s mnogobrojnim sponzorima, udrugama i zakladama, još nekoliko
značajnih projekata. Povodom Europske godine osoba s invaliditetom objavljene
su tri publikacije Ministarstva za europske integracije (*100 pitanja o
europskim integracijama*, *Dan Europe* i *Učimo o EU*) na
Brailleovom pismu i audio kazetama. Održano je i drugo po redu natjecanje
LoginŽEurope u izradi internetskih stranica za učenike osnovnih i srednjih
škola, a za korisnike Interneta organiziran je *chat* s ministrom za
europske integracije. Još jedno natjecanje, Euquiz, učenika srednjih škola u
poznavanju Europske unije i integracijskog procesa, održano je na županijskoj,
a zatim i na završnoj nacionalnoj razini, uz sudjelovanje čak stotinu
natjecateljskih timova iz osamdeset i tri srednje škole iz gotovo svih
hrvatskih županija. U Goethe Institutu u Zagrebu postavljena je izložba
posvećena njemačkom državniku Konradu Adenaueru, jednom od začetnika ideje o
ujedinjenoj Europi. Tijekom Europskog tjedna djelatnici MEI održali su, u županijskim
središtima i u prostorijama MEI u Zagrebu, oko stotinu predavanja za
građanstvo, kao i za specifične skupine poput mladih ili državnih službenika.
Na centralnoj proslavi Europskog tjedna na Cvjetnom trgu u Zagrebu, uz zabavni
program, organiziran je i kviz znanja o europskim integracijama za građane, te
promocija izdanja centara za kulturu zemalja članica Europske unije koji
djeluju u Zagrebu. U okviru svih ovih projekata građanima, sudionicima
natjecanja te polaznicima predavanja podijeljeno je više od 20 000 primjeraka
tematskih publikacija i raznih promotivnih materijala, dok su oni koji su
postigli najbolje rezultate na natjecanjima primili i vrijedne nagrade. Izdano
je posebno izdanje *Euroforuma* s prilozima o svim događajima Europskog
tjedna 2003. godine, a u 2004. također je planirano obilježavanje Europskog
tjedna tradicionalnim manifestacijama, novim izdanjima natjecanja LoginŽEurope
i Euquiz, publikacijama, kao i novim prigodnim projektima.

h) Izložba Europa 2020

Izložba Europa 2020
prvotno je održana u Zagrebu, u okviru Europskog tjedna 2002. godine kao
rezultat paneuropskog natjecanja dizajnera u izradi plakata na temu Europa
2020. U 2003. godini selekcija radova s ove izložbe prezentirana je inozemnoj
publici u Kopenhagenu i Bruxellesu. Krajem 2003. i u 2004. godini predviđeno je
predstavljanje ove izložbe u više inozemnih centara, među kojima su Berlin,
Budimpešta, Sofija i Strasbourg.

Obavještavanje ruralnog
stanovništva

U Komunikacijskoj
strategiji ruralno stanovništvo je prepoznato kao specifičan segment opće
javnosti za koji se može očekivati da će imati određenih teškoća u prilagodbi
kako to pokazuju iskustva država koje su postale članice Europske unije u
posljednjim valovima proširenja, te iskustva budućih članica. Stoga će se, u
skladu s dinamikom prilagodbe domaćeg zakonodavstva i drugih odredbi koje se
odnose na poljoprivredu i ruralna pitanja, pokloniti posebna pažnja točnom i
pravodobnom obavješ­tavanju ruralnog stanovništva o promjeni i početku primjene
zakonskih i drugih propisa, te tržišnih i kvalitativnih standarda koji će se
prihvaćati u sklopu prilagodbe hrvatskog zakonodavstva pravnoj stečevini Unije.

Pokretanje i
informiranje mladih

Ciljevi obavještavanja
mladih jesu:

• podizanje svijesti o
ideji europskih integracija i upoznavanje s odvijanjem eurointegracijskih
procesa u RH

• upoznavanje mladih s
EU i mogućnostima koje ona pruža za njihov razvoj i stručno usavršavanje

• unapređivanje
povezivanja mladih Hrvatske s vršnjacima i udrugama mladih u državama EU i
državama kandidatima za članstvo

• poticanje stvaranja
mreže udruga mladih koje se bave europskim integracijama u RH

• promicanje
sudjelovanja mladih Hrvatske u EU programima

U 2003. godini
obavještavanje mladih provodi se na dva načina: u sklopu informiranja opće
javnosti putem Interneta, publikacija i događanja, te specifičnim projektima
usmjerenim na ovu dobnu skupinu. Mladima su npr. namijenjene posebne stranice u
okviru internetskih stranica Europa u Hrvatskoj na euro info kioscima, posebni
projekti u sklopu Europskog tjedna kao što su posjete školskih grupa
Ministarstvu za europske integracije tije­kom dana otvorenih vrata i već
spomenuti projekti natjecanja LoginŽEurope i Euquiz. Uz ovo, djelatnici
Ministarstva za europske integracije održavali su tematska predavanja za
ravnatelje, nastavnike i učenike srednjih škola u županijskim središtima.
Predavanjima za nastavnike nastoji se, putem njihovog edukativnog djelovanja
kao multiplikatora, postići bolja obaviještenost srednjoškolske populacije o
europskim integracijama. Nastavak ovih aktivnosti planiran je i u 2004. godini,
kao i novi projekt poticanja studenata na izradu diplomskih radova iz područja
europskih integracija.

Ključne ciljne skupine

Oblici komunikacije s
ključnim ciljnim skupinama, definirani u Komunikacijskoj strategiji, osim već
spomenutih oblika komunikacije s općom javnošću, jesu:

• dostava biltena,
publikacija i informativnih materijala

• odgovaranje na
specifične upite vezane uz proces europskih integracija

• pružanje informacija
o obrazovnim programima i stručnim seminarima u EU te kontakti s pripadnicima
ili organizacijama ciljnih skupina zainteresiranim za učestvovanje u njima

• organiziranje i
pozivanje članova ciljnih skupina na predavanja, tribine i seminare

• uspostava osobnih
kontakata te dvosmjerni posjeti između MEI i ustanova ili organizacija ciljnih
skupina

• suradnja sa
strukovnim udrugama i drugim organizacijama unutar ciljnih skupina

• sudjelovanje
djelatnika MEI na stručnim konferencijama ili seminarima

• specifični oblik
komunikacije s donositeljima odluka i tvorcima politike sastoji se u redovitom
kontaktu između MEI i drugih relevantnih tijela Vlade RH sa saborskim Odborom
za europske integracije, Odborom za međunarodnu parlamentarnu suradnju i
Odborom za vanjsku politiku, kojima ministar za europske integracije i drugi
dužnosnici periodično podnose izvještaje o procesu približavanja Republike
Hrvatske europskim integracijama.

Ove se komunikacijske
aktivnosti kontinuirano provode u razdoblju 2003. – 2004. godine. Uz
to, paralelno se ažurira baza podataka o ciljnim skupinama, te se provodi
postupak istraživanja potreba ciljnih skupina za specifičnim informacijama
putem upitnika. Intenziviranje ciljanog obavještavanja ključnih ciljnih skupina
očekuje se u onoj fazi približavanja RH EU u kojoj će započeti sektorski
pregovori a time se povećati i količina specifičnih informacija relevantnih za
pojedine ciljne skupine.

5.3.2. Nastup prema
građanima, udrugama i strankama koje ne prihvaćaju proces europskih integracija

Nastup prema građanima, udrugama i strankama
koje ne prihvaćaju proces europskih integracija jedna je od aktivnosti
zacrtanih Komunikacijskom strategijom. Osnovni cilj informativnog djelovanja
prema građanima i interesnim skupinama - protivnicima priključenja RH europskim
integracijama jest pružanje pravodobnih i točnih informacija kako se njihova
stajališta ne bi temeljila na nedostatku informacija ili na pogrešnim
informacijama. U razdoblju 2003. – 2004. godine nastoji se, u okviru
ukupnih navedenih informativnih djelatnosti MEI, pružati upravo takve
informacije da bi obaviještena javnost mogla formirati svoje stavove. Ovisno o
dinamici procesa približavanja RH EU očekuje se porast potrebe informativnog
djelovanja prema udrugama i pojedincima kojima bi pristup Republike Hrvatske
europskim integracijama mogao prouzročiti izravne ekonomske probleme i štete –
što vrijedi za grane u onim sektorima čiji će do­sadašnji način poslovanja biti
ugrožen otvaranjem prema EU te će možda osjetiti najteže posljedice uključenja
RH u EU i stoga će morati poduzeti najveće i najteže prilagodbe. Pri obraćanju
takvim ciljnim skupinama posebna će se pozornost posvetiti cjelovitom kritičkom
informiranju tako da se mogući negativni aspekti pristupa RH Europskoj uniji
iznose usporedo s izglednim pozitivnim aspektima.

5.4. PROVJERA UČINAKA I PRILAGODBA

Ministarstvo za europske integracije prati
provedbu strategije i procjenjuje njezinu uspješnost na temelju istraživanja
javnog mnijenja, praćenjem medija, te praćenjem upita na Internet stranicama
MEI i Glasovnom portalu MEI. Pretpostavka je da će za provođenje prve faze
Komunikacijske strategije – informiranje – trebati do tri godine. Nakon toga će
se provesti detaljno istra­živanje javnog mnijenja i, u svjetlu rezultata tog
istraživanja, Strategija će se uskladiti s novim potrebama uzimajući u obzir
već postignuto i naznačujući nove pravce djelovanja.

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
 1
korištene su kratice koje su uobičajene u svakodnevnoj komunikaciji unutar
državne uprave

 2 Prema
zadnjem raspoloživom podatku za 2001. godinu, hrvatski je BDP izražen putem
pariteta kupovne moći iznosio 9380 USD što predstavlja 37,2% prosjeka EU-15.

 3 Na
postizanje ovog cilja će imati utjecaj i realizacija privatizacijskih prihoda
tijekom 2004. godine.

 4 Proces
privatizacije je decentraliziran i provodi se na razni općina i gradova koji
prethodno pripremaju Program raspolaganja državnog poljoprivrednog zemljišta.
Ovim programima lokalna tijela utvrduju načine raspolaganja državnim
poljoprivrednim zemljištem, odnosno koje površine državnog poljoprivrednog
zemljišta će se staviti u prodaju, a koji dio će se dati u zakup ili koncesiju.

 5 Program je u operativnoj provedbi do 31. prosinca 2003.
godine dok će se financijske obveze po ugovorima o sufinanciranju zapošljavanja
temeljem Programa izvršavati u razdoblju do 2006. godine. Daljnju provedbu
Programa i uvjete provedbe donijet će Vlada Republike Hrvatske temeljem
Nacionalnog akcijskog plana zapošljavanja.

 6 Provedbom navedenih šest
programa kroz dvogodišnje razdoblje do 31. 12. 2003. godine planiralo se
zapošljavanje i obrazovanje 36.772 osobe. Predviđenom dinamikom zapošljavanja
planiralo se u 2002. godini zaposliti
14.029 osoba, a zaposlilo se 16.998 osoba što je 21% više u odnosu na
planirano. U 2003. godini planirano je zapošljavanje 22.725 osoba, a u
razdoblju od 1. siječnja do 31. kolovoza 2003. zaposleno je 16.930 osoba, što
je 74,5% od planirane realizacije Programa u 2003. godini. Za provedbu Programa
poticanja zapošljavanja ukupno je planirano 1.229.007.252 kn do kraja 2006.
godine, od čega je za 2002. godinu planirano 178.772.378 kn, a isplaćeno
61.768,524,60 kuna. U 2003. godini planirano je 572.522.117,00 kuna, do 31. 8.
2003. isplaćeno je  187.748.958,18 kuna.

7 Ukupna tržišna
kapitalizacija društava u prvoj kotaciji Zagrebačke burze je na dan 30. lipnja
2003. iznosila 9,5 milijardi kuna.

 8 Tijekom 2002. pojavila su se
prva manja domaća izdanja obveznica trgovačkih društava (Belišće d.d. i Plava
laguna d.d.) ukupne nominalne vrijednosti 29 milijuna eura. Osim navedenih
društava korporativne obveznice su izdali Bina Istra d.d. (nominalne
vrijednosti 210 milijuna

eura) i Agrokor d.d. (nominalne vrijednosti 130
milijuna eura).  Obveznicama  Bina Istre trguje se na domaćem i stranom
tržištu dok se obveznicama Agrokora trguje isključivo na stranom tržištu.
Takoder, tijekom 2003. nekoliko je društava uspostavilo programe komercijalnih
zapisa (Podravka d.d., Lura d.d.,
Atlantic d.d.), dok je Pliva obnovila domaći program komercijalnih
zapisa. Povečanje plasmana komercijalnih zapisa bi mogla bit najava skorih
dugoročnijih zaduženja na domaćem tržištu kapitala. Za očekivati je da će se
razvojem tog segmenta tržišta kapitala postepeno smanjivati udjel imovine
mirovinskih fondova u obveznicama RH.

 9 od kojih se 4 društva bave
isključivo životnim osiguranjima, 6 društava poslovima neživotnih osiguranja,
dok se 13 društava bave poslovima životnih i neživotnih osiguranja.

 10 Npr. olakšavanje dobivanja
poslovnih i radnih viza za strance, brža registracija poduzeća, pomoć pri
nabavljanju poslovnih prostorija i zemljišta, brže dobivanje građevinskih
dozvola, itd.

14 Područje
poljoprivrede je izuzeto iz odredbi o državnim potporama koje obuhvaća SSP.

 15 U EU se kao regionalna
komponenta uvažava i područje gdje je nezaposlenost izrazito niska, odnosno ispod
državnog prosjeka.

 16 Prema procjenama projekta
Global Enterpreneurship Monitor - Globalni monitor poduzetništva  (GEM) 2002., najveća ograničenja podu­zetništvu
su niska razina izdvajanja u obrazovanje, visoko porezno opte­re­ćenje novih
poduzeća te neefikasno tržište rada s visokim troškovima prilagodavanja
zaposlenih zahtjevima proizvodnje.

17 Krediti, garancije,
subvencioniranje kamata

 18 U dvije godine odobreno 1,8
milijardi kuna poduzetničkih kredita, do kraja 2003. godine se planira odobriti
još 3,4 milijarde kuna.

 19 Svrha potpisivanja Povelje o
malom gospodarstvu s Europskom unijom je preuzimanje obaveze primjene načela
Europske unije za stvaranje povoljnog okruženja za razvoj malog poduzetništva.

 20 Ovo uključuje, pored on-line
dobivanje savjeta što je već sada omo­gućeno, ispunjavanje zahtjeva i prijava,
te ostale vrste elektroničkog poslovanja.

24 Za svoj rad
Agencija odgovara Hrvatskom saboru.

 25
preispitivanjem i dugoročnijim strukturiranjem, posebice u poljoprivredi,
ribarstvu i brodogradnji.

 26 UN Economic Commision for Europe, 2003, »Summary Results of
the ECP 2000: A note by the OECD Secreteriat, Conference of European
Statisticians Working paper br. 6

27
Instrumenti su utvrdeni u dva temeljna potprograma HITRA-e: Tehnologijski
projekti (TEST) i Razvoj na znanju utemeljenih poduzeča (RAZUM).

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

# DODATAK A

# Plan usklaĐivanja zakonodavstva REPUBLIKE HRVATSKE s acquis communautaireom za 2004. godinu

## 3.1. SLOBODA KRETANJA ROBA

### 3.1.3. Horizontalna pitanja

#### *3.1.3.3. Mjeriteljstvo*

1.
Opis prioriteta: Usklađivanje s Direktivom 71/316 koja je horizontalna
direktiva za sva mjerila starog pristupa.

2.. Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba,  zvanje | Kontakt | Tehnička       pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o postupcima ispitivanja zakonitih mjerila koji se stavljaju u promet i upotrebljavaju u području zakonskog mjeriteljstva | DZNM | - | - | CARDS 2001 | 60 000 kn |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem  if !supportEmptyParas endif | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o postupcima ispitivanja zakonitih mjerila koji se stavljaju u promet i upotrebljavaju u području zakonskog mjeriteljstva | Direktiva Vijeća od 26. srpnja 1971. 71/316/EEZ o približavanju propisa država članica koji se odnosi na zajedničke odredbe o mjerilima i metodama mjeriteljskog nadzora | Djelomično usklađeno | 31971L0316 | - | III. kvartal  2004. |

#### *3.1.3.5. Razmjena podataka*

1. Opis prioriteta:  Donošenje podzakonskih propisa prema Zakonu
o zaštiti osbnih podataka.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto: |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o zaštiti osobnih podataka | 6.2.5. | MPULS | NN 103/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička      pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uredba VRH kojom se propisuje način pohranjivanja i posebne mjere tehničke zaštite posebnih kategorija osobnih podataka  (uz prethodno mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka) | Agencija za zaštitu osobnih podataka | ravnatelj Agencije | - | - | 3.000.000,00 kn |
| Uredba VRH kojom se propisuje način vođenja evidencije o zbirkama osobnih podataka i obrazac evidencije (uz prethodno mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka) | Agencija za zaštitu osobnih podataka | ravnatelj Agencije | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem  if !supportEmptyParas endif | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Uredba VRH kojom se propisuje način pohranjivanja i posebne mjere tehničke zaštite posebnih kategorija osobnih podataka (uz prethodno mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka) | Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka i slobodnog kretanja tih podataka | Djelomično usklađeno | 31995L0046 | I kvartal 2004. | I kvartal 2004. |
| Uredba VRH kojom se propisuje način vođenja evidencije o zbirkama osobnih podataka i obrazac evidencije (uz prethodno mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka) | Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopdada 1995. o zaštiti pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka i slobodnog kretanja tih podataka | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 31995L0046 | I kvartal 2004. | I kvartal 2004. |

### *3.1.4.**Direktive**novog**pristupa*

*3.1.4.1. Niskonaponska oprema*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje područje niskonaponske opreme s
dirketivom Novog pristupa.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička     pomoć | Financijska sredstva  iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o niskonaponskoj opremi | MGRIP | Dragutin Barić, viši stručni savjetnik | dragutin.baric@mingo.hr | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| if !supportEmptyParas endif  Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proce-duru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o niskonaponskoj opremi | Direktiva 73/23/EEZ o niskonaponskoj opremi | Djelomično usklađeno | 31973L0023 | - | IV. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.2. Jednostavne tlačne posude*

1. Opis prioriteta:Usklađivanje
pravnog okvira koji uređuje jednostavne tlačne posude s direktivom Novog
pristupa

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik za jednostavne tlačne posude | MGRIP | Ivan Poljičanin,       viši str. suradnik | ivan.poljicanin@mingo.hr | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem  if !supportEmptyParas endif | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik za jednostavne tlačne posude | Direktiva 87/404/EEC za jednostavne tlačne posude | Djelomično usklađeno | 31987L0404 | - | IV. kvartal 2004 |

#### *3.1.4.3. Igračke*

1. Opis prioriteta:
Usklađivanje pravnog okvira koji uređuje

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Opis aktivnosti | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik za sigurnost igračaka | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem (potpuno usklađeno, djelomično usklađeno, neusklađeno, neprimjenjivo) | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u procedu-ru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik za sigurnost igračaka | Direktiva 88/378/EEZ za sigurnost igračaka | Djelomično usklađeno | 31988LO378 | - | IV kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.4. Građevni proizvodi*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje tehničkog zakonodavstva u
području građevinskih proizvoda.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o gradnji | - | MZOPU | NN 175/03 |
| Pravilnik o uporabljivosti građevnih proizvoda | - | MZOPU | - |
| Pravilnik o uvjetima i mjerilima za davanje ovlaštenja pravnoj osobi za davanje tehničkog dopuštenja | - | MZOPU | - |
| Pravilnik o projektima potrebnim za osiguranje pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i drugim osobama smanjene pokretljivosti | - | MZOPU | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvjeti za obavljanje poslova certificiranja građevnih proizvoda | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | dubravko.horvat@mzopu.hr | - | - |
| Uvjeti za provođenje postupaka radnji ocjenjivanja sukladnosti građevnih proizvoda | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | dubravko.horvat@mzopu.hr | - | - |
| Sadržaj i uvjeti za davanje isprave o sukladnosti građevnih proizvoda | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | dubravko.horvat@mzopu.hr | - | - |
| Način označavanja i sadržaj znaka sukladnosti građevnih proizvoda | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | dubravko.horvat@mzopu.hr | - | - |
| Pravilnik o nesmetanom pristupu, kretanju i boravku u građevinama osobama smanjenje pokretljivosti | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | tijana.novakovic@mzopu.hr | - | - |
| Tehnički propis za zaštitu od buke sa cestovnih prometnica | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | vanja.keindl@mzopu.hr | - | - |
| Tehnički propis za odvodnju cestovnih prometnica | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | vanja.keindl@mzopu.hr | - | - |
| Tehnički propis za zidane konstrukcije | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | vesna.veselin@mzopu.hr | - | - |
| Tehnički propis za kolničke konstrkcije | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | vanja.keindl@mzopu.hr | - | - |
| Tehnički propis za energetsku učinkovitost zgrada | MZOPUIG | Lino Fučić, pom.ministra | nada.mardetko@mzopu.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | if !supportEmptyParas endif  CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proce-duru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Uvjeti za obavljanje poslova certificiranja građevnih proizvoda | Direktiva 89/106/EEZ za građevne proizvode | Potpuno usklađeno | if !supportEmptyParas endif  31989LO106 | - | IV. kvartal 2004 |
| Uvjeti za provođenje postupaka radnji ocjenjivanja sukladnosti građevnih proizvoda | Direktiva 89/106/EEZ za građevne proizvode | Potpuno usklađeno | 31989LO106 | - | IV. kvartal 2004 |
| Sadržaj i uvjeti za davanje isprave o sukladnosti građevnih proizvoda | Direktiva 89/106/EEZ za građevne proizvode | Potpuno usklađeno | 31989LO106 | - | IV. kvartal 2004 |
| Način označavanja i sadržaj znaka sukladnosti građevnih proizvoda | Direktiva 89/106/EEZ za građevne proizvode | Djelomično usklađeno | 31989LO106 | - | IV. kvartal 2004 |
| Pravilnik o nesmetanom pristupu, kretanju i boravku u građevinama osobama smanjenje pokretljivosti | - | - | - | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnički propis za zaštitu od buke sa cestovnih prometnica | Direktiva 2002/49/EZ za utvrđivanje i zaštitu od buke okoliša  Preporuka 2003/ 613/ EZ za proračun za razne izvore buke | Potpuno usklađeno | 32002LO049  32003HO613 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnički propis za odvodnju cestovnih prometnica | Direktiva 89/106/EEZ za građevne proizvode | Potpuno usklađeno | 31989LO106 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnički propis za zidane konstrukcije | Direktiva 89/106/EEZ za građevne proizvode | Djelomično usklađeno | 31989LO106 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnički propis za kolničke konstrkcije | Direktiva 89/106/EEZ za građevne proizvode | Potpuno usklađeno | 31989LO106 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnički propis za energetsku učinkovitost zgrada | Direktiva za energetsko djelovanje zgrada | Djelomično usklađeno | 32002LO091 | - | IV. kvartal 2004 |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.5. Elektromagnetska kompatibilnost*

1. Opis prioriteta:  Donijeti Pravilnik o elektromagnetskoj
kompatibilnosti usklađen s direktivom 89/336/EEC.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto: |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o telekomunikacijama | 6.12.3 | MPPV | NN 122/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o elektromag-netskoj kompatibilnosti | MMTPR | Mladen Zadro, načelnik | mladen.zadro@mppv.hr | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proce-duru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o elektromagnetskoj kompatibilnosti | Direktiva 89/336/ EEZ koja se odnosi na elektromagnetsku kompatibilnost | Potpuno usklađeno | 31989L0336 | - | I.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.6. Strojevi*

1. Opis prioriteta:
Usklađivanje sa tehničkom regulativom EU.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz    proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik  za sigurnost strojeva | MGRIP | Ivan Poljičanin, viši str. suradnik | ivan.poljicanin@mingo.hr | CARDS 2001 | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik za sigurnost strojeva | Direktiva 98/37/EZ o strojevima | Djelomično  usklađeno | 31998L0037 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.7. Osobna zaštitna oprema*

1.
Opis prioriteta: Usklađivanje sa tehničkom regulativom EU.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o stavljanju na tržište osobnih zaštitnih sredstava i opreme | - | - | - | CARDS 2001 | - |

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o stavljanju na tržište osobnih zaštitnih sredstava i opreme | Direktiva 89/686/EEZ koja se odnosi na na osobnu zaštitnu opremu | Djelomično  usklađeno | 31989L0686 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.8. Neautomatske vage*

1.Opis prioriteta: Usklađivanje
sa tehničkom regulativom EU.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za neautomatske vage i načinu ocjene sukladnosti | DZNM | - | - | CARDS 2001  CARDS 2003 | 300 000 kn |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za neautomatske vage i načinu ocjene sukladnosti | Direktiva  Vijeća od 20. lipnja 1990. 90/384/EEZ o približavanju propisa država članica koji se odnosi na neautomatske vage | Djelomično  usklađeno | 31990L0384 | - | III.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.9. Plinski uređaji*

1.
Opis prioriteta: Usklađivanje sa tehničkom regulativom EU.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik za plinske uređaje | MGRIP | Ivan Poljičanin, viši str.suradnik | ivan.poljicanin@mingo.hr | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik za plinske uređaje | Direktiva 90/396/EEZ za uređaje na plinovita goriva | Djelomično  usklađeno | 31990L0396 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.10. Toplovodni kotlovi*

1.
Opis prioriteta: Usklađivanje tehničkih propisa s direktivom Novog pristupa
92/42/EEZ.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o zahtjevima za djelotvornost novih toplovodnih kotlova na plinovita ili kapljevita goriva | MGRIP | Ivan Poljičanin,   viši str.suradnik | ivan.poljicanin@mingo.hr | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU    acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proce-duru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o zahtjevima za djelotvornost novih toplovodnih kotlova na plinovita ili kapljevita goriva | Direktiva 92/42/EEZ o zahtjevima za djelotvornost novih toplovodnih kotlova na plinovita ili kapljevita goriva | Djelomično  usklađeno | 31992L0042 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.11. Eksploziv za civilnu uporabu*

1.
Opis prioriteta: Usklađivanje tehičkih propisa s direktivama Novog pristupa.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu

| Šifra | Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička      pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | Zakon o  eksplozivnim tvarima za gospodarsku uporabu | MUP | Zlatimir Kaštelanac, načelnik | zkastelanac@mup.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o eksplozivnim tvarima za gospodarsku uporabu | Direktiva 93/15/EEZ koja se odnosi na stavljanje na tržište eksploziva za civilnu uporabu | Potpuno usklađeno | 31993l0015 | III.kvartal 2004. | III.kvartal 2004. |

#### *3.1.4.13. Dizala*

1.
Opis prioriteta: Usklađivanje tehičkih propisa s direktivama Novog pristupa.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o dizalima | MGRIP | Dragutin Barić, viši stručni savjetnik | dragutin.baric@mingo.hr | CARDS | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o dizalima | Direktiva 95/16/EZ koja se odnosi na dizala | Djelomično usklađeno | 31995L0016 | - | IV.kvartal 2004. |

#### *3.1.4.14. Energetska djelotvornost električne opreme*

1. Opis prioriteta:
Usklađivanje tehičkih propisa s direktivama Novog pristupa.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o zahtjevima za energetsku djelotvornost kućanskih električnih hladnjaka, zamrzivača i njihovih kombinacija | MGRIP | Dragutin Barić, viši stručni savjetnik | dragutin.baric@mingo.hr | CARDS | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o zahtjevima za energetsku djelotvornost kućanskih električnih hladnjaka, zamrzivača i njihovih kombinacija | Direktiva 96/57/EZ o zahtjevima za energetsku djelotvornost kućanskih električnih hladnjaka, zamrzivača i njihovih kombinacija | Djelomično usklađeno | 31996L0057 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.15. Oprema pod tlakom*

1.
Opis prioriteta: Usklađivanje tehičkih propisa s direktivama Novog pristupa.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik opreme pod tlakom | MGRIP | Ivan Poljičanin,        viši str. suradnik | ivan.poljicanin@mingo.hr | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik opreme pod tlakom | Direktiva 97/23/EZ koja se odnosi na tlačnu opremu | Djelomično usklađeno | 31997L0023 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.16. Radijska oprema i telekomunikacijska terminalna oprema*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje tehičkih propisa s direktivama
Novog pristupa.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o telekomunikacijama | 6.1.3.3. | MPPV | NN 122/03 |
| Pravilnik o stavljanju na tržište, u pogon i uporabu RiTT opreme | 6.1.3.3. | MPPV | usvojen |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o stavljanju na tržište, u pogon i uporabu RiTT opreme (revidiran) | MMTPR | Mladen Zadro, načelnik | mladen.zadro@mppv.hr  if !supportEmptyParas endif | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o stavljanju na tržište, u pogon i uporabu RiTT opreme | Direktiva 1999/5/EZ o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi | Potpuno usklađeno | 31999L0005 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.17. Rekreacijska plovila i 3.1.4.18. Pomorska oprema*

1. Opis prioriteta: Implementirati
propise o plovilima za sport i rekreaciju te propise o opremi brodova.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehnička pravila HRB-a, Dio 23 – Prijevoz tereta | - | MINGO | NN 85/02 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehnička pravila HRB-a - Pomorska oprema | MMTPR | Igor Vidović  ravnatelj HRB-a | crs-dir@crs.hr | - | Nisu predviđena |
| Tehnička pravila HRB-a - Tankeri | MMTPR | Igor Vidović  ravnatelj HRB-a | crs-dir@crs.hr | - | Nisu predviđena |
| Pravilnik o brodicama i jahtama | MMTPR | kap. Mario Babić,  pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | Nisu predviđena |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautaire-a:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Tehnička pravila HRB-a - Pomorska oprema | Direktiva 96/98/EZ  o pomorskoj opremi | Potpuno usklađeno | 31996L0098 | - | IV.kvartal 2004. |
| Tehnička pravila HRB-a - Tankeri | Uredba (EZ) No 417/2002 | Potpuno usklađeno | 32002R0417 | - | IV.kvartal 2004. |
| Pravilnik o brodicama i jahtama | Direktiva 94/25/EEZ  koja se odnosi na rekereacijska plovila | Djelomično usklađeno | 31994L0025 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.19. Željeznički sustav velikih brzina*

1.
Opis prioriteta: Donošenje Pravilnika o interoperabilnosti pruga velikih brzina

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o sigurnosti željezničkog prometa | MMTPR | Nikola Kancijan, dipl.ing., pomoćnik ministra | uprava.zeljeznice@mppv.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o sigurnosti željezničkog prometa | Direktiva 96/48/EC funkcionalnoj spojivosti transeuropskih željezničkih sustava velikih brzina | Djelomično usklađeno | 31996L0048 | IV.kvartal 2004. | IV.kvartal 2004 |

#### *3.1.4.20. Pakiranje i ambalažni otpad*

1.
Opis prioriteta:  Usklađivanje tehničkih
propisa s direktivama Novog pristupa.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.  Zakonodavne mjere predviđene za 2004.
godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o postupanju s ambalažnim otpadom | MZOPUIG | Anto Groznica | anto.groznica@mzopu.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem (potpuno usklađeno, djelomično usklađeno, neusklađeno, neprimjenjivo) | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o postupanju s ambalažnim otpadom | Direktiva Vijeća i Parlamenta o pakiranju  i ambalažnom otpadu, 94/62/EC | Djelomično usklađeno | 31994L0062 | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.4.21. Medicinska oprema  i  medicinski  proizvodi*

1.
Opis prioriteta: Uskalđivanje tehničkih propisa s direktivama Novog pristupa.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o lijekovima i medicinskim proizvodim | 6.2.3.3. | MIZ | NN 121/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik koji se odnosi na medicinske aktivne implantabilne uređaje | MZSS | Csaba Dohoczky, načelnik | Csaba.dohoczky@miz.hr | - | - |
| Pravilnik koji se odnosi na medicinske uređaje | MZSS | Csaba Dohoczky, načelnik | Csaba.dohoczky@miz.hr | - | - |
| Pravilnik o in vitro dijagnostičkim medicinskim uređajima | MZSS | Csaba Dohoczky, načelnik | Csaba.dohoczky@miz.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik koji se odnosi na medicinske aktivne implantabilne uređaje | Direktiva 90/385/EZ koja se odnosi na medicinske aktivne implantabilne uređaje | Potpuno usklađeno | - | - | IV.kvartal 2004. |
| Pravilnik koji se odnosi na medicinske uređaje | Direktiva 93/42/EEZ o medicinskim uređajima | Potpuno usklađeno | 31993L0042 | - | IV.kvartal 2004. |
| Pravilnik o in vitro dijagnostičkim medicinskim uređajima | Direktive 98/79/EEZ o in vitro dijagnostičkim medicinskim uređajima | Potpuno usklađeno | - | - | IV.kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

### *3.1.5.* *Direktive**starog**pristupa*

#### *3.1.5.1.Prehrambeni proizvodi*

1. Opis prioriteta: Donošenje
propisa – pravilnika  kojima se uređuje
kakvoća hrane  i njihovo usklađivanje sa
standardima EU

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o hrani | 6.2.10. | MPŠ | NN 117/03 i 130/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o kakvoći jakih alkoholnih pića | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | rukavina@mps.hr  tel. 610 66 92 | CARDS 2002 | Nisu predviđena |
| Pravilnik o kakvoći  šećera | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | rukavina@mps.hr | CARDS 2002 | Nisu predviđena |
| Pravilnik o kakvoći kave | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | rukavina@mps.hr | CARDS 2002 | Nisu predviđena |
| Pravilnik o kakvoći prirodne mineralne vode | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | rukavina@mps.hr | CARDS 2002 | Nisu predviđena |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o kakvoći jakih alkoholnih pića  if !supportEmptyParas endif | Uredba 1576/89/EEZ | Djelomično usklađeno | 31989R1576R | - | II.kvartal 2004. |
| Uredba 1014/90/EEZ | Djelomično usklađeno | 31990R1014 | - | II.kvartal 2004. |
| Uredba 2870/2000/EEZ | Djelomično usklađeno | 32000R2870 | - | II.kvartal 2004. |
| Pravilnik o kakvoći  šećera  if !supportEmptyParas endif | Direktiva 73/437/EEZ | Potpuno usklađeno | 31973L0437 | - | II.kvartal 2004. |
| Direktiva 2001/111/EZ | Potpuno usklađeno | 32001L0111 | - | II.kvartal 2004. |
| Pravilnik o kakvoći kave | Direktiva 77/436/EEZ | Potpuno usklađeno | 31977L0436 | - | IV.kvartal 2004 |
| Direktiva 1999/4/EZ | Potpuno usklađeno | 31999L0004 | - | IV.kvartal 2004 |
| Pravilnik o kakvoći prirodne mineralne vode | Direktiva 80/777/EEZ | Potpuno usklađeno | 31980L0777 | - | IV.kvartal 2004 |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.5.2. Motorna vozila*

1. Opis prioriteta:
Usklađivanje s propisima EU sektorskog pristupa koji uređuju motorna vozila.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnici i tehničke specifikacije prema specifikaciji  u točki 4. | DZNM | - | - | - | 360 000, 00 kn |
| Usklađivanje tehničkog zakonodavstva u području vozila | DZNM | - | - | CARDS 2001 | 75 000,00 kn |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravinik o EU-homologaciji za motorna vozila | Direktiva 70/156/EEZ | Potpuno usklađeno | 31970L0156 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 101 o dopuštenoj razini buke motornih vozila | Direktiva 70/157/EEZ | Potpuno usklađeno | 31970L0157 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 103 o spremnicima za gorivo i zaštiti od podlijetanja straga | Direktiva 70/221/EEZ | Potpuno usklađeno | 31970 L 0221 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 104 o prostoru stražnje registarske ploče | Direktiva 70/222/EEZ | Potpuno usklađeno | 31970 L 0222 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 105 o uređajima za upravljanje | Direktiva 70/311/EEZ | Potpuno usklađeno | 31970 L 0311 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 106 o okovima i bravama vrata motornih vozila | Direktiva 70/387/EEZ | Potpuno usklađeno | 31970 L 0387 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 107 o zvučno upozornim uređajima i signalima motornih vozila | Direktiva 70/388/EEZ | Potpuno usklađeno | 31970L 0388 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 108 o retrovizorima motornih vozila | Direktiva 71/127/EEZ | Potpuno usklađeno | 31971 L 0127 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 110 o elektromagnetskim smetnjama | Direktiva 72/245/EEZ | Potpuno usklađeno | 31972 L 0245 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 111 o dimljenju iz dizelskih motora | Direktiva 72/306/EEZ | Potpuno usklađeno | 31972 L 0306 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 112 o unutrašnjoj opremljenosti vozila | Direktiva 74/60/EEZ | Potpuno usklađeno | 31974 L 0060 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 113 o zaštiti od neovlaštene uporabe vozila | Direktiva 74/61/EEZ | Potpuno usklađeno | 31974L 0061 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 114 o zaštiti vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara | Direktiva 74/297/EEZ | Potpuno usklađeno | 31974 L 0297 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 115 o čvrstoći sjedala | Direktiva 74/408/EEZ | Potpuno usklađeno | 31974 L 0408 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 116 o vanjskim izbočinama motornih vozila | Direktiva 74/483/EEZ | Potpuno usklađeno | 31974 L 0483 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 117 o brzinomjerima i vožnji unatrag | Direktiva 75/443/EEZ | Potpuno usklađeno | 31975 L 0443 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 118 o pločicama proizvođača | Direktva 76/114/EEZ | Potpuno usklađeno | 31976 L 0114 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 119 o sidrištima sigurnosnih pojaseva | Direktiva 76/115/EEZ | Potpuno usklađeno | 31976 L 0115 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 120 o ugradbi uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju | Direktiva 76/756/EEZ | Potpuno usklađeno | 31976 L 0756 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 121 o katadiopterima motornih vozila i njihovih prikolica | Direktiva 76/757/EEZ | Potpuno usklađeno | 31976 L 0757 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 122 o gabaritnim, prednjim i stražnjim pozicijskim i kočnim svjetlima, bočnim svjetlima za označavanje i svjetlima za vožnju po danu | Direktiva 76/758/EEZ | Potpuno usklađeno | 31976 L 0758 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 123 o pokazivačima smjera | Direktiva 76/759/EEZ | Potpuno usklađeno | 31976 L 0759 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 124 o svjetlima stražnje registarske ploče | Direktiva 76/760/EEZ | Potpuno usklađeno | 31976 L 0760 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 126 o prednjim svjetlima za maglu | Direktiva 76/762/EEZ | Potpuno usklađeno | 31976 L 0762 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 127  o kukama za vuču | Direktiva 77/389/EEZ | Potpuno usklađeno | 31977 L 0389 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 128 o stražnjim svjetlima za maglu motornih vozila i njihovih prikolica | Direktiva 77/538/EEZ | Potpuno usklađeno | 31977 L 0538 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 129 o svjetlima za vožnju unatrag | Direktiva 77/539/EEZ | Potpuno usklađeno | 31977 L 0539 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 130 o parkirnim svjetlima | Direktiva 77/540/EEZ | Potpuno usklađeno | 31977 L 0540 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 132 o vozačevom vidnom polju | Direktiva 77/649/EEZ | Potpuno usklađeno | 31977 L 0649 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 134 o napravama za odmrzavanje/odmagljivanje stakala | Direktiva 78/317/EEZ | Potpuno usklađeno | 31978 L 0317 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 135 o napravama za brisanje i pranje vjetrobranskog stakla | Direktiva 78/318/EEZ | Potpuno usklađeno | 31978 L 0318 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 136 o sustavima za grijanje putničkog prostora motornih vozila i njihovih prikolica vozila | Direktiva 2001/56/EZ | Potpuno usklađeno | 32001 L 0056 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 137 o blatobranima vozila | Direktiva 78/549/EEZ | Potpuno usklađeno | 31978 L 0549 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 138 o naslonima za glavu | Direktiva 78/932/EEZ | Potpuno usklađeno | 31978 L 0932 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 139 o emisiji CO2 i potrošnji goriva | Direktiva 80/1268/EEZ | Potpuno usklađeno | 31980 L 1268 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 140 o mjerenju snage motora | Direktiva 80/1269/EEZ | Potpuno usklađeno | 31980 L 1269 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 142 o bočnoj zaštiti | Direktiva 89/297/EEZ | Potpuno usklađeno | 31989 L 0297 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 143 o zaštiti od prskanja ispod kotača motornih vozila i njihovih prikolica | Direktiva 91/226/EEZ | Potpuno usklađeno | 31991 L 0226 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 144 o masama i dimenzijama motornih vozila kategorije M1 | Direktiva 92/21/EEZ | Potpuno usklađeno | 31992 L 0021 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 146 o gumama za motorna vozila i njihove prikolice | Direktiva 92/23/EEZ | Potpuno usklađeno | 31992 L 0023 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 147 o uređajima za ograničavanje brzine | Direktiva 92724/EEZ | Potpuno usklađeno | 31992 L 0024 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 149 o vanjskim izbočinama na kabini gospodarskih vozila | Direktiva 92/114/EEZ | Potpuno usklađeno | 31992 L 0114 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 150  o mehaničkim spojnicama za spajanje motornih i priključnih vozila | Direktiva 94/20/EZ | Potpuno usklađeno | 31994 L 0020 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 151 o zapaljivosti materijala | Direktiva 95/28/EZ | Potpuno usklađeno | 31995 L 0028 | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 156 o vozilima za prijevoz opasnih tvari | Direktiva 97/91/EZ | Potpuno usklađeno | 31998 L 0091 | - | IV. kvartal 2004 |
| Pravilnik o EU-homologaciji za vozila na dva ili tri kotača | Direktiva 92/61/EEZ | Potpuno usklađeno | 31992 L 0061  if !supportEmptyParas endif | - | IV. kvartal 2004 |
| Tehnička specifikacija TSV 208 o ugradbi uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu sigalizaciju na vozila kategorije L | Direktive 93/93/EEZ | Potpuno usklađeno | 31993 L 0092 | - | IV. kvartal 2004 |

#### *3.1.5.3. Staklo*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje  s propisima EU sektorskog pristupa koji uređuju staklo.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba,  zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik za proizvode od kristalnog stakla | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik za proizvode od kristalnog  stakla | Direktiva 69/493/EEZ koja se odnosi na staklo | Potpuno usklađeno | 31969LO493 | - | III.kvartal 2004. |

#### *3.1.5.4. Tekstil*

1.
Opis prioriteta:  Usklađivanje  s propisima EU sektorskog pristupa koji
uređuju tekstil.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba,   zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna   RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o nazivima tekstila | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | - | - |
| Pravilnik o određenim metodama kvantitativne analize binarnih mješavina tekstilnih vlakana | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | - | - |
| Pravilnik o kvantitativnoj analizi trinarnih mješavina tekstilnih vlakana | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o nazivima tekstila | Direktiva 96/74/EZ o nazivima tekstila  Directive 97/37/EZ (Prilagodba tehničkom napretku) | Djelomično usklađeno | 31996L0074 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o određenim metodama kvantitativne analize binarnih mješavina tekstilnih vlakana | Direktiva 96/73/ EZ o određenim metodama kvantitativne analize binarnih mješavina tekstilnih vlakana | Djelomično usklađeno | 31996L0073 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o kvantitativnoj analizi trinarnih mješavina tekstilnih vlakana | Direktiva 73/44/EEZ o kvantitativnoj analizi trinarnih mješavina tekstilnih vlakana | Djelomično usklađeno | 31973L0044 | - | IV. kvartal 2004. |

#### *3.1.5.5. Obuća*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje  s propisima EU sektorskog pristupa koji uređuju obuću.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o oznakama glavnih materijala kod proizvodnje obuće | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o oznakama glavnih materijala kod proizvodnje obuće | Direktiva 94/11/EZ o označavanju materijla koji se koriste kao glavni dijelovi obuće za prodaju potrošačima | Djelomično usklađeno | 31994L0011 | - | IV. kvartal 2004. |

#### *3.1.5.6. Drvo*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje  s propisima EU sektorskog pristupa koji uređuju drvo.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o trgovačkim klasama u prometu oblim drvom | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o trgovačkim klasama u prometu oblim drvom | Direktiva 68/89/EZ za usklađivanje zakonskih odredbi država članica u pogledu klasiranja oblog drva | Djelomično usklađeno | 31968L0089 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.5.7. Kemijski proizvodi*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje  s propisima EU sektorskog pristupa koji uređuju kemijske
proizvode.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o kemikalijama | 6.2.3.3. | MINGO | NN 173/03 |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o općoj sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.  Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o ograničavanju   stavljanja na tržište i uporabe određenih proizvoda | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o ograničavanju   stavljanja na tržište i uporabe određenih proizvoda | Direktiva 76/769/EEZ koja se odnosi na ograničavanje i zabranu stavljanja na tržište i uporabe određenih proizvoda | Djelomično usklađeno | 31976LO769 | - | IV. kvartal 2004 |
| Direktiva 76/663/EZ | Djelomično usklađeno | 31979LO663 | - | IV. kvartal 2004 |
| Direktiva 82/828/EEZ | Djelomično usklađeno | 31982LO828 | - | IV. kvartal 2004 |
| Direktiva 83/264/EEZ | Djelomično usklađeno | 31983LO264  if !supportEmptyParas endif | - | IV. kvartal 2004 |
| Direktiva 83/478/EEZ | Djelomično usklađeno | 31983LO478 | - | IV. kvartal 2004 |

#### *3.1.5.8. Deterdženti*

1.
Opis prioriteta:  Usklađivanje  s propisima EU sektorskog pristupa koji
uređuju deterdžente.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o kemikalijama | 6.2.3.3. | MINGO | NN 173/03 |
| Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o normizaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o akreditaciji | 6.2.3.3. | MZT | NN 158/03 |
| Zakon o mjeriteljstvu | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |
| Zakon o općoj sigurnosti proizvoda | 6.2.3.3. | MZT | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička    pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o metodama testiranja biorazgradljivosti anionskih površinski aktivnih tvari | MGRIP | Nevenka Zrinski Lovrić, načelnica | nevenka.zrinski@mingo.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o metodama testiranja biorazgradljivosti anionskih površinski aktivnih tvari | Direktiva 73/405/EEZ | Djelomično usklađeno | 31973LO405  if !supportEmptyParas endif | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 82/242/EEZ | Djelomično usklađeno | 31982LO242  if !supportEmptyParas endif | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 82/243/EEZ | Djelomično usklađeno | 31982LO243 | - | IV. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.1.5.9. Umjetna gnojiva*

1.
Opis prioriteta: Usklađivanje  s
propisima EU sektorskog pristupa koji uređuju umjetna gnojiva.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o gnojivima i poboljšivačima tla | 6.2.10. | MPŠ | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o kvaliteti, označavanju i razvrstavanju, te skladištenju i rukovanju  mineralnim gnojivima | MPŠIVG | Miljenko Rakić, načelnik | mrakic@mps.hr | - | - |
| Pravilnik o načinu proizvodnje, kvaliteti i razvrstavanju, te skladištenju i rukovanju organskim gnojivima i poboljšivačima tla. | MPŠIVG | Miljenko Rakić, načelnik | mrakic@mps.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o kvaliteti, označavanju i razvrstavanju mineralnih gnojiva | Direktiva 76/116 EEZ | Potpuno usklađeno | 31976LO116 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 88/183/EEZ | Potpuno usklađeno | 31988L0183 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 89/284/EEZ | Potpuno usklađeno | 31989LO284 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 89/530 EEZ | Potpuno usklađeno | 31989LO530 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 77/535/EEZ | Potpuno usklađeno | 31977LO535 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o načinu proizvodnje, kvaliteti i razvrstavanju organskih gnojiva i poboljšivača tla | Direktiva 76/116 EEZ | Potpuno usklađeno | 31976LO116 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 77/535/EEZ | Potpuno usklađeno | 31977LO535 | - | IV. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

### *3.1.6.* *Javne**nabave*

1.
Opis prioriteta: Pristupiti će se izmjeni i
dopuni postojećeg Zakona o javnoj nabavi radi potpunog uskladjivanja sa
acquis communautairea.

Podzakonski
akti

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave | 6.2.8. | MFIN | NN 117/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi | MFIN | Ivica Balogovic, viši savjetnik | ivica.balogovic@mfin.hr | SIGMA | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi | EU Direktiva 89/665 | Potpuno usklađeno | 31989L0665 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| EU Direktiva 92/13 | Potpuno usklađeno | 31992L0013 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| EU Direktiva 92/50 | Potpuno usklađeno | 31992L0050 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| EU Direktiva 93/36 | Potpuno usklađeno | 31993L0036 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| EU Direktiva 93/37 | Potpuno usklađeno | 31993L0037 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| EU Direktiva 93/38 | Potpuno usklađeno | 31993L0038 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

### *3.1.7.* *Kulturna**dobra*

1. Opis prioriteta: Utvrđivanje
popisa grupe predmeta koji se mogu smatrati nacionalnim blagom država članica
Europske unije u pogledu kojega mogu ostvarivati povrat zbog nezakonitog
odnošenja.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju  kulturnih dobara | 6.2.11. | MINK | NN 151/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik kojim se utvrđuje popis grupe predmeta koji se mogu smatrati nacionalnim blagom država članica Europske unije u pogledu kojega mogu ostvarivat povrat zbog nezakonitog odnošenja | MINK | mr. sc. Jadran Antolović, državni tajnik | jadran.antolovic@min-kulture.hr  tel:  + 385 1 4866 315  fax:  + 385 1 4866 385 | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik kojim se utvrđuje popis grupe predmeta koji se mogu smatrati nacionalnim blagom država članica Europske unije u pogledu kojega mogu ostvarivati povrat zbog nezakonitog odnošenja  if !supportEmptyParas endif | Direktiva 93/7/EEZ o povratu kulturnih predmeta nezakonito odnesenih s područja države članice | Potpuno usklađeno | 31993L0007 | - | I. kvartal 2004. |
| Direktiva 96/100/EZ kojom se mijenja Dodatak Direktive br. 93/7/EEZ o povratu kulturnih predmeta nezakonito odnesenih iz teritorija države članice | Potpuno usklađeno | 31996L0100 | - | I. kvartal 2004. |

## 3.2. SLOBODA KRETANJA OSOBA

### 3*.2.5. Socijalna sigurnost*

 1. Opis prioriteta:Donošenje Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu radi usklađivanja jednokratnih
obiteljskih davanja seuropskim načelom zbrajanja razdoblja osiguranja, rada i
prebivanja u svim državama članicama Europske unije

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu | MOBIMS | Zdenka Ninić | zdenka.ninic@mobms.hr  Tel. 617-6858 | - | trenutno nije moguće procijeniti |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu | Uredba Viijeća (EEC) 1408/71 o primjeni sustava socijalne sigurnosti na zaposlenike i članove njihovih obitelji  na području zajednice | Potpuno usklađeno | 31971R1408 | IV. kvartal  2004. | IV. kvartal 2004. |

## 3.3. SLOBODA PRUŽANJA USLUGA

### *3.3.4. Bankarstvo*

1. Opis prioriteta: Usklađenje hrvatskog
zakonodavstva s regulativom Europske unije u području financija i bankarstva,
te na sustavan i cjelovit način regulirati poslovanje banaka i prepustiti im da
posluju slobodno, sukladno tržišnim uvjetima i pravilima bankarske struke, te
ujednačavanje načina obračuna kamata, te zaštita od lihvarskih kamatnih stopa.

if !supportEmptyParas endif

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Odluka o adektvatnosti kapitala | 6.4.3. | HNB | NN 17/03 |
| Odluka o ograničenju izloženosti banaka valutnom riziku | 6.4.3. | HNB | NN 17/03 |
| Odluka o klasifikaciji plasmana i potencijalnih obveza banaka | 6.4.3. | HNB | NN 17/03 |
| Odluka o konsolidiranim financijskim izvješćima grupe banaka | 6.4.3. | HNB | NN 17/03 |
| Odluka o reviziji financijskih izvješća i poslovnih funkcija  banaka | 6.4.3. | HNB | NN 17/03 |
| Odluka o zaštiti tržišnog natjecanja unutar bankarskog sektora | 6.4.3. | HNB | NN 48/03 |
| Odluka o primjeni odredaba zakona i drugih propisa iz nadležnosti Hrvatske narodne banke na banke u likvidaciji | 6.4.3. | HNB | NN 151/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o osiguranju štednih uloga | MFIN | dr.sc. Zdenko Prohaska, pomoćnik ministra | tel. + 385 1 45 91 046  fax + 385 1 45 91 403  zdenko.prohaska@mfin.hr | - | Nema potrebe za angažiranje sredstava iz proračuna RH |
| Zakon o kamatama | MFIN | dr.sc. Zdenko Prohaska, pomoćnik ministra | tel. + 385 1 45 91 046  fax + 385 1 45 91 403  zdenko.prohaska@mfin.hr | - |
| Odluka o načinu primjene odredbi Zakona o bankama na podružnicu strane banke | HNB | Marija Mijatović Jakšić, izvršna direktorica Sektora nadzora i kontrole | tel. + 385 1 45 64 599  fax. + 385 1 45 64 611  marija.mijatovic@hnb.hr | - |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o osiguranju štednih uloga  if !supportEmptyParas endif | Direktiva Europskog Parlamenta i Vijeća br. 94/19/EC od 30.05.1994. o šemama osiguranja depozita | Djelomično usklađeno | 31994L0019 | IV. kvartal 2003. | II. kvartal  2004. |
| Zakon o kamatama | Direktiva Vijeća br. 93/13/EC od 05.04.1993. o nepoštenim odredbama ugovora kod ugovora o zaštiti potrošača | Potpuno usklađeno | 31993L0013 | IV. kvartal 2003. | II. kvartal 2004. |

### *3.3.5.**Osiguranje*

1.
Opis prioriteta: Izrada novog zakonodavnog okvira na području
osiguranja u svrhu usklađivanja sa zahtjevima za približavanje Europskoj Uniji.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Šifra | Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | Zakon o osiguranju | MFIN | dr. sc. Zdenko Prohaska, pomoćnik ministra | tel. + 385 1 45 91 046  fax + 385 1 45 91 403  zdenko.prohaska@mfin.hr | - | Nema potrebe za angažiranje sredstava iz proračuna RH |

if !supportEmptyParas endif

4.  Usvajanje acquis communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o osiguranju | Direktiva Europskog Parlamenta i Vijeća br. 2002/13/EC od 5. 3.2002. kojom se mijenja i dopunjuje Direktiva Vijeća br. 73/239/EEC u vezi s zahtjevima u pogledu granice solventnosti za društva za ne-životno osiguranje | - | 32002L0013 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Europskog Parlamenta i Vijeća br. 2001/17/EC od 19. 3.2001. o reorganizaciji i likvidaciji društava za osiguranje | - | 32001L0017 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Europskog Parlamenta i Vijeća 2000/26/EC od  16. 5.2000. o usklađivanju zakonodavstva država članica u svezi osiguranja od građanske odgovornosti u odnosu na uporabu motornih vozila, kojom se mijenja i dopunjuje Direktiva Vijeća br. 73/239/EEC i 88/357/EEC (Četvrta direktiva o osiguranju motornih vozila) | - | 32000L0026 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Europskog Parlamenta i Vijeća br. 98/78/EC od  27.10.1998. o dodatnom nadzoru društava za osiguranje u grupi društava za osiguranje | - | 31998L0078 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća 92/49/EEC od 18. 6.1992. o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi koje se odnose na direktno osiguranje, osim životnog osiguranja, kojom se mijenjaju i dopunjuju odredbe Direktiva br. 73/239/EEC i 88/357/EEC (treća Direktiva o ne-životnom osiguranju) | - | 31992L0049 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| if !supportEmptyParas endif | Direktiva Vijeća br. 91/675/EEC od 19.12.1991. o ustanovljenju odbora za osiguranje | - | 31991L0675 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 91/674/EEC od 19.12.1991. o godišnjim financijskim izvješćima  i konsolidiranim financijskim izvješćima društava za osiguranje | - | 31991L0674 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 90/618/EEC od 8.11.1990. koja mijenja i nadopunjuje, posebno u svezi odgovornosti za osiguranje motornih vozila, odredbe Direktive br. 73/239/EEC i Direktive br. 88/357/EEC koja se odnosi na usklađivanje zakona, propisa i administrativnih odredbi u svezi direktnog osiguranja, osim životnog osiguranja | - | 31990L0618 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Treća direktiva Vijeća br. 90/232/EEC od 14.5.1990. o usklađivanju zakona država članica koji se odnose na osiguranje od građanske odgovornosti za štetu nastalu uporabom motornih vozila | - | 31990L0232 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Druga direktiva Vijeća br. 88/357/EEC od 22.6.1988. o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi koje se odnose na direktno osiguranje osim životnog osiguranja i utvrđuju odredbe kojima se olakšava djelotvorno provođenje slobode pružanja usluga i mijenja i nadopunjuje Direktiva br. 73/239/EEC | - | 31988L0357 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 87/344/EEC od 22.6.1987. o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi koji se odnose na osiguranje od pravnih troškova | - | 31987L0344 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 87/343/EEC od 22.6.1987. kojom se mijenjaju odredbe, u dijelu koji se odnosi na kreditno osiguranje u svezi s kreditnim osiguranjem i osiguranjem jamstava, Prve Direktive br. 72/239/EEC o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi koje se odnose na obavljanje poslova direktnog osiguranja, osim životnog osiguranja | - | 31987L0343 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 84/641/EEC od 10.12.1984. kojom se mijenja i nadopunjava, posebno u svezi pomoći u turizmu, Prva Direktiva br. 73/239 EEC o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi koje se odnose na provođenje poslova direktnog osiguranja osim životnog osiguranja | - | 31984L0641 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| if !supportEmptyParas endif | Druga direktiva Vijeća br. 84/5/EEC od 30.12.1983. o usklađivanju zakona država članica koje se odnose na osiguranje od građanske odgovornosti u svezi uporabe motornih vozila | - | 31984L0005 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 78/473/EEC od 30.5.1978. o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi koje se odnose na su-osiguranje u Zajednici | - | 31978L0473 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća br. 2002/92/EC od 9.12.2002. o posredovanju u osiguranju | - | 32002L0092 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 76/580/EEC od 29.6.1976. kojom se mijenja i dopunjuje Direktiva br. 73/239/EEC o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi koje se odnose na obavljanje poslova direktnog osiguranja osim životnog osiguranja | - | 31976L0580 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 73/239/EEC od 24.7.1973. o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredbi koje se odnose na obavljanje poslova direktnog osiguranja osim životnog osiguranja | - | 31973L0239 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 73/240/EEC od 24.7.1973. o ukidanju ograničenja slobode poslovnog nastana u području direktnog osiguranja osim životnog osiguranja | - | 31973L0240 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 72/430/EEC od 19.12.1972. kojom se mijenja i dopunjuje Direktiva Vijeća br. 72/166/EEC od 24.04.1972. o usklađivanju zakona država članica koji se odnose na osiguranje od osobne odgovornosti u svezi s uporabom motornih vozila i provođenjem obveze za osiguranje od takve odgovornosti | - | 31972L0430 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 72/166/EEC od 24.4.1972. o usklađivanju zakona država članica koji se odnose na osiguranje od osobne odgovornosti u svezi s uporabom motornih vozila i provođenja obveznog osiguranja od takve odgovornosti | - | 31972L0166 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća br. 64/225/EEC od 25.2.1964. o ukidanju ograničenja slobode poslovnog nastana i slobode pružanja usluga u pogledu reosiguranja i retrocesije | - | 31964L0225 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

## 3. 4. SLOBODA KRETANJA KAPITALA

### *3.4.1. Kretanje kapitala i tekuća plaćanja*

1.
Opis prioriteta: Nastavak usklađivanja propisa i
prakse kriterijima Europske unije u pravcu liberalizacije kapitalnog računa, a
s ciljem izjednačavanja uvjeta poslovanja gospodarstva s uvjetima iz
međunarodnog okruženja, uz neophodno zadržavanje makroekonomske stabilnosti.

if !supportEmptyParas endif

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (broj poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o deviznom poslovanju | 6.5.3. | MFIN | NN  96/03 |
| Odluka o uvjetima i načinu otvaranja i vođenja računa nerezidenata u banci | 6.5.3. | HNB | NN  111/03 |
| Odluka o postupku otvaranja i vođenja deviznih računa i deviznih štednih uloga rezidenata u banci | 6.5.3. | HNB | NN  111/03 |
| Odluka o načinu obavljanja platnog prometa s inozemstvom (primjena od 1.1.2005.) | 6.5.3. | HNB | NN 146/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izrada prijedloga Upute o provedbi Odluke o uvjetima i načinu obavljanja platnog prometa s inozemstvom (primjena od 1.1.2005.) | HNB | Adolf Matejka mr.sc., Viceguverner HNB | tel. + 385 1 45 64 664  + 385 1 45 64 555  fax  + 385 1 45 64 783  Adolf.Matejka@hnb.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Uputa o provedbi Odluke o uvjetima i načinu obavljanja platnog prometa s inozemstvom (primjena od 1.1.2005.) | Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća br. 97/5/EC od 27.1.1997. o prekograničnim transakcijama | Djelomično usklađeno | 31997L0005 | if !supportEmptyParas endif | IV. kvartal  2004. |
| Direktiva Vijeća br. 91/308/EEC od 10.6.1991. i Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća br. 2001/97/EC od 4.12.2001. kojom se mijenja i nadopunjuje Direktiva vijeća 91/308/EEC o prevenciji uporabe financijskog sutava u svrhu pranja novca – Deklaracija Komisije | Djelomično usklađeno | 31991L0308  32001L0097 | if !supportEmptyParas endif | IV. kvartal  2004. |

### *3.4.3. Sprječavanje pranja novca*

1.
Opis prioriteta: Provedba Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
sprječavanju pranja novca.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju  pranja novca | 6.5.6. | MFIN | NN 117/03 |
| Pravilnik o provedbi Zakona o sprječavanju pranja novca | 6.5.6. | MFIN | NN 189/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | MFIN | Ivica Maros, predstojnik Ureda  za sprječavanje pranja novca | tel. + 385 1 63 45 450  fax  + 385 1 63 45 452  ivica.maros@mfin.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| - | - | - | - | - | - |

## 3.5.PRAVO TRGOVAČKIH DRUŠTAVA

### *3.5.1.**Pravo**trgova**č**kih**dru**š**tava*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje zakonodavstva u području prava
trgovačkih društava

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima | 6.6.1. | MINGO | NN 118/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Šifra | Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | - | MGRIP | - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| - | - | - | - | - | - |

### *3.5.2.**Ra**č**unovodstvo**i**revizija*

1. Opis prioriteta:  Usklađivanje zakonodavstva u području
revizije

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o računovodstvu | 6.6.2. | MFIN | 1.čitanje 15.10.2003., 2. čitanje 2004. |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Šifra | Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | Zakon o reviziji | MFIN | - | - | Zatražit će se | U ovom trenutku sredstva se ne mogu predvidjeti |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u  proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o reviziji | 8. Direktiva 84/253/EEC od 10 travnja 1984. temeljena na članku 54(3)(g) | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 31984L0253 | II. kvartal  2004 | II. kvartal  2004 |
| "Zelena knjiga" o državnoj reviziji, od 24.srpnja 1996. | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 51996DC0338  if !supportEmptyParas endif |
| Državna revizija u Europskoj uniji, put naprijed (OJ C 143  od 08. svibnja 1998.) | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 31998Y0508(01) |
| Preporuka komisije 2001/256/EC od 15. studenoga 2000. o kvaliteti osiguranja državne revizije u Europskoj uniji: minimalni zahtjevi | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 32001H0256 |
| Preporuka komisije 2002/590/EC od 16. svibnja 2002  Neovisnost državnih revizora u Europskoj uniji: Set osnovnih principa  if !supportEmptyParas endif | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 32002H0590 |
| Komunikacija Komisije "Jačanje državne revizije u Europskoj uniji"  21. svibnja 2003. | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 52003DC0286 |

if !supportEmptyParas endif

### *3.5.3.* *Intelektualno**,* *industrijsko**i**trgova**č**ko**vlasni**š**tvo*

1. Opis prioriteta:
Usklađivanje zakonodavstva u području patenata i žigova.

2. Rezultati u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima | 6.6.3 | MZT | NN 167/03 |
| Zakon o patentu | 6.6.3 | MZT | NN 173/03 |
| Zakon o žigu | 6.6.3 | MZT | NN 173/03 |
| Zakon o industrijskom dizajnu | 6.6.3 | MZT | NN 173/03 |
| Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla | 6.6.3 | MZT | NN 173/03 |
| Zakon o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda | 6.6.3 | MZT | NN 173/03 |
| Uredba o provedbi carinskih mjera u vezi s robom kojom se povređuje pravo intelektualnog vlasništva | 6.6.3 | MFIN/  CUDZNM | NN 106/03 |
| Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske patentne organizacije o suradnji na području patenata | 6.6.3 | MZT | NN/MU 14/03 |
| Zakon o potvrđivanju Protokola koji se odnosi na Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova | 6.6.3 | MZT | NN/MU13/03 |
| Zakon o potvrđivanju Haškog sporazuma o međunarodnoj pohrani industrijskog dizajna, te Ženevskog akta Haškog sporazuma o međunarodnoj registraciji industrijskog dizajna, usvojenog u Ženevi, 2. srpnja 1999. | 6.6.3 | MZT | NN/MU 14/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o potvrđivanju Ugovora o patentnom pravu (PLT, Ženeva, 2000.)  if !supportEmptyParas endif | MZOŠ –DZIV | - | - | - | - |
| Zakon o potvrđivanju Ugovora o pravu žiga (TLT, Ženeva 1994.)  if !supportEmptyParas endif | MZOŠ –DZIV | - | - | - | - |
| Zakon o potvrđivanju Bečkog sporazuma o utvrđivanju međunarodne klasifikacije figurativnih elemenata žigova | MZOŠ –DZIV | - | - | - | - |
| Zakon o potvrđivanju Ugovora iz Nairobija o zaštiti olimpijskog simbola  if !supportEmptyParas endif | MZOŠ -DZIV | - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4.
Usvajanje acquis communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o potvrđivanju Ugovora o patentnom pravu (PLT, Ženeva, 2000.) | Ugovor o patentnom pravu (PLT, Ženeva, 2000.)  if !supportEmptyParas endif | Djelomično usklađeno | - | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Zakon o potvrđivanju Ugovora o pravu žiga (TLT, Ženeva 1994.) | Ugovor o pravu žiga (TLT, Ženeva 1994.)  if !supportEmptyParas endif | Djelomično usklađeno | - | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Zakon o potvrđivanju Bečkog sporazuma o utvrđivanju međunarodne klasifikacije figurativnih elemenata žigova | Bečki sporazum o utvrđivanju međunarodne klasifikacije figurativnih elemenata žigova | Djelomično usklađeno | - | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Zakon o potvrđivanju Ugovora iz Nairobija o zaštiti olimpijskog simbola | Ugovor iz Nairobija o zaštiti olimpijskog simbola | Djelomično usklađeno | - | II. kvartal  2004. | II. kvartal  2004. |

## 3.6. TRŽIŠNO NATJECANJE I DRŽAVNE POTPORE

### *3.6.1. Tržišno natjecanje (Antitrust)*

1.
Opis prioriteta: Novi Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja (NN 122/2003)
predviđa donošenje nekoliko podzakonskih akata važnih za usklađivanje
zakonodavstva sa *acquisom:* Uredbu o
skupnim izuzećima za vertikalne sporazume, Uredbu o sporazumima male
vrijednosti, Uredbu o koncentracijama, Uredbu o skupnim izuzećima za
horizontalne sporazume. Zakon nadalje propisuje i donošenje novog Statuta
Agencije, temeljem kojeg će biti donesen i Pravilnik o unutarnjem redu Agencije.

2..
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja | 6.7.1. | AZTN | NN 122/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uredba o skupnim izuzećima za vertikalne sporazume | AZTN | Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | olgica.spevec@crocompet.hr | CARDS 2001 | - |
| Uredba o sporazumima male vrijednosti | AZTN | Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | olgica.spevec@crocompet.hr | CARDS 2001 | - |
| Uredba o koncentracijama | AZTN | Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | olgica.spevec@crocompet.hr | CARDS 2001 | - |
| Uredba o skupnim izuzećima za horizontalne sporazume | AZTN | Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | olgica.spevec@crocompet.hr | CARDS 2001 | - |
| Uredba o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta | AZTN | Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | olgica.spevec@crocompet.hr | CARDS 2001 | - |
| Statut Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja | AZTN | Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | olgica.spevec@crocompet.hr | - | - |
| Pravilnik o unutarnjem redu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja | AZTN | Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | olgica.spevec@crocompet.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Uredba o skupnim izuzećima za vertikalne sporazume | Uredba 2790/1999 o primjeni članka 81. (3) Ugovora na kategorije vertikalnih sporazuma i usklađenih djelovanja | Potpuno usklađeno | 31999R2790 | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |
| Uredba o sporazumima male vrijednosti | Obavijest Komisije o sporazumima male vrijednosti | Potpuno usklađeno | 2001C368 | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |
| Uredba o koncentracijama | Uredba Vijeća o nadzoru koncentracija među poduzetnicima 4064/1989 | Potpuno usklađeno | 31989R4064 | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |
| Uredba 1310/1997 o izmjenama i dopunama Uredbe 4064/89 | Potpuno usklađeno | 31997R1310 |
| Uredba o skupnim izuzećima za horizontalne sporazume | Uredba Komisije 2659/2000 o sporazumima o istraživanju i razvoju | Potpuno usklađeno | 32000R2659 | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije 2658/2000 o sporazumima o specijalizaciji | Potpuno usklađeno | 32000R2658 |
| Uredba Komisije 240/1996 o sporazumima o transferu tehnologije | Potpuno usklađeno | 31996R0240 |
| Uredba o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta | Priopćenje Komisije o definiranju mjerodavnog tržišta u smislu prava tržišnog natjecanja Zajednice | Potpuno usklađeno | 31997Y1209/01/ | I. kvartal  2004 | I. kvartal  2004 |

if !supportEmptyParas endif

### *3.6.2. Državne potpore*

1. Opis prioriteta:  Nužno je donijeti izmjene Zakona o državnim
potporama i uskladiti ga sa Zakonom o zaštiti tržišnog natjecanja u dijelu koji
propisuje nadležnost AZTN-a u poslovima državnih potpora

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o državnim potporama | 6.7.2 | MFIN | NN  47/03 |
| Uredba o državnim potporama | 6.7.2 | MFIN | NN  121/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o Izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama | AZTN | Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | olgica.spevec@crocompet.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem (potpuno usklađeno, djelomično usklađeno, neusklađeno, neprimjenjivo) | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o Izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama | - | - | - | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |

## 3.7.POLJOPRIVREDA

### *3.7.2.**Sigurnost**hrane*

1. Opis prioriteta: Donošenje
propisa kojima se uređuje sigurnost hrane (zdravstvena ispravnost hrane)  i kakvoća
i njihovo usklađivanje sa standardima EU

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o hrani | 6.2.10. | MPŠ | NN 117/03 ,130/03 |
| Zakon o vinu | 6.2.10. | MPŠ | NN 96/2003 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| Pravilnik o provođenju monitoringa hrane radi utvrđivanja razina nutritijenata, kontaminanata, aditiva i drugih sastojaka i tvari, a kojem je cilj utvrđivanje unosa pojedinih sastojaka ili tvari u organizam te procjena ugroženosti zdravlja stanovništva | MZSS | Željko Slemenšek,  načelnik | 4607 528   zeljko.slemensek@miz.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o aditivima koji se mogu nalaziti u namirnicama | MZSS | Nera Belamarić,  načelnica | 4607 – 590   nera.belamaric@miz.hr | CARDS 2002 | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o deklariranju nutritivnih vrijednosti | MZSS | Željko Slemenšek,  načelnik | 4607 – 528   zeljko.slemensek@miz.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o uvjetima i postupku za izdavanje dopuštenja za stavljanje na tržište nove hrane, te o deklariranju genetski modificiranih sastojaka | MZSS | Nera Belamarić,  načelnica | 4607 – 590   nera.belamaric@miz.hr | CARDS 2002 | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o kakvoći jakih alkoholnih pića | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | rukavina@mps.hr  tel. 610 66 92 | CARDS 2002; Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o kakvoći  šećera | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | rukavina@mps.hr  tel. 610 66 92 | CARDS 2002; Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o kakvoći kave | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | rukavina@mps.hr  tel. 610 66 92 | CARDS 2002; Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o kakvoći prirodne mineralne vode | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | rukavina@mps.hr  tel. 610 66 92 | CARDS 2002; Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o nacionalnoj listi priznatih kultivara vinove loze s preporučenim i dopuštenim kultivarima za pojedina vinogradarska područja | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | jcacic@mps.hr  tel. 610 66 84 | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o vinu | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | jcacic@mps.hr  tel. 610 66 84 | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o vinogradarskim područjima | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | jcacic@mps.hr  tel. 610 66 84 | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o označavanju i zaštiti zemljopisnog podrijetla | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | jcacic@mps.hr  tel. 610 66 84 | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o analitičkim metodama i provođenju analiza | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | jcacic@mps.hr  tel. 610 66 84 | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o organoleptičkom ocjenjivanju vina i drugih proizvoda od grožđa i vina | MPŠIVG | Božica Rukavina, načelnica | [jcacic@mps.hr](..%5C..%5C..%5Ctobradovic%5CLocal%20Settings%5CTemp%5Cjcacic%40mps.hr)  tel. 610 66 84 | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o oglašavanju vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom i voćnih vina | MPŠIVG | Mirna Pavletić-Župić, član Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja | [jcacic@mps.hr](..%5C..%5C..%5Ctobradovic%5CLocal%20Settings%5CTemp%5Cjcacic%40mps.hr)  tel. 610 66 84 | - | trenutno nije moguće predvidjeti |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađeno-sti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o provođenju monitoringa hrane radi utvrđivanja razina nutritijenata, kontaminanata, aditiva i drugih sastojaka i tvari, a kojem je cilj utvrđivanje unosa pojedinih sastojaka ili tvari u organizam te procjena ugroženosti zdravlja stanovništva | Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. kojom se utvrđuju opća načela i zahtjevi Zakona o hrani, osniva Europska agencija za sigurnost hrane i utvrđuju postupci koji se odnose na sigurnost prehrambenih proizvoda | Potpuno usklađeno | 32002RO178 | - | I. kvartal 2004. |
| Pravilnik o aditivima koji se mogu nalaziti u namirnicama | Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća  94/35/EZ od 30. lipnja 1994. o sladilima koja se koriste u prehrambenim proizvodima | Potpuno usklađeno | 31994LOO35 | - | II. kvartal 2004. |
| Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća br. 94/36/EZ od 30. lipnja 1994. o bojama za uporabu u prehrambenim proizvodima | Potpuno usklađeno | 31994LOO36 | - |
| Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća br. 95/2/EZ od 20. veljače 1995. o dodacima hrani osim boja i sladila | Potpuno usklađeno | 31995LOOO2 | - |
| Odluka br. 292/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. prosinca 1996. o održavanju nacionalnih zakona koji zabranjuju  uporabu određenih dodataka hrani u proizvodnji određenih specifičnih prehrambenih proizvoda | Potpuno usklađeno | 31997DO292 | - |
| Direktiva 96/85/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19.prosinca 1996. koja nadopunjuje Direktivu br. 95/2/EZ o dodacima hrani osim boja i sladila | Potpuno usklađeno | 31996LOO85 | - |
| Direktiva 98/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. listopada 1998. koja nadopunjuje Direktivu 95/2/EZ o dodacima hrani osim boja i sladila | Potpuno usklađeno | 31998LOO72 | - |
| Direktiva 2001/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12.veljače 2001. koja nadopunjuje Direktivu 95/2/EZ o dodacima hrani osim boja i sladila | Potpuno usklađeno | 32001LOOO5 | - |
| Pravilnik o deklariranju nutritivnih vrijednosti | Direktiva Vijeća 90/496/EEZ od 24. rujna 1990. o označavanju hranidbene vrijednosti prehrambenih proizvoda | Potpuno usklađeno | 31990LO496 | - | II. kvartal 2004. |
| Pravilnik o uvjetima i postupku za izdavanje dopuštenja za stavljanje na tržište nove hrane, te o deklariranju genetski modificiranih sastojaka | Uredba Vijeća (EZ) br. 1139/98 od 26. svibnja 1998. koja se odnosi na obvezno označavanje određenih prehrambenih proizvoda proizvedenih iz genetski modificiranih organizama čije se osobine razlikuju od osobina na koje se odnosi Direktiva 79/112/EEZ | Potpuno usklađeno | 31998R1139  if !supportEmptyParas endif | - | IV. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije (EZ) br. 49/2000 od 10.siječnja 2000. koja nadopunjuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1139/98 koja se odnosi na obvezno navođenje na etiketi određenih prehrambenih proizvoda proizvedenih iz genetski modificiranih organizama čije se osobine razlikuju od osobina onih na koje se odnosi Direktiva 79/112/EEZ | Potpuno usklađeno | 32000ROO49 | - |
| Uredba Komisije (EZ) br.50/2000 od 10.siječnja 2000. koja se odnosi na označavanje prehrambenih proizvoda i prehrambenih sastojaka koji sadrže dodatke hrani  i arome, koje su genetski modificirane ili proizvedene iz genetski modificiranih organizama | Potpuno usklađeno | 32000ROO50  if !supportEmptyParas endif | - |
| Uredba (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. koja se odnosi na novu hranu i sastojke nove hrane | Potpuno usklađeno | 31997RO258 | - |
| Pravilnik o kakvoći jakih alkoholnih pića | Uredba Vijeća 1576/89/EEZ kojom se utvrđuju opća pravila o definiranju, opisu i predstavljanju jakih alkoholnih pića | Potpuno usklađeno | 31989R1576  if !supportEmptyParas endif | - | II. kvartal  2004. |
| Uredba Komisije 1014/90/EEZ kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene o definiranju, opisu i predstavljanju jakih alkoholnih pića | Potpuno usklađeno | 31990R1014 | - |
| Uredba Komisije 2870/2000/EEZ kojom se utvrđuju metode Zajednice koje se odnose na analizu jakih alkoholnih pića | Potpuno usklađeno | 32000R2870 | - |
| Pravilnik o kakvoći  šećera | Direktiva Vijeća 2001/111/EZ koja se odnosi na određene vrste šećera namijenjene ljudskoj prehrani | Potpuno usklađeno | 32001L0111 | - | II. kvartal 2004. |
| Pravilnik o kakvoći kave | Direktiva Vijeća 1999/4/EZ koja se odnosi na ekstrakte kave i cikorije | Potpuno usklađeno | 31999L0004 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o kakvoći prirodne mineralne vode | Direktiva Vijeća 80/777/EEZ o usklađivanju zakona zemalja članica koja se odnosi na iskorištavanje i stavljanje u prodaju prirodnih mineralnih voda | Potpuno usklađeno | 31980L0777 | - | IV. kvartal 2004. |
| pravilnik o nacionalnoj listi priznatih kultivara vinove loze s preporučenim i dopuštenim kultivarima za pojedina vinogradarska područja | Uredba Vijeća 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina | Djelomično usklađeno | 31999R1493 | - | II. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije 1227/2000 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene Uredbe Vijeća 1493/1999 | Djelomično usklađeno | 32000R1227 |
| Uredba Komisije 884/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene s obzirom na dokumente koji prate prijevoz vinskih proizvoda i vođenje popisa o podacima u vinskom sektoru | Djelomično usklađeno | 32001R0884 |
| Uredba Komisije 1282/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene Uredbe Vijeća 1493/1999 koja se odnose na prikupljanje podataka o određivanju vinskih proizvoda i na praćenje tržišta vina, dopunjujući Uredbu 1623/2000 | Djelomično usklađeno | 32001R1282 |
| pravilnik o vinu | Uredba Vijeća 1493/1999 o zajedničkoj organizaciju tržišta vina | Djelomično usklađeno | 31999R1493 | - | II. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije 1227/2000 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene Uredbe Vijeća 1493/1999 | Djelomično usklađeno | 32000R1227 | - |
| Uredba Komisije 884/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene s obzirom na dokumente koji prate prijevoz vinskih proizvoda i vođenje popisa o podacima u sektoru vina | Djelomično usklađeno | 32001R0884 | - |
| Uredba Komisije 1282/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene Uredbe Vijeća 1493/1999 koja se odnose na prikupljanje podataka o određivanju vinskih proizvoda i na praćenje tržišta vina, dopunjujući Uredbu 1623/2000 | Djelomično usklađeno | 32001R1282 | - |
| Uredba Komisije 753/2002 kojom se utvrđuju određena pravila za primjenu Uredbe Vijeća 1493/1999 koja se odnosi na opis, označavanje, predstavljanje i zaštitu određenih sektora vinskih proizvoda | Djelomično usklađeno | 32002R0753 | - |
| Uredba Komisije 1622/2000 kojom se utvrđuju određena detaljna pravila za primjenu Uredbe 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina i osnivanju kodeksa Zajednice o enološkoj praksi i postupcima | Djelomično usklađeno | 32000R1622 | - |
| Uredba Komisije 2729/2000 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene o kontroli u sektoru vina | Djelomično usklađeno | 32000R2729 | - |
| Uredba Komisije 2870/2000 kojom se utvrđuju metode Zajednice koje se odnose na analizu jakih alkoholnih pića | Djelomično usklađeno | 32000R2870 | - |
| Uredba Komisije 1623/2000 koja utvrđuje detaljna pravila za primjenu Uredbe 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina s obzirom na tržišne mehanizme | Djelomično usklađeno | 32000R1623 | - |
| Uredba Komisije 883/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila za primjenu Uredbe Vijeća 1493/1999 s obzirom na trgovinu proizvodima sektora vina s trećim zemljama | Djelomično usklađeno | 32001R0883 | - |
| Uredba Komisije 2676/1990 kojom se određuju metode Zajednice za analizu vina | Djelomično usklađeno | 31990R2676 | - |
| Pravilnik o vinogradarskim područjima | Uredba Vijeća 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina | Djelomično usklađeno | 31999R1493 | - | II. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije 753/2002 kojom se utvrđuju određena pravila za primjenu Uredbe Vijeća 1493/1999 koja se odnosi na opis, označavanje, predstavljanje i zaštitu određenih sektora vinskih proizvoda | Djelomično usklađeno | 32002R0753 | - |
| Pravilnik o označavanju i zaštiti zemljopisnog podrijetla | Uredba Vijeća 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina | Djelomično usklađeno | 31999R1493 | - | II. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije 753/2002 kojom se utvrđuju određena pravila za primjenu Uredbe Vijeća 1493/1999 koja se odnosi na opis, označavanje, predstavljanje i zaštitu određenih sektora vinskih proizvoda | Djelomično usklađeno | 32002R0753 | - |
| Uredba Komisije 884/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene s obzirom na dokumente koji prate prijevoz vinskih proizvoda i vođenje popisa o podacima u sektoru vina | Djelomično usklađeno | 32001R0884 | - |
| Uredba Komisije 1282/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene Uredbe Vijeća 1493/1999 koja se odnose na prikupljanje podataka o određivanju vinskih proizvoda i na praćenje tržišta vina, dopunjujući Uredbu 1623/2000 | Djelomično usklađeno | 32001R1282 | - |
| Uredba Komisije 1227/2000 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene Uredbe Vijeća 1493/1999 | Djelomično usklađeno | 32000R1227 | - |
| Uredba Komisije 1607/2000 kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene Uredbe 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, posebice naziv koji se odnosi na kvalitetna vina proizvedena u određenim regijama | Djelomično usklađeno | 32000R1607 | - |
| Pravilnik o analitičkim metodama i provođenju analiza | Uredba Vijeća 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina | Djelomično usklađeno | 31999R1493 | - | II. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije 883/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila za primjenu Uredbe Vijeća 1493/1999 s obzirom na trgovinu proizvodima iz sektora vina s trećim zemljama | Djelomično usklađeno | 32001R0883 | - |
| Pravilnik o organoleptičkom ocjenjivanju vina i drugih proizvoda od grožđa i vina | Uredba Vijeća 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina | Djelomično usklađeno | 31999R1493 | - | II. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije 883/2001 kojom se utvrđuju detaljna pravila za primjenu Uredbe Vijeća 1493/1999 s obzirom na trgovinu proizvodima iz sektora vina s trećim zemljama | Djelomično usklađeno | 32001R0883 | - |
| Pravilnik o oglašavanju vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom i voćnih vina | Uredba Vijeća 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina | Djelomično usklađeno | 31999R1493 | - | II. kvartal 2004. |
| Uredba Komisije 753/2002 kojom se utvrđuju određena pravila za primjenu Uredbe Vijeća 1493/1999 koja se odnosi na opis, označavanje, predstavljanje i zaštitu određenih sektora vinskih proizvoda | Djelomično usklađeno | 32002R0753 | - |

if !supportEmptyParas endif

### *3.7.3.* *Veterinarstvo*

1. Opis prioriteta: Donošenje
propisa kojima se uređuje područje veterinarstva i upravljanje graničnim
veterinarskim postajama i njihovo usklađivanje sa standardima  Europske unije

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Izmjene i dopune Zakona o veterinarstvu | 6.2.10. | MPŠ | NN 172/03 |
| Pravilnik o obveznom označavanju i upisu u jedinstveni registar domaćih životinja te vođenju evidencije | 6.2.10. | MPŠ | NN 74/03 |
| Pravilnik o načinu postupanja sa životinjskim lešinama i otpadom životinjskog podrijetla te o njihovom uništavanju | 6.2.10. | MPŠ | NN 24/03 |
| Naredba o zabrani primjene na životinjama određenih beta-agonista te tvari hormonskog i tireostatskog učinka | 6.2.10. | MPŠ | NN 21/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| Izmjene i dopune Pravilnika o praćenju rezidua određenih tvari u živim životinjama i proizvodima životinjskoga podrijetla | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | labrovic@mps.hr  if !supportEmptyParas endif | CARDS 2002: Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o performansama analitičkih metoda koje se koriste u određivanju rezidua i interpretaciji rezultata | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | labrovic@mps.hr  if !supportEmptyParas endif | CARDS 2002: Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o načinu veterinarsko-zdravstvenih pregleda živih životinja pri ulasku na teritorij Republike Hrvatske | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | gordan.jerbic@mps.hr | CARDS 2001: Integrirano upravljanje granicama | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o načinu veterinarsko-zdravstvenih pregleda proizvoda životinjskog podrijetla  pri ulasku na teritorij Republike Hrvatske | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | gordan.jerbic@mps.hr | CARDS 2001: Integrirano upravljanje granicama | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o načinu veterinarsko-zdravstvenih pregleda stočne hrane pri ulasku na teritorij Republike Hrvatske | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | gordan.jerbic@mps.hr | CARDS 2001: Integrirano upravljanje granicama | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o kontroli i suzbijanju određenih zoonoza i uzročnika zoonoza u životinjama i proizvodima životinjskoga podrijetla | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | labrovic@mps.hr  if !supportEmptyParas endif | CARDS 2002: Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o posebnim uvjetima za nastambe i načinu držanja životinja za pokuse te vrstama pokusa | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | ljerka.zeba@mps.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o uvjetima i načinu vođenja te obrascima za evidenciju tijekom provođenja pokusa na životinjama | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | ljerka.zeba@mps.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje bolesti plavog jezika | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | bsosic@mps.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje bruceloze životinja | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | bsosic@mps.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Izmjene i dopune Pravilnika o veterinarsko-zdravstvenim uvjetima za izlov, uzgoj, pročišćavanje i stavljanje u promet živih školjaka | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | mladen.salajster@mps.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Izmjene i dopune Pravilnika o načinu obavljanja veterinarsko sanitarnog pregleda i kontrole nojeva | MPŠIVG | mr.sc. Davorin Lukman, ravnatelj | mladen.salajster@mps.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |

**if !supportEmptyParas endif**

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađeno-sti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u procedu-ru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Izmjene i dopune Pravilnika o praćenju rezidua određenih tvari u živim životinjama i proizvodima životinjskoga podrijetla | Direktiva Vijeća 96/23/EZ od 29. travnja 1996. o mjerama praćenja određenih tvari i njihovih ostataka kod živih životinja i životinjskih proizvoda i koja opoziva Direktive 85/358/EEZ  i 86/469/EEZ te Odluke 89/187/EEZ i 91/664/EEZ | Potpuno usklađeno | 31996L0023 | - | III. kvartal 2004. |
| Odluka Komisije 97/747/EZ od 27.listopada 1997. kojom se utvrđuje razina i učestalost uzimanja uzoraka što je utvrđeno Direktivom Vijeća 96/23/EZ za nadziranje određenih tvari i njihovih ostataka u određenim životinjskim proizvodima (tekst važan za EEA) | Potpuno usklađeno | 31997D0747 | - |
| Odluka Komisije 98/179/EZ od 23. veljače 1998. kojom se utvrđuju detaljna pravila službenog uzimanja uzoraka za nadziranje određenih tvari i njihovih ostataka u živim životinjama i životinjskim proizvodima (tekst važan za EEA) | Potpuno usklađeno | 31998D0179 | - |
| Pravilnik o performansama analitičkih metoda koje se koriste u određivanju rezidua i interpretaciji rezultata | Odluka Komisije 2002/657/EZ od 12. kolovoza 2002. kojom se primjenjuje Direktiva Vijeća 96/23/EZ u vezi s izvedbom analitičkih metoda i tumačenjem rezultata (tekst važan za EEA) (prijavljena pod brojem dokumenta C (2002) 3044) | Potpuno usklađeno | 31992L0117 | - | IV. kvartral 2004. |
| Pravilnik o kontroli i suzbijanju određenih zoonoza i uzročnika zoonoza u životinjama i proizvodima životinjskoga podrijetla | Direktiva Vijeća 92/117/EEZ od 17. prosinca 1992. u vezi s mjerama zaštite protiv navedenih zoonoza i navedenih agensa koji uzrokuju zoonoze kod životinja i proizvodima životinjskog porijekla, kako bi se spriječile epidemije infekcija koje se prenose hranom i epidemije trovanja | Potpuno usklađeno | 31991L0496 | - | if !supportEmptyParas endif |
| Pravilnik o načinu veterinarsko- zdravstvenih pregleda živih životinja pri ulasku na teritorij Republike Hrvatske | Direktiva Vijeća 91/496/EEZ od 15. srpnja 1991. kojom se utvrđuju načela koja upravljaju organizacijom veterinarskih pregleda životinja koje ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja i koja dopunjuje Direktive 89/662/EEZ, 90/425/EEZ i 90/675/EEZ | Potpuno usklađeno | if !supportEmptyParas endif | - | IV. kvartal 2004. |
| 92/527/EEZ Odluka Komisije od 4. studenoga 1992. kojom se utvrđuje obrazac certifikata koji se navodi u članku 7, stavku 1. Direktive Vijeća 91/496/EEZ | Potpuno usklađeno | 31992D0527 | - |
| 97/794/EZ: Odluka Komisije od 12.studenoga 1997. kojom se utvrđuju određena detaljna pravila primjene Direktive Vijeća 91/496/EEZ s obzirom na veterinarske preglede živih životinja koje se uvoze iz trećih zemalja (tekst važan za EEA) | Potpuno usklađeno | 31997D0794 | - |
| Direktiva Vijeća 64/432/EEZ od 26. lipnja 1964. o problemima zdravlja životinja koji utječu na trgovinu govedima i svinjama unutar Zajednice/\*PROČIŠĆENA VERZIJA VIDI 375Y0820(01)\*/ | Potpuno usklađeno | 31964L0432 | - |
| Direktiva Vijeća 90/426/EEZ od 26. lipnja 1990. o uvjetima zdravlja životinja kojom se uređuje kretanje i uvoz kopitara iz trećih zemalja | Potpuno usklađeno | 31990L0426 | - |
| Direktiva Vijeća 92/65/EEZ od 13. srpnja 1992. kojom se utvrđuju zahtjevi za zdravlje životinja koji reguliraju trgovinu Zajednice i uvoz životinja, sjemena, jajnih stanica i zametaka, a ne podliježu zahtjevima za zdravlje životinja utvrđenih u određenim pravilima Zajednice koji se navode u Prilogu A (I) Direktive 90/425/EEZ | Potpuno usklađeno | 31992L0065 | - |
| Direktiva Vijeća 72/462/EEZ od 12.prosinca 1972. o problemima koji se odnose na zdravlje i veterinarske inspekcije prilikom uvoza goveda i svinja i svježeg mesa iz trećih zemalja | Potpuno usklađeno | 31972L0462 | - |
| Pravilnik o načinu veterinarsko-zdravstvenih pregleda proizvoda životinjskog podrijetla  pri ulasku na teritorij Republike Hrvatske | Direktiva Vijeća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. kojom se utvrđuju načela koja upravljaju organizacijom veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja | Potpuno usklađeno | 31997L0078 | - | IV. kvartral 2004. |
| 2003/279/EZ Odluka Komisije od 15. travnja 2003. kojom se dopunjuje Odluka Komisije 93/13/EEZ u pogledu potvrde veterinarskih pregleda proizvoda iz trećih zemalja (tekst važan za EEA) (prijavljena u dokumentu br. C (2003) 1229) | Potpuno usklađeno | 32003D0279 | - |
| 2002/349/EZ Odluka Komisije od 26. travnja 2002. kojom se utvrđuje popis proizvoda koji se pregledavaju na graničnim prijelazima prema Direktivi Vijeća 97/78/EZ (tekst važan za  EEA) (prijavljena u dokumentu br. C (2002) 1527) | Potpuno usklađeno | 32002D0349 | - |
| 2000/208/EZ Odluka Komisije od 24.veljače 2000. kojom se donose detaljna pravila primjene Direktive Vijeća 97/78/EZ koja se odnosi isključivo na cestovni prijevoz proizvoda životinjskog porijekla iz jedne treće zemlje u drugu treću zemlju kroz Europsku zajednicu (prijavljena pod brojem dokumenta C (2000) 468) (tekst važan za EEA) | Potpuno usklađeno | 32000D0208 | - |
| Direktiva Vijeća 92/118/EEZ od 17. prosinca 1992. kojom se utvrđuju zahtjevi o zdravlju životinja i javnom zdravlju kojima se uređuje trgovina i uvoz  u Zajednicu proizvoda koji ne podliježu spomenutim zahtjevima utvrđenim određenim pravilima Zajednice koja se navode u Prilogu A (I) Direktive 89/662/EEZ i, s obzirom na patogene organizme, Direktive 90/425/EEZ | Potpuno usklađeno | 31992L0118 | - |
| 94/360/EZ Odluka Komisije od 20. svibnja 1994. o smanjenoj učestalosti fizičkih pregleda pošiljaka određenih proizvoda koji se uvoze iz trećih zemalja prema Direktivi Vijeća 90/675/EEZ | Potpuno usklađeno | 31994D0360 | - |
| 2000/571/EZ Odluka Komisije od 8. rujna 2000. kojom se utvrđuju metode veterinarskih pregleda proizvoda iz trećih zemalja namijenjenih uvođenju u bescarinske zone, bescarinska skladišta, carinska skladišta ili manipulantima koji opskrbljuju prekogranična sredstva pomorskog prijevoza (prijavljena u dokumentu br. C (2000) 2532) (tekst važan za EEA) | Potpuno usklađeno | 32000D0571 | - |
| Pravilnik o načinu veterinarsko-zdravstvenih pregleda stočne hrane pri ulasku na teritorij Republike Hrvatske | Direktiva Komisije 98/68/EZ od 10. rujna 1998. kojom se utvrđuje standardni dokument naveden u članku 9, stavku 1. Direktive Vijeća 95/53/EZ i određena pravila za preglede prilikom uvođenja u Zajednicu stočne hrane iz trećih zemalja (tekst važan za EEA) | Potpuno usklađeno | 31998L0068 | - | IV. kvartral 2004. |
| Direktiva Vijeća 95/53/EZ od 25.listopada 1995. kojom se utvrđuju načela kojima se uređuje organizacija službenih inspekcija u području prehrane životinja | Potpuno usklađeno | 31995L0053 | - |
| Pravilnik o posebnim uvjetima za nastambe i načinu držanja životinja za pokuse te vrstama pokusa | Direktiva Vijeća 86/609/EEZ od 24.studenoga 1986. o usklađivanju zakona, propisa i upravnih odredbi zemalja članica s obzirom na zaštitu životinja korištenih u eksperimentalne i ostale znanstvene svrhe | Potpuno usklađeno | 31986L0609 | - | IV. kvartral 2004. |
| Pravilnik o uvjetima i načinu vođenja te obrascima za evidenciju tijekom provođenja pokusa na životinjama | Direktiva Vijeća 86/609/EEZ od 24.studenoga 1986. o usklađivanju zakona, propisa i upravnih odredbi zemalja članica s obzirom na zaštitu životinja korištenih u eksperimentalne i ostale znanstvene svrhe | Potpuno usklađeno | 31986L0609 | - | IV. kvartral 2004. |
| Pravilnik o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje bolesti plavog jezika | Direktiva Vijeća 2000/75/EZ od 20. studenoga 2000. kojom se utvrđuju određene odredbe za kontrolu i iskorjenjivanje bolesti plavog jezika | Potpuno usklađeno | 32000L0075 | - | IV. kvartral 2004. |
| Odluka Komisije 2001/138/EC od 9. veljače 2001. koja uspostavlja zone zaštite i nadzora u Zajednici u vezi sa bolešću plavog jezika (tekst važan za EEA) (prijavljena u dokumentu br. C(2001) 340) | Potpuno usklađeno | 32001D0138 | - |
| Odluka Komisije 2001/141/EZ od 20. veljače 2001. koja u pojedinim dijelovima zone zaštite u Italiji određuje program cijepljenja protiv bolesti plavog jezika i nabave cjepiva u tu svrhu od strane Zajednice (prijavljena u dokumentu br. C (2001) 424) | Potpuno usklađeno | 32001D0141 | - |
| Odluka Komisije br. 2001/783/EZ od 9. studenoga 2001. o zonama zaštite i nadzora u svezi s bolešću plavog jezika i o pravilima primjenjivih na premještaj životinja u i iz tih zona (tekst važan za EEA) (prijavljena u dokumentu br. C (2001) 3421) | Potpuno usklađeno | 32001D0783 | - |
| Odluka Komisije br. 2003/14/EZ od 10. siječnja 2003. koja nadopunjuje i izmjenjuje Odluku br. 2001/783/EZ i koja se odnosi na zone zaštite i nadzora bolesti plavog jezika i uvjete za premještaj životinja predviđenih za hitno klanje (tekst važan za EEA) (prijavljena u dokumentu br. C (2002) 5562) | Potpuno usklađeno | 32003D0014 | - |
| Pravilnik o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje bruceloze životinja | Direktiva Vijeća br. 91/68/EEZ od 28. siječnja 1991. o zdravstvenim uvjetima koji upravljaju trgovinom ovaca i koza unutar Zajednice | Potpuno usklađeno | 31991L0068 | - | IV. kvartral 2004. |
| Direktiva Vijeća 64/432/EEZ od 26. lipnja 1964. o problemima zdravlja životinja koji utječu na trgovinu govedima i svinjama unutar Zajednice/\*PROČIŠĆENA VERZIJA VIDI 375Y0820(01) | Potpuno usklađeno | 31964L0432 | - |
| Izmjene i dopune Pravilnika o veterinarsko-zdravstvenim uvjetima za izlov, uzgoj, pročišćavanje i stavljanje u promet živih školjaka | 2002/225/EZ: Odluka Komisije od 15. ožujka 2002. kojom se utvrđuju detaljna pravila primjene Direktive Vijeća 91/492/EEZ s obzirom na maksimalne razine i metode analize određenih biotoksina u morskom okolišu u školjkaša, ehinoderma, plaštenjaka i gastropoda(tekst važan za EEA) (prijavljena u dokumentu br. C (2002) 1001) | Potpuno usklađeno | 32002D0225 | - | IV. kvartral 2004. |
| 2002/226/EZ Odluka Komisije od 15.ožujka 2002. kojom se utvrđuju posebni zdravstveni pregledi za izlov i preradu određenih školjkaša s razinom toksina koje oni proizvode (ASP) koja prelazi granicu utvrđenu Direktivom Vijeća 91/492/EEZ (tekst važan za EEA) (prijavljena u dokumentu br. C(2002) 1009) | Potpuno usklađeno | 32002D0226 | - |
| Izmjene i dopune Pravilnika o načinu obavljanja veterinarsko sanitarnog pregleda i kontrole nojeva | 2001/751/EZ: Odluka Komisije od 16. listopada 2001. kojom se utvrđuju uvjeti za zdravlje životinja i veterinarska potvrda za uvoz živih ptica trkačica i njihovih jaja za nasad iz trećih zemalja, uključujući mjere zdravstvene zaštite životinja koje se primjenjuju nakon takvog uvoza, a nadopunjuje i izmjenjuje Odluku Komisije 95/233/EZ koja sastavlja popis trećih zemalja iz kojih zemlje članice odobravaju uvoz žive peradi i njihovih  jaja za nasad i Odluku Komisije 96/659/EZ o mjerama zaštite u svezi virusa hemoralgijske groznice (tekst važan za EEA) (prijavljena u dokumentu br. C(2001) 3074) | Potpuno usklađeno | 32001D0751 | - | IV. kvartral 2004. |

### *3.7.4. Zaštita bilja*

#### *3.7.4.1. Biljna karantena*

1. Opis prioriteta:  Prioriteti u 2004. g. su:

izrada konačnog nacrta prijedloga Zakona o biljnom zdravstvu

upućivanje konačnog nacrta prijedloga Zakona o biljnom zdravstvu u proceduru VRH

početak izrade nacrta prijedloga podzakonskih akata, prije svega nacrta prijedloga Pravilnika o mjerama za sprječavanje unošenja, širenja i suzbijanje štetnih organizama bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta (bivši Pravilnik o zdravstvenoj kontroli bilja u prometu preko granice RH)

početak sustavnog stručnog osposobljavanja fitosanitarnih inspektora i stručnog osoblja Zavoda za zaštitu bilja u cilju učinkovite primjene usklađenih propisa

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Izmjena i dopuna Zakona o zaštiti bilja | 6.2.10. | MPŠ | NN 117/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o biljnom zdravstvu | MPŠIVG | Dubravka Kunac  načelnica | dubravka.kunac@mps.hr | CARDS 2001: Jačanje osposobljenosti fitosanitarne i veterinarske granične inspekcije  EU CARDS 2002: Jačanje fitosanitarnog inspekcijskog sustava | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o mjerama za sprječavanje unošenja, širenja i suzbijanje štetnih organizama bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta | MPŠIVG | Dubravka Kunac  načelnica | dubravka.kunac@mps.hr | CARDS 2001:Jačanje osposobljenosti fitosanitarne i veterinarske granične inspekcije  EU CARDS 2002: Jačanje fitosanitarnog inspekcijskog sustava | trenutno nije moguće predvidjeti |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađeno-  sti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o biljnom zdravstvu | Direktiva Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Djelomično usklađeno | 32000L0029 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Komisije 2001/33/EC koja nadopunjuje određene Dodatke Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Neusklađeno | 32001L0033 |
| Direktiva Komisije 2002/28/EC koja nadopunjuje određene Dodatke Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Neusklađeno | 32002L0028 |
| Direktiva Komisije 2002/36/EC koja nadopunjuje određene Dodatke Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Neusklađeno | 32002L0036 |
| Direktiva Vijeća 2002/89/EC koja nadopunjuje Direktivu  2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Djelomično usklađeno | 32002L0089 |
| Direktiva Komisije 2003/22/EC koja nadopunjuje određene Dodatke Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Neusklađeno | 32003L0022 |
| Direktiva Komisije 2003/47/EC koja nadopunjuje Dodatke II, IV i V Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Djelomično usklađeno | 32003L0047 |
| Pravilnik o mjerama za sprječavanje unošenja, širenja i suzbijanje štetnih organizama bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta | Direktiva Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice, izmjenjena Direktivama Komisije: | Djelomično usklađeno | 32000L0029 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Komisije 2001/33/EC koja nadopunjuje određene Dodatke Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Neusklađeno | 32001L0033 |
| Direktiva Komisije 2002/28/EC koja nadopunjuje određene Dodatke Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Neusklađeno | 32002L0028 |
| Direktiva Komisije 2002/36/EC koja nadopunjuje određene Dodatke Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Neusklađeno | 32002L0036 |
| Direktiva Vijeća 2002/89/EC koja nadopunjuje Direktivu  2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Djelomično usklađeno | 32002L0089 |
| Direktiva Komisije 2003/22/EC koja nadopunjuje određene Dodatke Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Neusklađeno | 32003L0022 |
| Direktiva Komisije 2003/47/EC koja nadopunjuje Dodatke II, IV i V Direktive Vijeća 2000/29/EC o mjerama koje štite Zajednicu od unosa organizama štetnih za biljke i biljne proizvode, te od njihovog širenja unutar Zajednice | Djelomično usklađeno | 32003L0047 |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.7.4.2. Sredstva za zaštitu bilja i rezidue*

1. Opis prioriteta:

u 2004. godini prioritetni posao je izrada Prijedloga nacrta Zakona o sredstvima za zaštitu bilja i upučivanje u pravnu proceduru, da bi početkom
2005. stupio na snagu.

isto tako u 2004. godini riješit će se pitanje novog smještaja Zavoda za zaštitu bilja, prikladnog za tehničku instituciju, opremanje kemijskog laboratorija u Zavodu za zaštitu bilja i opremanje laboratorija Odsjeka za pesticide Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Izmjena i dopuna Zakona o zaštiti bilja | 6.2.10. | MPŠ | NN 117/03 |
| Zakon o priznavanju svojti šumskog drveća i grmlja | 6.2.10. | MPŠ | NN 113/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o sredstvima za zaštitu bilja | MPŠIVG | Višnja Ljubetić, viša savjetnica | vljubetic@mps.hr | CARDS 2002 Izgradnja strukture u području poljoprivrede, živih životinja i hrane | trenutno nije moguće predvidjeti |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o sredstvima za zaštitu bilja | Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja | Djelomično usklađeno | 31991L0414 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća 97/57/EC kojom se ustanovljuje Aneks VI Smjernice Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja  (Jedinstveni principi za evaluaciju i registraciju sredstava za zaštitu bilja) | Neusklađeno | 31997L0057 |
| Direktiva Komisije 93/71/EEC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (Testovi biološke učinkovitosti) | Djelomično usklađeno | 31993L0071 |
| Direktiva Komisije 94/37/EC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (Ispitivanja fizikalno-kemijskih svojstva sredstava za zaštitu bilja) | Djelomično usklađeno | 31994L0037 |
| Direktiva Komisije 94/79/EC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (Toksikološka ispitivanja sredstava za zaštitu bilja) | Djelomično usklađeno | 31994L0079 |
| Direktiva Komisije 95/35/EC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (Odstupanja od GLP zahtjeva) | Neusklađeno | 31995L0035 |
| Direktiva Komisije 95/36/EC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (Sudbina i ponašanje sredstava za zaštitu bilja u okolišu) | Neusklađeno | 31995L0036R(01) |
| Direktiva Komisije 96/12/EC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (Ekotoksikološka ispitivanja sredstava za zaštitu bilja) | Neusklađeno | 31996L0012 |
| Direktiva Komisije 96/68/EC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja  (Ispitivanja ostataka sredstava za zaštitu bilja) | Neusklađeno | 31996L0068 |
| Direktiva Komisije 96/46/EC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (Analitičke metode) | Djelomično usklađeno | 31996L0046 |
| Direktiva Komisije 2001/36/EC kojom se dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEC o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (Zahtijevani podaci za nove djelatne tvari koje sadrže mikroorganizme) | Neusklađeno | 32001L0036 |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.7.4.3. Šumarstvo*

1. Opis prioriteta: u 2004. godini prioritetni posao je izrada
novoga nacrta Zakona o šumama i Izmjene i dopune zakona o lovu.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o priznavanju svojti šumskog drveća i grmlja | 6.2.10. | MPŠ | NN 113/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Šifra | Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | Zakon o šumama | MPŠIVG | Mile Đodan, načelnik | 6106-760 | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| - | Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lovu | MPŠIVG | Mile Đodan, načelnik | 6106-760 | - |

**if !supportEmptyParas endif**

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o šumama | Direktiva Vijeća 1999/105/EC o stavljanju na tržište šumskog reprodukcijskog materijala | Djelomično usklađeno | 31999L0105 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Konvencija o biološkoj raznolikosti (Rio de Janeiro 1992) | Djelomično usklađeno | - |
| Rezolucija i deklaracije ministarskih konferencija o zaštiti šuma u Europi, Strassbourg 1990, Helsinki 1993, Lisabon 1998, Beč 2003 | Djelomično usklađeno | - |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lovu | Direktiva Vijeća 79/409/EEC o zaštiti ptica | Djelomično usklađeno | 31979L0409 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća 92/43/EEC o zaštiti staništa divljih životinjskih i biljnih vrsta | Djelomično usklađeno | 31992L0043 |
| Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama, Bern 1997 | Djelomično usklađeno | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

### *3.7.5.* *Ostale**mjere**u**podru**č**ju**poljoprivrede*

#### *3.7.5.1. Stočarstvo*

1. Opis prioriteta:  Donošenje propisa kojima se uređuje područje
stočarstva i njihovo usklađivanje sa standardima Europske unije.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stočarstvu | 6.2.10. | MPŠ | NN 151/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Šifra | Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | Pravilnik o vođenju matičnih knjiga i uzgojnih upisnika | MPŠIVG | Ivan Jakopović, viši savjetnik | jakopovic@mps.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| - | Pravilnik o uvjetima udruživanja uzgojnih udruga u saveze | MPŠIVG | Ivan Jakopović, viši savjetnik | jakopovic@mps.hr | - |
| - | Pravilnik o postupku priznavanja novih pasmina, sojeva i hibrida | MPŠIVG | Ivan Jakopović, viši savjetnik | jakopovic@mps.hr | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o vođenju matičnih knjiga i uzgojnih upisnika | Direktiva Vijeća 77/504/EEC o uzgoju čistokrvnih  goveda | Usklađeno | 31977L0504 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća 87/328/EEC o prihvaćanju čistokrvnih goveda za uzgojne svrhe | Usklađeno | 31987L0328 |
| Direktiva Vijeća 88/661/EEC o zootehničkim standardima primjenjivim na uzgojno valjane svinje | Usklađeno | 31988L0661 |
| Direktiva Vijeća90/119/EEC o uzgoju hibridnih svinja | Usklađeno | 31990L0119 |
| Direktiva Vijeća 89/361/EEC vezano na čistokrvne ovce i koze | Usklađeno | 31989L0361 |
| Pravilnik o uvjetima udruživanja uzgojnih udruga u saveze | Odluka Komisije 89/504/EEC o određivanju uvjeta za priznavanje i nadzor uzgojnih saveza, uzgojnih organizacija i privatnih poduzetnika koji uspostavljaju i vode registre hibridnih svinja | Usklađeno | 31989D0504 | - | IV. kvartal 2004. |
| Odluka Komisije 89/501/EEC o određivanju uvjeta za priznavanje i nadzor uzgojnih saveza i uzgojnih organizacija koji uspostavljaju i vode matične knjige čistokrvnih svinja | Usklađeno | 31989D0501 |
| Odluka Komisije 90/254/EEC o određivanju uvjeta za priznavanje uzgojnih organizacija  i saveza koji uspostavljaju i vode matične knjige čistokrvnih ovaca i koza | Usklađeno | 31990D0254 |
| Odluka Komisije 92/353/EEC o određivanju uvjeta za priznavanje uzgojnih organizacija i saveza koji uspostavljaju i vode matične knjige registriranih kopitara | Usklađeno | 31992D0353 |
| Odluka Komisije 92/354/EEC o određivanju uvjeta za osiguranje koordinacije između  uzgojnih organizacija i saveza koji uspostavljaju i vode matične knjige registriranih kopitara | Usklađeno | 31992D0354 |
| Pravilnik o postupku priznavanja novih pasmina, sojeva i hibrida | Direktiva Vijeća 90/427/EEC o zootehničkim i genealoškim uvjetima koji uređuju trgovinu kopitarima unutar Zajednice | Usklađeno | 31990L0427 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća 91/174/EEC određuje zootehničke i rodoslovne zahtjeve pri kupoprodaji čistokrvnih životinja uz dopunu smjernice 77/504 i 90/425 | Usklađeno | 31991L0174 |
| Direktiva Vijeća 90/118/EEC o prihvaćanju čistokrvnih svinja za uzgoj | Usklađeno | 31990L0118 |

if !supportEmptyParas endif

#### *3.7.5.2. Biljna proizvodnja*

1. Opis prioriteta:  Donošenje propisa kojima se uređuje područje
sjemenarstva, sadnog materijala i priznavanje sorti poljoprivrednog bilja i
njihovo usklađivanje sa standardima EU.

if !supportEmptyParas endif

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Izmjena i dopuna Zakona o sjemenu i sadnom  materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja | 6.2.10. | MPŠ | NN 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o stručnom nadzoru nad sjemenskim usjevima poljoprivrednog bilja | MPŠIVG | Miljenko Rakić,  načelnik | mrakic@mps.hr | - | trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o temeljnim zahtjevima za kakvoću, pakiranje i deklariranje sjemena poljoprivrednog bilja | MPŠIVG | Miljenko Rakić,  načelnik | mrakic@mps.hr | - |
| Pravilnik o upisu u Upisnik održivača sorti poljoprivrednog bilja | MPŠIVG | Miljenko Rakić,  načelnik | mrakic@mps.hr | - |
| Pravilnik o stručnom nadzoru nad proizvodnjom poljoprivrednoga sadnog materijala | MPŠIVG | Miljenko Rakić,  načelnik | mrakic@mps.hr | - |
| Pravilnik o temeljnim zahtjevima o kakvoći poljoprivrednog sadnog materijala, načinu pakiranja, plombiranja, deklariranja i uvjetima držanja sadnog materijala | MPŠIVG | Miljenko Rakić,  načelnik | mrakic@mps.hr | - |
| Pravilnici o priznavanju sorti | MPŠIVG | Miljenko Rakić,  načelnik | mrakic@mps.hr | - |
| Pravilnik o biljnim genetskim resursima | MPŠIVG | Miljenko Rakić,  načelnik | mrakic@mps.hr | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o stručnom nadzoru nad sjemenskim  usjevima poljoprivrednog bilja | Direktiva Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu raznolikosti vrsta poljoprivrednog bilja | Potpuno usklađeno | 32002L0053 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća 2002/54/EZ  od 13. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena repe | Potpuno usklađeno | 32002L0054 |
| Direktiva Vijeća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena povrća | Potpuno usklađeno | 32002L0055 |
| Direktiva Vijeća 2002/56/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena krumpira | Potpuno usklađeno | 32002L0056 |
| Direktiva Vijeća 2002/57/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena uljarica i vlaknastog bilja | Potpuno usklađeno | 320002L0057 |
| Direktiva Vijeća 66/402/EZ od 14. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena žitarica | Potpuno usklađeno | 31966L0402 |
| Direktiva Vijeća 66/401/EZ od 14. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena krmnog bilja | Potpuno usklađeno | 31966L0401 |
| Pravilnik o temeljnim zahtjevima za kakvoću, pakiranje i deklariranje sjemena poljoprivrednog bilja | Direktiva Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu raznolikosti vrsta poljoprivrednog bilja | Potpuno usklađeno | 32002L0053 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća  2002/54/EZ  od 13. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena repe | Potpuno usklađeno | 32002L0054 |
| Direktiva Vijeća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena povrća | Potpuno usklađeno | 32002L0055 |
| Direktiva Vijeća 2002/56/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena krumpira | Potpuno usklađeno | 32002L0056 |
| Direktiva Vijeća 2002/57/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena uljarica i vlaknastog bilja | Potpuno usklađeno | 32002L0057 |
| Direktiva Vijeća 66/402/EZ od 14. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena žitarica | Potpuno usklađeno | 31966L0402 |
| Direktiva Vijeća 66/401/EZ od 14. lipnja 2002. o stavljanju u prodaju sjemena krmnog bilja | Potpuno usklađeno | 31966L0401 |
| 98/320/EZ: Odluka Komisije od 27. travnja 1998.  o organizaciji privremenog pokusa uzimanja uzoraka sjemena i testiranja sjemena sukladno Direktivama Vijeća 66/400/EEZ, 66/401/EEZ, 66/402/EEZ i 69/208/EEZ | Potpuno usklađeno | 31998D0320 |
| Pravilnik o upisu u Upisnik održivača sorti poljoprivrednog bilja | Direktiva Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu raznolikosti vrsta poljoprivrednog bilja | Potpuno usklađeno | 32002L0053 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o stručnom nadzoru nad proizvodnjom poljoprivrednog sadnog materijala | Direktiva Vijeća 92/34/EEZ od 28. travnja 1992. o stavljanju u prodaju voćnog sadnog materijala za umnažanje i voćnoga sadnog materijala namijenjenog za proizvodnju voća | Potpuno usklađeno | 31992L0034 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o temeljnim zahtjevima o kakvoći poljoprivrednoga sadnog materijala, načinu pakiranja, plombiranja, deklariranja i uvjetima držanja sadnog materijala | Uredba Vijeća (EZ) br. 53/2002 od 11. siječnja 2002. kojom se utvrđuje maksimalni iznos povrata izvoznih carina za rižu okruglog zrnavezano uz poziv na iskaz interesa objavljenog u Uredbi (EZ) br. 2007/2001 | Potpuno usklađeno | 32002L0053 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnici o priznavanju sorti | Direktiva Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu raznolikosti vrsta poljoprivrednog bilja | Potpuno usklađeno | 32002L0053 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o biljnim genetskim resursima | Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/94 od 20. lipnja 1994. očuvanju, karakterizaciji, sakupljanju i uporabi genetičkih resursa u poljoprivredi | Potpuno usklađeno | 31994R1467 | - | IV. kvartal 2004. |

## 3.8.RIBARSTVO

1.
Opis prioriteta:  Prioritetni zadatak je
promjena Zakona o morskom ribarstvu. Temeljem istog promijenit će se i svi podzakonski akti. Zakon će definirati potrebne
podzakonske akte kao i rokove njihova donošenja. Očekuje se da će rezultati
projekta CARDS 2002 dati osnovne smjernice i kao rezultat omogućiti izradu
nacrta novog Zakona.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o obavljanju gospodarskog ribolova na moru | 6.2.10. | MPŠ | NN 72/03 |
| Pravilnik o očevidniku o uzgoju ribe i drugih morskih organizama | 6.2.10. | MPŠ | NN 66/03 |
| Pravilnik o načinu korištenja sredstava ostvarenih od naknada za obavljanje ribolova na moru | 6.2.10. | MPŠ | NN 144/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o morskom ribarstvu | MPŠIVG | Ivan Katavić, pomoćnik ministra | ivan.katavic@mps.hr | | CARDS 2002 Poboljšanje administrativne učinkovitosti Ministarstva poljoprivrede i šumarstva | trenutno nije moguće predvidjeti |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |
endif

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o morskom ribarstvu | Uredba Vijeća (EC) 2371/2002 o očuvanju i održivom iskorištavanju ribarskih resursa u okviru Zajedničke ribarske politike (ZRP) | Djelomično usklađeno | 32002R2371 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Uredba Vijeća (EC) 1626/94 koja utvrđuje određene tehničke mjere za očuvanje ribolovnih resursa na Mediteranu | Djelomično usklađeno | 31994R1626 |
| Uredba Vijeća (EC) 973/2001 koja utvrđuje određene tehničke mjere za očuvanje određenih stokova visoko migratornih vrsta | Djelomično usklađeno | 32001R0973 |
| Uredba Komisije (EC) 1922/1999 koja utvrđuje detaljna pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EC) No 850/98 u pogledu uvjeta kojima je brodovima s ukupnom dužinom preko 8 m dozvoljena uporaba posebnih koćarskih alata u određenim vodama Zajednice | Djelomično usklađeno | 31999R1922 |
| Uredba Vijeća (EC) 1543/2000 koja postavlja okvir Zajednice za sakupljanje i upravljanje podacima potrebnim za vođenje Zajedničke ribarske politike | Djelomično usklađeno | 32000R1543 |
| Uredba Vijeća (EC) 788/96 o podnošenju statističkih podataka o proizvodnji u akvakulturi od strane Zemalja Članica | Djelomično usklađeno | 31996R0788 |

## 3.9.PROMET

### *3.9.3.**Cestovni**promet*

1. Opis prioriteta: Donošenje
propisa kojima se uređuje područje cestovnog prometa i njihovo usklađivanje s
propisima Europske unije.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | **-** | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o javnim cestama | MMTPR | Igor Maly,  pomoćnik ministra | +385 1 6169050 | - | nisu predviđena |
| Zakon o prijevozu u cestovnom prometu | MMTPR | Igor Maly,  pomoćnik ministra | +385 1 6169050 | - | nisu predviđena |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautaire-a:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o javnim cestama | Direktiva 1999/62/EZ o naknadi za korištenje određene infrastrukture za teška teretna vozila | Djelomično usklađeno | 31999L0062 | III. kvartal  2004. | III. kvartal  2004. |
| Zakon o prijevozu u cestovnom prometu | Uredba Vijeća EEZ 3916/90  o mjerama koje će se  poduzeti u slučaju krize na tržištu cestovnog prijevoza tereta | Djelomično usklađeno | 31990R3916 | III. kvartal  2004. | III. kvartal  2004. |
| Uredba Vijeća 881/92 o pristupu na tržište u cestovnom prijevozu unutar Zajednice, sa  ili  prema teritoriju države – članice ili u prijelazu preko teritorija jedne ili više država-članica | Djelomično usklađeno | 31992R0881 |
| Uredba Vijeća EZ 12/98 kojom se utvrđuju uvjeti pod kojima strani prijevoznici mogu vršiti usluge nacionalnog cestovnog prijevoza putnika unutar države-članice | Djelomično usklađeno | 31998R0012 |
| Direktiva 1999/62/EZ o naknadi za korištenje određene infrastrukture za teška teretna vozila | Djelomično usklađeno | 31999L0062 |
| Uredba Vijeća 3118/93 kojom se utvrđuju uvjeti pod kojima strani prijevoznici mogu vršiti usluge nacionalnog cestovnoga prijevoza unutar države – članice | Djelomično usklađeno | 31993R3118 |
| Uredba Vijeća EZ 792/94 kojom se utvrđuju detaljna pravila za primjenu Uredbe Vijeća EEZ 3118/93 na cestovne prijevoznike tereta za vlastite potrebe | Djelomično usklađeno | 31994R0792 |
| Direktiva 96/26/EZ o pristupu u djelatnost cestovnih prijevoznika putnika i cestovnih prijevoznika tereta, te uzajamnom priznavanju diploma, svjedodžbi i ostalih dokaza o formalnim kvalifikacijama u cilju omogućavanja tim prijevoznicima prava na slobodu osnivanja poduzeća u nacionalnom i međunarodnom prijevozu | Djelomično usklađeno | 31996L0026 |

if !supportEmptyParas endif

### *3.9.4. Ž**eljezni**č**ki**promet*

1. Opis prioriteta: Donošenje
podzakonskih akata na osnovu Zakona o željeznici i izrada Zakona o sigurnosti
željezničkog prometa, te njihovo usklađivanje s propisima Europske unije.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o željeznici | 6.8.3. | MPPV | NN 123/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o sigurnosti u željezničkom prometu | MMTPR | Nikola Kancijan, dipl.ing., pomoćnik ministra | uprava.zeljeznice@mppv.hr | - | nisu predviđena |
| Pravilnik o uvjetima za dobivanje dozvole za obavljanje usluga javnog prijevoza u željezničkom prijevozu kojima mora udovoljavati željeznički prijevoznik | MMTPR | Nikola Kancijan, dipl.ing., pomoćnik ministra | uprava.zeljeznice@mppv.hr | - | nisu predviđena |
| Pravilnik o uvjetima sigurnosti za dobivanje rješenja za obavljanje usluga javnog prijevoza kojima mora udovoljavati željeznički prijevoznik | MMTPR | Nikola Kancijan, dipl.ing., pomoćnik ministra | uprava.zeljeznice@mppv.hr | - | nisu predviđena |
| Pravilnik o kriterijima, postupku i načinu određivanja sastavnih dijelova željezničke infrastrukture | MMTPR | Nikola Kancijan, dipl.ing., pomoćnik ministra | uprava.zeljeznice@mppv.hr | - | nisu predviđena |
| Pravilnik o uvjetima za dobivanje dozvole za upravljanje željezničkom infrastrukturom | MMTPR | Nikola Kancijan, dipl.ing., pomoćnik ministra | uprava.zeljeznice@mppv.hr | - | nisu predviđena |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o sigurnosti u željezničkom prometu | Direktiva 96/48/EZ o interoperabilnosti trans-europskog sustava pruga velikih brzina | Djelomično usklađeno | 31996L0048 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004.  if !supportEmptyParas endif |
| Direktiva 2001/16/EZ o interoperabilnosti trans-europskog sustava konvencionalnih pruga | Djelomično usklađeno | 32001L0016 |
| Pravilnik o uvjetima za dobivanje dozvole za obavljanje usluga javnog prijevoza u željezničkom prijevozu kojima mora udovoljavati željeznički prijevoznik | Direktiva 95/18/EZ o izdavanju dozvola željezničkim poduzećima | Potpuno usklađeno | 31995L0018 | - | IV. kvartal   2004. |
| Direktiva 2001/13/EZ kojom se mijenja Direktiva 95/18/EZ o izdavanju dozvola željezničkim poduzećima | Potpuno usklađeno | 32001L0013 |
| Pravilnik o uvjetima sigurnosti za dobivanje rješenja za obavljanje usluga javnog prijevoza kojima mora udovoljavati željeznički prijevoznik | Direktiva 91/440/EEZ o  razvoju željeznica EZ | Potpuno usklađeno | 31991L0440 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 2001/12/EZ kojom se mijenja Direktiva 91/440/EEZ o  razvoju željeznica EZ | Potpuno usklađeno | 32001L0012R(01) |
| Pravilnik o kriterijima, postupku i načinu određivanja sastavnih dijelova željezničke infrastrukture | Direktiva 91/440/EEZ o  razvoju željeznica EZ | Potpuno usklađeno | 31991L0440 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 2001/12/EZ kojom se mijenja Direktiva 91/440/EEZ o  razvoju željeznica EZ | Potpuno usklađeno | 32001L0012R(01) |
| Pravilnik o uvjetima za dobivanje dozvole za upravljanje željezničkom infrastrukturom | Direktiva 95/18/EZ o izdavanju dozvola željezničkim poduzećima | Potpuno usklađeno | 31995L0018 | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 2001/13/EZ kojom se mijenja Direktiva 95/18/EZ o izdavanju dozvola željezničkim poduzećima | Potpuno usklađeno | 32001L0013 |

### *3.9.5.**Unutarnja**plovidba*

1. Opis prioriteta: Donošenje
propisa u području plovidbe unutrašnjim plovnim putovima i njihovo usklađivanje
sa standardima Europske Unije.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | **-** | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o prijevozu i rukovanju opasnim tvarima u unutarnjoj plovidbi | MMTPR | Andrija Bednjički, dipl.ing., pomoćnik ministra | +385 1 6169134 | - | nisu predviđena |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o prijevozu i rukovanju opasnim tvarima u unutarnjoj plovidbi | Direktiva 96/35/EZ o imenovanju i stručnoj osposobljenosti sigurnosnih savjetnika za prijevoz opasnih tvari cestom, željeznicom i unutarnjim plovnim putovima | Djelomično usklađeno | 31996L0035 | - | IV. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

### *3.9.6. Zračni promet*

1. Opis prioriteta: Donošenje
propisa kojima se zakonodavstvo Republike Hrvatske usklađuje, u području
zračnog prometa, sa zakonodavstvom Europske unije.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | **-** | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zračnom prometu | MMTPR | Boris Smrečki, pomoćnik ministra | tel: +385 1 6169 060  fax: +385 1 6196 393  uprava@caacro.hr | - | nisu predviđena |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zračnom prometu | Direktiva 94/56/EEZ kojom se utvđuju temeljna načela provođenja istraživanja nesreća i nezgoda u civilnom zrakoplovstvu | Potpuno usklađeno | 31994L0056 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004.  - nakon zaključivanja Ugovora o zračnom prometu s EU (Aviation Agreement) |
| Direktiva 2003/42/EZ o izvješćivanju izvanrednih događaja u civilnom zrakoplovstvu | Djelomično usklađeno | 32003L0042 |
| Direktiva 91/670/EEZ o međusobnom prihvaćanju dozvola osoblja za obavljanje funkcija u civilnom zrakoplovstvu | Potpuno usklađeno | 31991L0670 |

if !supportEmptyParas endif

### *3.9.7.* *Pomorski**promet*

1. Opis prioriteta: Prilagoditi
propise o prijevozu, rukovanju, ukrcavanju i iskrcavanju opasnih tvari, te
načinu sprečavanja širenja isteklih ulja u lukama propisima Europske unije.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama | - | MPPV | NN 158/03 |
| Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o zvanjima i svjedodžbama o osposobljenosti pomoraca na brodovima trgovačke mornarice Republike Hrvatske | - | MPPV | NN 5/03 |
| Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o obavljanju poslova i održavanju straže članova posade na pomorskim brodovima trgovačke mornarice Republike Hrvatske | - | MPPV | NN 5/03 |
| Uredba o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate | - | MPPV | NN 187/03 |
| Uredba o sigurnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet | - | MPPV | NN 183/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Zakon  o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Zakon o sigurnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Pravilnik o prijevozu, rukovanju, ukrcavanju i iskrcavanju opasnih tvari, te načinu sprječavanja širenja isteklih ulja u lukama | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Pravilnik o brodicama i jahtama | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Uredba o mjerilima za razvrstaj luka otvorenih za javni promet | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Uredba o razvrstaju luka posebne namjene | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Uredba o postupku dodjele koncesije za luke posebne namjene | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Uredba o uvjetima kojima moraju udovoljavati luke i ostali objekti koji se grade na pomorskom dobru | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Uredba o razvrstaju luka otvorenih za javni promet | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |
| Uredba o vrsti i broju uređaja i opreme za rukovanje i prihvat krutog i tekućeg otpada, ostataka tereta s brodova, zauljenih voda i fekalija | MMTPR | kap. Mario Babić, pomoćnik ministra | Tel. 6169 070 | - | nisu predviđena |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika | Uredba EZ 417/2002 o ubrzanoj primjeni zahtjeva za dvostrukom oplatom ili drugih odgovarajućih zahtjeva gradnje za tankere s jednostrukom oplatom | Djelomično usklađeno | 32002R0417 | I. kvartal  2004. | III. kvartal  2004. |
| Zakon o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate | Uredba EZ 417/2002 o uzbrzanoj primjeni zahtjeva za dvostrukom oplatom ili drugih odgovarajućih zahtjeva gradnje za tankere s jednostrukom oplatom | Djelomično usklađeno | 32002R0417 | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |
| Uredba EZ 1726/ 2003 kojom se mijenja Uredba 417/ 2002 o ubrzanoj primjeni zahtjeva za dvostrukom oplatom ili drugih odgovarajućih zahtjeva gradnje za tankere s jednostrukom oplatom | 32003R1726 |
| Zakon o sigurnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet | Odluka 1692/96/EZ o smjernicama Zajednice o razvoju transeuropske prometne mreže | Djelomično usklađeno | 31996D1692 | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |
| Direktiva 2000/59 o prihvatnim kapacitetima luke za otpad koji nastaje u radu brodskih sustava i koji nastaje vezano za teret | 32000L0059 |
| Pravilnik o prijevozu rukovanju, ukrcavanju i iskrcavanju opasnih tvari, te načinu sprječavanja širenja isteklih ulja u lukama | Rezolucija Vijeća od 8. lipnja 1993. o zajedničkoj politici o sigurnim morima | Djelomično usklađeno | 31993Y1007  (01) | - | IV. kvartal 2004. |
| Direktiva 93/75/EEZ o minimalnim zahtjevima za brodove koji uplovljavaju ili napuštaju luke Zajednice i prevoze opasne ili onečišćujuće tvari | Djelomično usklađeno | 393L0075 |
| Odluka Europskog parlamenta i Vijeća 2850/2000/EZ od 20. prosinca 2000. koja definira okvir suradnje u području  slučajnih ili namjernih onečišćenja mora | Djelomično usklađeno | 32000D2850 |
| Direktiva 2002/6/EZ o sustavu javljanja brodova koji uplovljavaju u ili isplovljavaju iz luka država članica Zajednice | Djelomično usklađeno | 32002L0006 |
| Direktiva 2002/59/EZ o uspostavi sustava nadzora plovidbe  i informacijskih sustava Zajednice te stavljanju izvan snage Direktive 93/75/EEZ | Djelomično usklađeno | 32002L0059 |
| Uredba EZ 417/2002 o ubrzanoj primjeni zahtjeva za dvostrukom oplatom ili drugih odgovarajućih zahtjeva gradnje za tankere s jednostrukom oplatom | Djelomično usklađeno | 32002R0417 |
| Uredba EZ 1726/2003 kojom se mijenja Uredba 417/2002 o ubrzanoj primjeni zahtjeva za dvostrukom oplatom ili drugih odgovarajućih zahtjeva gradnje za tankere s jednostrukom oplatom | Djelomično usklađeno | 32003R1726 |
| Uredba EZ 2099/2002 kojom se uspostavlja Odbor za sigurnost na moru i zaštitu od onečišćenja s brodova (COSS) i mijenja Uredba o sigurnosti na moru i zaštiti od onečišćenja brodova | Djelomično usklađeno | 32002R2099 |
| Direktiva 2002/84/EZ kojom se mijenja Direktiva o sigurnosti na moru i zaštiti od onečišćenja brodova | Djelomično usklađeno | 32002L0084 |
| Pravilnik o brodicama i jahtama | Direktiva  94/25/EZ o usklađivanju zakona, uredaba i administrativnih propisa država- članica u svezi plovila za rekreaciju | Djelomično usklađeno | 31994L0025 | if !supportEmptyParas endif | IV. kvartal 2004. |
| Uredba o mjerilima za razvrstaj luka otvorenih za javni promet | Odluka 1692/96/EZ o smjernicama Zajednice o razvoju transeuropske prometne mreže | Djelomično usklađeno | 31996D1692 | - | lI. kvartal  2004. |
| Direktiva 2000/59 o prihvatnim kapacitetima luke za otpad koji nastaje u radu brodskih sustava i koji nastaje vezano za teret | 32000L0059 |
| Uredba o razvrstaju luka posebne namjene | Odluka 1692/96/EZ o smjernicama Zajednice o razvoju transeuropske prometne mreže | Djelomično usklađeno | 31996D1692 | - | lI. kvartal  2004. |
| Direktiva 2000/59 o prihvatnim kapacitetima luke za otpad koji nastaje u radu brodskih sustava i koji nastaje vezano za teret | 32000L0059 |
| Uredba o postupku dodjele koncesije za luke posebne namjene | Odluka 1692/96/EZ o smjernicama Zajednice o razvoju transeuropske prometne mreže | Djelomično usklađeno | 31996D1692 | - | Il. kvartal  2004. |
| Direktiva 2000/59 o prihvatnim kapacitetima luke za otpad koji nastaje u radu brodskih sustava i koji nastaje vezano za teret | 32000L0059 |
| Uredba o uvjetima kojima moraju udovoljavati luke i ostali objekti koji se grade na pomorskom dobru | Odluka 1692/96/EZ o smjernicama Zajednice o razvoju transeuropske prometne mreže | Djelomično usklađeno | 31996D1692 | - | IV. kvartal  2004. |
| Direktiva 2000/59 o prihvatnim kapacitetima luke za otpad koji nastaje u radu brodskih sustava i koji nastaje vezano za teret | 32000L0059 |
| Uredba o razvrstaju luka otvorenih za javni promet | Odluka 1692/96/EZ o smjernicama Zajednice o razvoju transeuropske prometne mreže | Djelomično usklađeno | 31996D1692 | - | IV. kvartal  2004. |
| Direktiva 2000/59 o prihvatnim kapacitetima luke za otpad koji nastaje u radu brodskih sustava i koji nastaje vezano za teret | 32000L0059 |
| Uredba o vrsti i broju uređaja i opreme za rukovanje i prihvat krutog i tekućeg otpada, ostataka tereta s brodova, zauljenih voda i fekalija | Direktiva 2000/59 o prihvatnim kapacitetima luke za otpad koji nastaje u radu brodskih sustava i koji nastaje vezano za teret | Djelomično usklađeno | 32000L0059 | - | IV. kvartal  2004. |
| Odluka 1692/96/EZ o smjernicama Zajednice o razvoju transeuropske prometne mreže | 31996D1692 |

if !supportEmptyParas endif

## 3.13. SOCIJALNA POLITIKA I ZAPOŠLJAVANJE

### *3.13.8. Javno zdravstvo*

1. Opis prioriteta: Izvršiti
usklađivanje s propisima EU iz područja specifičnih grana medicine kao što su
presađivanje organa i humana reprodukcija, te donošenje pripisa kojim će se
stvoriti pravna podloga za temeljna prava pacijenata u postupcima liječenja.

if !supportEmptyParas endif

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o zdravstvenoj zaštiti | 6.10.9. | MIZ | NN 121/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o o pravima pacijenata | MZSS | Dubravka Jadro | dubravka.jadro@miz.hr  460-7514 | - | nisu predviđena |
| Zakon o uzimanju i presađivanju organa u svrhu liječenja | MZSS | Dubravka Jadro | dubravka.jadro@miz.hr  460-7514 | - | nisu predviđena |
| Zakon o medicinski pomognutoj oplodnji | MZSS | Dubravka Jadro | dubravka.jadro@miz.hr  460-7514 | - | nisu predviđena |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o zdravstvenoj ispravnosti predmeta opće uporabe koji se mogu stavljati u promet | Direktiva 2001/37/EZ o proizvodnji, reklamiranju i prodaji duhanskih proizvoda | Djelomično usklađeno | 320010037 | II. kvartal 2004. | III. kvartal 2004. |
| Zakon o pravima pacijenata | Konvencija o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića u pogledu primjene biologije i medicine | Potpuno usklađeno | - | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Zakon o uzimanju i presađivanju organa u svrhu liječenja | Konvencija o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića u pogledu primjene biologije i medicine, dodatni protokol u svezi presađivanja organa i tkiva  ljudskog porijekla | Potpuno usklađeno | - | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Zakon o medicinski pomognutoj oplodnji  if !supportEmptyParas endif | Konvencija o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića u pogledu primjene biologije i medicine | Potpuno usklađeno | - | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Direktiva 95/46/EZ o zaštiti osoba u pogledu uporabe osobnih podataka i njihova slobodnog kretanja | Potpuno usklađeno | 31995L0046 | - | - |
| Direktiva 98/79/EZ o in vitro medicinskim uređajima | Potpuno usklađeno | 31998L0079 | - | - |

### *3.13.9.**Zdravlje**i**za**š**tita**na**radu*

1. Opis prioriteta: Donošenje
podzakonskih akata radi usklađivanja zakonodavstva sa minimalnim zahtjevima
sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu prema europskim propisima

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu | 6.10.9. | MRSS | NN  114/03 |
| Pravilnik o zaštiti na radu pri radu sa zaslonima | 6.10.9. | MRSS | NN  114/03 |
| Pravilnik o zaštiti na radu za osobna zaštitna sredstva | 6.10.9. | MRSS | NN  114/03 |
| Pravilnik o zaštiti na radu pri radu s karcinogenim tvarima | 6.10.9. | MRSS | NN  114/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o sigurnosnim znakovima | MGRIP | Fran Marović  pomoćnik ministra | Tel. 6169 220 | - | Nisu potrebna |
| Pravilnik o zaštiti na radu za građevine namijenjene za rad | MGRIP | Fran Marović  pomoćnik ministra | Tel. 6169 220 | - | Nisu potrebna |
| Pravilnik o zaštiti na radu pri ručnom prenošenju tereta | MGRIP | Fran Marović  pomoćnik ministra | Tel. 6169 220 | - | Nisu potrebna |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o sigurnosnim znakovima | Direktiva  92/58/EEC o minimalnim zahtjevima za znakove | Potpuno usklađeno | 31992L0058 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o minimalnim zahtjevima za građevine namijenjene za rad | Direktiva 89/654/EEC o minimalnim zahtjevima za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu | Potpuno usklađeno | 31989L0654 | - | IV.kvartal 2004. |
| Pravilnik o zaštiti pri ručnom prenošenju tereta | Direktiva 90/269/EEC o minimalnim zahtjevima za sigurnost i zdravlje pri ručnom rukovanju teretima, pri kojima postoji mogućnost oštećenja kralježnice | Potpuno usklađeno | 31990L0269 | - | IV. kvartal 2004. |

## 3.14.ENERGETIKA

1. Opis prioriteta: Uspostava
zakonodavnog okvira na području toplinske energije.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom | MGRIP | Krešimir Cerovac,  načelnik | kresimir.cerovac@mingo.hr | - | Trenutno nije moguće predvidjeti |
| Opći uvjeti za opskrbu toplinskom energijom | MGRIP | Krešimir Cerovac,  načelnik | kresimir.cerovac@mingo.hr | - | Trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o distribuciji i opskrbi toplinskom energijom | MGRIP | Boris Makšijan, viši savjetnik | boris.maksijan@mingo.hr | - | Trenutno nije moguće predvidjeti |
| Tarifni sustav za usluge energetske djelatnosti proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom | MGRIP | Boris Makšijan, viši savjetnik | boris.maksijan@mingo.hr | - | Trenutno nije moguće predvidjeti |
| Tarifni sustav po grupama i stavkama za gradove Zagreb, Osijek, Velika Gorica, Samobor, Zaprešić | MGRIP | Boris Makšijan, viši savjetnik | boris.maksijan@mingo.hr | - | Trenutno nije moguće predvidjeti |
| Pravilnik o kontroli nuklearnog materijala i posebne opreme | DZNS\* | Nevenka Novosel, viši savjetnik | nevenka.novosel@mingo.hr | - | Trenutno nije moguće predvidjeti |

**\***DZNS - Državni zavod za
nuklearnu sigurnost osniva se 2004. godine prema odredbama Zakona o nuklearnoj
sigurnosti

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom | Direktiva 2004/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o promociji kogeneracije bazirane na upotrebljivoj toplinskoj energiji u sklopu tržišta električne energije  i koja dopunjuje Direktivu 92/42/EEZ | Neusklađeno | 3204L0008 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Direktiva 2003/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o općim pravilima tržišta električne energije | Neusklađeno | 32003L0054 |
| Direktiva 2002/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj izvedbi zgrada | Neusklađeno | 32002L0091 |
| Opći uvjeti za opskrbu toplinskom energijom | Direktiva 2004/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o promociji kogeneracije bazirane na upotrebljivoj toplinskoj energiji u sklopu tržišta električne energije  i koja dopunjuje Direktivu 92/42/EEZ | Neusklađeno | 3204L0008 | IV. kvartal 2004. | I. kvartal 2005. |
| Direktiva 2003/54/EC Europskog parlamenta i Vijeća o općim pravilima tržišta električne energije | Neusklađeno | 32003L0054 |
| Direktiva 2002/91/EC Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj izvedbi zgrada | Neusklađeno | 32002L0091 |
| Pravilnik o distribuciji i opskrbi toplinskom energijom | Direktiva 2004/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o promociji kogeneracije bazirane na upotrebljivoj toplinskoj energiji u sklopu tržišta električne energije  i koja dopunjuje Direktivu 92/42/EEZ | Neusklađeno | 3204L0008 | IV. kvartal 2004. | I. kvartal 2005. |
| Direktiva 2003/54/EC Europskog parlamenta i Vijeća o općim pravilima tržišta električne energije | Neusklađeno | 32003L0054 |
| Direktiva 2002/91/EC Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj izvedbi zgrada | Neusklađeno | 32002L0091 |
| Tarifni sustav za usluge energetske djelatnosti proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom | Direktiva 2004/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o promociji kogeneracije bazirane na upotrebljivoj toplinskoj energiji u sklopu tržišta električne energije  i koja dopunjuje Direktivu 92/42/EEZ | Neusklađeno | 3204L0008 | IV. kvartal 2004. | I. kvartal 2005. |
| Direktiva 2003/54/EC Europskog parlamenta i Vijeća o općim pravilima tržišta električne energije | Neusklađeno | 32003L0054 |
| Direktiva 2002/91/EC Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj izvedbi zgrada | Neusklađeno | 32002L0091 |
| Tarifni sustav po grupama i stavkama za gradove Zagreb, Osijek, Velika Gorica, Samobor, Zaprešić | Direktiva 2004/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o promociji kogeneracije bazirane na upotrebljivoj toplinskoj energiji u sklopu tržišta električne energije  i koja dopunjuje Direktivu 92/42/EEZ | Neusklađeno | 3204L0008 | IV. kvartal 2004. | I. kvartal 2005. |
| Direktiva 2003/54/EC Europskog parlamenta i Vijeća o općim pravilima tržišta električne energije | Neusklađeno | 32003L0054 |
| Direktiva 2002/91/EC Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj izvedbi zgrada | Neusklađeno | 32002L0091 |
| Pravilnik o kontroli nuklearnog materijala i posebne opreme | Uredba Vijeća 1334/2000 koja utvrđuje režim kontrole izvoza proizvoda i tehnologija dvostruke namjene | Neusklađeno | 32000R1334 | IV. kvartal 2004. | I. kvartal 2005. |
| Uredba Vijeća 149/2003 koja nadopunjava Uredbu Vijeća 1334/2000 koja utvrđuje režim kontrole izvoza proizvoda i tehnologija dvostruke namjene | Neusklađeno | 32003R0149 |
| Uredba Vijeća (Euratom) 3227/76 o primjeni Euratom sigurnosnih pravila | Neusklađeno | 31976R3227 |
| Uredba Vijeća 2130/93 koja nadopunjava Uredbu Vijeća (Euratom) 3227/76 o primjeni Euratom sigurnosnih pravila | Neusklađeno | 31993R2130 |

## 3.19. TELEKOMUNIKACIJE I POŠTANSKE USLUGE

### *3.19.1. Telekomunikacijske usluge*

1. Opis prioriteta:
Pravilnicima urediti pojedina pitanja provedbe Zakona o telekomunikacijama.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br.p.) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o telekomunikacijama | 6.12.2. | MPPV | NN 122/03 |
| Pravilnik o pristupu mreži i međusobnom povezivanju | 6.12.2. | MPPV | NN 185/03 |
| Pravilnik o namjeni radiofrekvencijskog spektra | 6.12.2. | MPPV | NN 193/03 |
| Pravilnik o adresiranju i numeriranju u telekomunikacijama i plaćanju naknade | 6.12.2. | MPPV | NN 177/03 |
| Pravilnik o amaterskim radijskim komunikacijama | 6.12.2. | MPPV | NN 198/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o koncesijama i dozvolama za obavljanje telekomunikacijskih usluga | MMTPR | mr. sc. Tatjana Holjevac,  pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - | 500.000,00  if !supportEmptyParas endif |
| Pravilnik o dodjeli radijskih frekvencija | MMTPR | mr. sc. Tatjana Holjevac,  pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Pravilnik o plaćanju naknade za obavljanje telekomunikacijskih usluga i djelatnosti | MMTPR | mr. sc. Tatjana Holjevac,  pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Pravilnik o plaćanju naknade za dodjelu i uporabu radijskih frekvencija | MMTPR | mr. sc. Tatjana Holjevac,  pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Pravilnik o stavljanju na tržište, stavljanju u pogon i uporabu radijske opreme i telekomunikacijske terminalne opreme (RiTT opreme) | MMTPR | Mladen Zadro,  načelnik | mladen.zadro  @mppv.hr | - |
| Pravilnik o elektromagnetskoj kompatibilnosti (EMC) | MMTPR | Mladen Zadro,  načelnik | mladen.zadro  @mppv.hr | - |
| Pravilnik o ograničenjima jakosti elektromagnetskih polja za radijsku opremu i telekomunikacijsku terminalnu opremu | MMTPR | mr. sc. Tatjana Holjevac,  pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Pravilnik o osnovnim telekomunikacijskim uslugama | MMTPR | mr. sc. Tatjana Holjevac,  pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Pravilnik o općim uvjetima poslovanja davatelja telekomunikacijskih usluga | MMTPR | mr. sc. Tatjana Holjevac,  pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Pravilnik o ovlastima za obavljanje djelatnosti u telekomunikacijama | MMTPR | mr. sc. Tatjana Holjevac,  pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o koncesijama i dozvolama za obavljanje telekomunikacijskih usluga | Direktiva  97/13/EC o zajedničkom okviru za opća ovlaštenja i pojedinačne dozvole u području pružanja telekomunikacijskih usluga | Djelomično usklađeno | 31997L0013 | - | I. kvartal 2004. |
| Direktiva 2002/20/EC o odobrenjima za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Direktiva o odobrenjima) | Djelomično usklađeno | 32002L0020 |
| Pravilnik o dodjeli radijskih frekvencija | Odluka br. 676/2002/EC o regulatornom okviru za politiku radijskoga spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radijskom spektru) | Potpuno usklađeno | 32002D0676 | - | I. kvartal 2004. |
| Direktiva  97/13/EC o zajedničkom okviru za opća ovlaštenja i pojedinačne dozvole u području pružanja telekomunikacijskih usluga | Potpuno usklađeno | 31997L0013 |
| Pravilnik o plaćanju naknade za obavljanje telekomunikacijskih usluga i djelatnosti | Direktiva  97/13/EC o zajedničkom okviru za opća ovlaštenja i pojedinačne dozvole u području pružanja telekomunikacijskih usluga | Potpuno usklađeno | 31997L0013 | - | I. kvartal 2004. |
| Pravilnik o plaćanju naknade za dodjelu i uporabu radijskih frekvencija | Direktiva  97/13/EC o zajedničkom okviru za opća ovlaštenja i pojedinačne dozvole u području pružanja telekomunikacijskih usluga | Potpuno usklađeno | 31997L0013 | - | I. kvartal 2004. |
| Pravilnik o stavljanju na tržište, stavljanju u pogon i uporabu radijske opreme i telekomunikacijske terminalne opreme (RiTT opreme) | Direktiva 1999/5/EC o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i o međusobnom priznavanju njezine sukladnosti  if !supportEmptyParas endif | Potpuno usklađeno | 31999L0005 | - | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o elektromagnetskoj kompatibilnosti (EMC) | Direktiva 89/336/EEC o elektromagnetskoj kompatibilnosti | Potpuno usklađeno | 31989L0336 | - | I. kvartal 2004. |
| Pravilnik o ograničenjima jakosti elektromagnetskih polja za radijsku opremu i telekomunikacijsku terminalnu opremu | Preporuka 1999/519/EC o ograničenjima izlaganja osoba elektromagnetskim poljima (od 0 Hz do 300 GHz) | Potpuno usklađeno | 31999R0519 | - | I. kvartal 2004. |
| Pravilnik o osnovnim telekomunikacijskim uslugama | Direktiva 2002/22/EC o univerzalnoj usluzi i korisničkim pravima u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (Direktiva o univerzalnoj usluzi) | Djelomično usklađeno | 32002L0022 | - | II  kvartal 2004. |
| Direktiva 98/10/EC o primjeni načela otvorenog pristupa mreži (ONP) na govornu telefoniju i univerzalnu uslugu za telekomunikacije u uvjetima tržišnog natjecanja | Djelomično usklađeno | 31998L0010 | - |
| Pravilnik o općim uvjetima poslovanja davatelja telekomunikacijskih usluga | Direktiva 2002/21/EC o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna Direktiva) | Djelomično usklađeno | 32002L0021 | - | II kvartal 2004. |
| Pravilnik o ovlastima za obavljanje djelatnosti u telekomunikacijama | Direktiva  97/13/EC o zajedničkom okviru za opća ovlaštenja i pojedinačne dozvole u području pružanja telekomunikacijskih usluga | Djelomično usklađeno | 31997L0013 | - | II Kvartal 2004. |

### *3.19.2. Poštanske usluge*

1. Opis prioriteta:
Pravilnicima urediti pojedina pitanja provedbe Zakona o pošti.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o pošti | 6.12.3. | MPPV | NN 172/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o poštanskom sustavu javnog operatora | MMTPR | mr.sc. Tatjana Holjevac, pomoćnica ministra | if !supportEmptyParas endif  +385 1 6169 110 | - | 255.000,00 |
| Pravilnik o općim uvjetima za obavljanje poštanskih usluga | MMTPR | mr.sc. Tatjana Holjevac, pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Pravilnik o mjerilima i kriterijima te postupku za ostvarivanje  prava   na  podmirenje  troškova javnog  operatora iz sredstava državnog proračuna | MMTPR | mr.sc. Tatjana Holjevac, pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Pravilnik o visini naknade i načinu plaćanja naknade za dozvolu za obavljanje univerzalnih usluga | MMTPR | mr.sc. Tatjana Holjevac, pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - |
| Odluka o visini i načinu korištenja naknade koju plaćaju davatelji poštanskih usluga iz prihoda ostvarenog u prethodnoj godini | VRH | mr.sc. Tatjana Holjevac, pomoćnica ministra | +385 1 6169 110 | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o poštanskom sustavu javnog operatora | Direktiva 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, od 15. prosinca 1997. god., o općim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici  i poboljšanje kakvoće usluga | Potpuno usklađeno | 31997L0067 | - | III Kvartal  2004. |
| Direktiva 2002/39/EZ o izmjenama i dipunama Direktive 97/67/EZ od 10. lipnja 2002.god., s obzirom na daljnje otvaranje poštanskih usluga u Zajednici tržišnom natjecanju | Potpuno usklađeno | 32002L0039 |
| Pravilnik o općim uvjetima za obavljanje poštanskih usluga | Direktiva 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, od 15. prosinca 1997. god., o općim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici  i poboljšanje kakvoće usluga  if !supportEmptyParas endif | Potpuno usklađeno | 31997L0067  if !supportEmptyParas endif | - | II kvartal  2004 |
| Direktiva 2002/39/EZ o izmjenama i dopunama Direktive 97/67/EZ od 10. lipnja 2002.god., s obzirom na daljnje otvaranje poštanskih usluga u Zajednici i tržišnom natjecanju | Potpuno usklađeno | 32002L0039 |
| Pravilnik o mjerilima i kriterijima te postupku za ostvarivanje  prava na podmirenje  troškova javnog operatora iz sredstava državnog proračuna | Direktiva 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, od 15. prosinca 1997. god., o općim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici  i poboljšanje kakvoće usluga | Potpuno usklađeno | 31997L0067  if !supportEmptyParas endif | - | II kvartal  2004 |
| Direktiva 2002/39/EZ o izmjenama i dipunama Direktive 97/67/EZ od 10. lipnja 2002.god., s obzirom na daljnje otvaranje poštanskih usluga u Zajednici tržišnom natjecanju | Potpuno usklađeno | 32002L0039 |
| Pravilnik o visini naknade i načinu plaćanja naknade za dozvolu za obavljanje univerzalnih usluga | Direktiva 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, od 15. prosinca 1997. god., o općim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici  i poboljšanje kakvoće usluga | Potpuno usklađeno | 31997L0067  if !supportEmptyParas endif | - | IV. kvartal  2004. |
| Direktiva 2002/39/EZ o izmjenama i dipunama Direktive 97/67/EZ od 10. lipnja 2002. god., s obzirom na daljnje otvaranje poštanskih usluga u Zajednici tržišnom natjecanju | Potpuno usklađeno | 32002L0039 |
| Odluka o visini i načinu korištenja naknade koju plaćaju davatelji poštanskih usluga iz prihoda ostvarenog u prethodnoj godini | Direktiva 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, od 15. prosinca 1997. god., o općim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici  i poboljšanje kakvoće usluga | Potpuno usklađeno | 31997L0067 | - | IV. kvartal  2004 |
| Direktiva 2002/39/EZ o izmjenama i dopunama Direktive 97/67/EZ od 10. lipnja 2002. god., s obzirom na daljnje otvaranje poštanskih usluga u Zajednici tržišnom natjecanju | Potpuno usklađeno | 32002L0039 |

## 3.20. KULTURA I AUDIOVIZUALNA POLITIKA

### *3.20.1. Audiovizualna politika*

1, Opis prioriteta:

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o HRT-u | 3.1.2. | MINK | NN br. 25/03 |
| Zakon o elektroničkim medijima | 3.1.2. | MINK | NN br. 122/03 |
| Zakon o medijima | 3.1.2. | MINK | NN br. 163/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o potvrđivanju Europske konvencije o kinematografskoj koprodukciji (ETS br. 147 – Strasbourg, 2. 10. 92.). | MINK | mr. sc. Jadran Antolović, državni tajnik | jadran.antolovic@min-kulture.hr  tel.: + 38514866315  fax: + 38514866385 | - | - |
| Zakon o potvrđivanju Europskog sporazuma o razmjenama programa u obliku televizijskih filmova (ETS br. 27, Paris, 15. 12. 58.) | MINK | mr. sc. Jadran Antolović, državni tajnik | jadran.antolovic@min-kulture.hr  tel.: + 38514866315  fax: + 38514866385 | - | - |
| Zakon o potvrđivanju Europskog sporazuma o zaštiti televizijskog programa (ETS br. 34- Strasbourg, 22. 6. 60.) | MINK | mr. sc. Jadran Antolović, državni tajnik | jadran.antolovic@min-kulture.hr  tel.: + 38514866315  fax: + 38514866385 | - | - |
| Zakon o potvrđivanju Europskog sporazuma o sprječavanju programa emitiranog iz stanica izvan državnog područja ETS br. 53, Strasbourg, 22. 01. 65) | MINK | mr. sc. Jadran Antolović, državni tajnik | jadran.antolovic@min-kulture.hr  tel.: + 38514866315  fax: + 38514866385 | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o potvrđivanju Europske konvencije o kinematografskoj koprodukciji (ETS br. 147 – Strasbourg, 2. 10. 92.) | Europska konvencija o kinematografskoj koprodukciji (ETS br. 147 – Strasbourg, 02. 10. 92.) | Potpuno usklađeno | - | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Zakon o potvrđivanju Europskog sporazuma o razmjenama programa u obliku televizijskih filmova (ETS br. 27, Paris, 15. 12. 58.) | Europski sporazum o razmjenama programa u obliku televizijskih filmova (ETS br. 27, Paris, 15. 12. 58.) | Potpuno usklađeno | - | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Zakon o potvrđivanju Europskog sporazuma o zaštiti televizijskog programa (ETS br. 34 - Strasbourg, 22. 6. 60.) | Europski sporazum o zaštiti televizijskog programa (ETS br. 34 - Strasbourg, 22. 6. 60.) | Potpuno usklađeno | - | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Zakon o potvrđivanju Europskog sporazuma o sprječavanju programa emitiranog iz stanica izvan državnog područja (ETS br. 53, Strasbourg, 22. 1. 65.) | Europski sporazum o sprječavanju programa emitiranog iz stanica izvan državnog područja (ETS br. 53, Strasbourg, 22. 1. 65.) | Potpuno usklađeno | - | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |

### *3.20.2.**Kultura*

1. Opis prioriteta:

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara | 6.2.11. | MINK | NN br. 151/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o potvrđivanju Europske konvencije za zaštitu arheološke baštine (revidirana) (ETS br. 143 – La Valetta, 16. 1.92.) | MINK | mr. sc. Jadran Antolović, državni tajnik | jadran.antolovic@min-kulture.hr  tel.: + 38514866315  fax: + 38514866385 | - | - |
| Zakon o potvrđivanju UNESCO-ve Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine, Paris, 2. studenoga 2001. | MINK | mr. sc. Jadran Antolović, državni tajnik | jadran.antolovic@min-kulture.hr  te.l: + 38514866315  fax: + 38514866385 | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o potvrđivanju  Europske konvencije za zaštitu arheološke baštine (revidirana) (ETS br. 143 – La Valetta, 16. 1.92.) | Europska konvencija za zaštitu arheološke baštine (revidirana) (ETS br. 143 – La Valetta, 16. 01.92.) | Potpuno usklađeno | - | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Zakon o potvrđivanju UNESCO-ve Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine, Paris, 2. studenoga 2001. | UNESCO-va Konvencija o zaštiti podvodne kulturne baštine, Pariz, 2. studenoga 2001. | Potpuno usklađeno | - | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |

## 3.22. OKOLIŠ

### *3.22.1.**Pravni okvir - opći dio*

1. Opis prioriteta: Najvažnija
aktivnost u 2004. godini je izrada izmjene i dopune Zakona o zaštiti okoliša
(izmjene i dopune), kojim će se uspostaviti prilagodba zahtjevima prava
Europske unije na području zaštite okoliša te izmjene i dopune određenih
podzakonskih akata temeljem Zakona o zaštiti okoliša (NN 82/94 i 128/99)

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3.  Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmjene i dopune Zakona o zaštiti okoliša | MZOPUIG | Gordana Valčić, pomoćnica ministra | gordana.valcic@duzo.tel.hr  nenad.mikulic@duzo.tel.hr | CARDS 2002 (djelomično) | 500.000,00 kn |
| Uredba o procjeni i o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš | MZOPUIG | Gordana Valčić, pomoćnica ministra | mirela.barbalic@mzopu.hr  nenad.mikulic@duzo.tel.hr | if !supportEmptyParas endif | 300.000,00 kn |
| Uredba o ekološkoj dozvoli | MZOPUIG | Gordana Valčić, pomoćnica ministra | tatjana.kordek@mzopu.hr  natasa.kacic-bartulovic@mzopu.hr | Zatražiti tehničku  pomoć u 2004. | 300.000,00 kn |
| Pravilnik o praćenju stanja okoliša (monitoring) | MZOPUIG | Gordana Valčić, pomoćnica ministra | mirela.barbalic@mzopu.hr  hrvoje.buljan@mzopu.hr | if !supportEmptyParas endif | 100.000,00 kn |
| Pravilnik o katastru  onečišćavanja okoliša | MZOPUIG | Gordana Valčić, pomoćnica ministra | tatjana.kordek@mzopu.hr  silvana.muskardin@mzopu.hr | if !supportEmptyParas endif | 100.000,00 kn |
| Uredba o standardima kakvoće mora na morskim plažama | MZOPUIG | Gordana Valčić, pomoćnica ministra | meri.letonia@mzopu.hr  margita.mastrovic@mzopu.hr | if !supportEmptyParas endif | 50.000,00 kn |
| Pravilnik o planu intervencije o zaštiti okoliša | MZOPUIG | Gordana Valčić, pomoćnica ministra | meri.letonia@mzopu.hr  margita.mastrovic@mzopu.hr | if !supportEmptyParas endif | 100.000,00 kn |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Izmjene i dopune  Zakona o zaštiti okoliša | Direktiva 96/61/EC o integriranoj prevenciji i kontroli  onečišćenja (IPKO) od 24. rujna 1996. | Djelomično usklađeno | 31996L0061 | II. kvartal 2004. | III. kvartal 2004. |
| Direktiva Vijeća ministara 96/82/EC od 9. prosinca 1996. o kontroli opasnih nesreća uključujući opasne supstance (Seveso II Direktiva) | Djelomično usklađeno | 31996L0082 |
| Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća ministara 2001/42/EC od lipnja 2001. o procjeni utjecaja određenih  planova i programa na okoliš | Djelomično usklađeno | 32001L0042 |
| Direktiva Vijeća ministara 85/337/EEC o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš dopunjena Direktivom Vijeća ministara 97/11/EEC od ožujka 1997. o procjeni određenih javnih i privatnih projekata na okoliš, konsolidirana verzija. | Djelomično usklađeno | 31985L0337 |
| Direktiva 2003/4/EC Europskog parlamenta i Vijeća ministara od 28. siječnja 2003. o pristupu okolišnim informacijama koja ukida Direktivu Vijeća ministara 90/313/EEC o pristupu okolišnim informacijama. | Djelomično usklađeno | 32003L0004 |
| Uredba (EC) 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća ministara od 19. ožujka 2001. o dopuštanju dobrovoljnog sudjelovanja organizacijama u sustav Zajednice za ekološko upravljanje organizacijama (EMAS) | Djelomično usklađeno | 32001R0761 |
| Uredba (EC) 1980/2000 Europskog parlamenta i Vijeća o revidiranom programu dodjele znaka zaštite okoliša Zajednice | Djelomično usklađeno | 32000R1980 |
| Odluka Komisije 2000/479/EC o Europskom katastru emisija u okoliš (EPER) prema članku 15. Direktive Vijeća 96/61/EC o integriranoj prevenciji i kontroli onečišćenja | Djelomično usklađeno | 32000D0479 |
| Direktiva Vijeća 91/692/EEC o standardizaciji i implementaciji određenih direktiva | Djelomično usklađeno | 31991L0692 |
| Uredba EEC 1210/90 o osnivanju Europske Agencije za zaštitu okoliša | Djelomično usklađeno | 31990R1210 |
| Direktiva 76/160/EEC o kakvoći vode za kupanje | Djelomično usklađeno | 31976l0160 |
| Direktiva 96/62/EC o procjeni upravljanja kvalitetom zraka | Djelomično usklađeno | 31996L0062 |
| Okvirna Direktiva za vode 2000//60/EC Europskog parlamenta i Vijeća | Djelomično usklađeno | 32000L0060 |
| Uredba o procjeni i strateškoj procjeni utjecaja na okoliš | Direktiva Vijeća Ministara 85/337/EEC o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš dopunjena Direktivom Vijeća Ministara 97/11/EEC od ožujka 1997. o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš | Djelomično usklađeno | 31985L0337  if !supportEmptyParas endif  31997L0011 | III. kvartal  2004. | III. kvartal  2004. |
| Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća  ministara 2001/42/EC o procjeni utjecaja  određenih planova i programa na okoliš | Djelomično usklađeno | 32001L0042 |
| Uredba o ekološkoj dozvoli | Direktiva 96/61/EC o integriranoj prevenciji i kontroli onečišćenja (IPPC) od 24. rujna 1996. | Djelomično usklađeno | 31996L0061 | IV. kvartal  2004 | IV. kvartal 2004. |
| Pravilnik o praćenju stanja okoliša  (monitoring) | Direktiva 96/61/EC o integriranoj prevenciji i kontroli onečišćenja (IPPC) od 24.9.1996. | Djelomično usklađeno | 31996L0061 | if !supportEmptyParas endif | IV. kvartal 2004 |
| Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća  ministara 2001/42/EC o procjeni utjecaja  određenih planova i programa na okoliš | Djelomično usklađeno | 32001L0042 |
| Direktiva 96/62/EC o procjeni upravljanja  kvalitetom zraka | Djelomično usklađeno | 31996L0062 |
| Pravilnik o katastru onečišćavanja okoliša | Direktiva 96/61/EC o integriranoj prevenciji i kontroli onečišćenja (IPPC) od 24. rujna 1996. | Potpuno usklađeno | 31996L0061 | if !supportEmptyParas endif | III. kvartal 2004. |
| Odluka Komisije 2000/479/EC o Europskom katastru emisija u okoliš (EPER) prema članku 15 Direktive Vijeća 96/61/EC o integriranoj prevenciji i kontroli onečišćenja | Potpuno usklađeno | 32000D0479 |
| Uredba o standardima kakvoće mora na morskim plažama | Direktiva 76/460EEC o kakvoći vode za kupanje | Potpuno usklađeno | 31976LO160 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Pravilnik o planu intervencije o zaštiti okoliša | Direktiva 96/82/EEC o kontroli opasnih nesreća | Potpuno usklađeno | 31996L0082 | if !supportEmptyParas endif | IV. kvartal 2004. |

### *3.22.8. Zaštita zraka*

1. Opis prioriteta: Izmjenom i
dopunom novog Zakona o zaštiti zraka uspostavit će se prilagodba zahtjevima
prava Europske unije na području zaštite zraka, a predviđenim izmjenama i
dopunama postojećih podzakonskih akata, odnosno donošenjem novih, detaljnije će
se propisati mjere zaštite i poboljšanja kakvoće zraka na regionalnoj i
nacionalnoj razini.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3.  Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmjene i dopune Zakona o zaštiti zraka | MZOPUIG | Roko Andričević, pomoćnik ministra | jasenka.necak@mzopu.hr  mirela.barbalic@mzopu.hr | CARDS 2002 projekt | 100.000,00 kn |
| Uredba o preporučenim, graničnim i kritičnim razinama kakvoće zraka | MZOPUIG | Roko Andričević, pomoćnik ministra | mira.šolic-gavranovic@mzopu.hr  mirela.barbalic@mzopu.hr | CARDS 2002 projekt | 50.000,00 kn |
| Uredba o tvarima koje oštećuju ozonski omotač | MZOPUIG | Roko Andričević, pomoćnik ministra | hana.mesic@mzopu.hr  mirela.barbalic@mzopu.hr | UNEP projekt | - |

4. Usvajanje acquis communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Izmjene i dopune Zakona o zaštiti zraka | Direktiva 96/61/EC o integriranoj prevenciji i kontroli onečišćenja (IPPC) | Djelomično usklađeno | 31996L0061 | II. kvartal 2004. | III. kvartal 2004. |
| Direktiva 96/62/EC o procjeni i upravljanju kvalitetom zraka | Djelomično usklađeno | 31996L0062 |
| Odluka Vijeća 97/101/EC o uspostavljanju razmjene informacija sakupljenih umreženim i individualnim stanicama za mjerenje kvalitete zraka među državama članicama | Djelomično usklađeno | 31997D0101 |
| Uredba o preporučenim, graničnim i kritičnim razinama kakvoće zraka | Direktiva 96/62/EC o procjeni i upravljanju kvalitetom zraka | Djelomično usklađeno | 31996L0062 | III. kvartal 2004. | III. kvartal 2004. |
| Direktiva 99/30/EC o graničnim vrijednostima sumpor-dioksida, dušik-dioksida, dušičnih oksida, čvrstih čestica i olova u zraku | Djelomično usklađeno | 31999L0030 |
| Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/69/EC o graničnim vrijednostima za benzen i ugljični-monoksid u zraku | Djelomično usklađeno | 32000L0069 |
| Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2002/3/EC o ozonu u zraku | Djelomično usklađeno | 32002L0003 |
| Uredba o tvarima koje oštećuju ozonski omotač | Uredba 2037/2000 Europskog parlamenta i Vijeća o tvarima koje oštećuju ozonski omotač | Djelomično usklađeno | 32000R2037 | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |
| Uredba 2038/2000 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama Uredbe 2037/2000 | Djelomično usklađeno | 32000R2038 |
| Uredba 2039/2000 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama Uredbe 2037/2000 | Djelomično usklađeno | 32000R2039 |

### *3.22.9.**Gospodarenje**otpadom*

1. Opis prioriteta:
Gospodarenje otpadom prepoznato je kao prioritetno područje zaštite okoliša.
Prema novom Zakonu o otpadu predviđeno je donošenje izmjene i dopune Zakona o
otpadu te donošenje niza podzakonskih propisa kojima se detaljnije reguliraju
odredbe Zakona.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o otpadu | - | MZOPUIG | NN 151/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.  Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uredba kojom će se propisati liste otpada i katalog otpada | MZOPUIG | Roko Andričević, pomoćnik ministra | mirela.barbalic@mzopu.hr  anto.groznica@mzopu.hr | - | 50.000,00 kn |
| Pravilnik kojim će se propisati uvjeti za privremeno skladištenje otpada unutar poslovnog prostora proizvođača | MZOPUIG | Roko Andričević, pomoćnik ministra | beti.volic@mzopu.hr  anto.groznica@mzopu.hr | - | 50.000,00 kn |
| Pravilnik o postupanju s ambalažnim otpadom | MZOPUIG | Roko Andričević, pomoćnik ministra | meri.letonia@mzopu.hr  anto.groznica@mzopu.hr | - | 50.000,00 kn |
| Pravilnik o načinu vođenja Popisa pravnih i fizičkih osoba koje se bave djelatnošću izvoza neopasnog otpada | MZOPUIG | Roko Andričević, pomoćnik ministra | meri.letonia@mzopu.hr  anto.groznica@mzopu.hr | - | 50.000,00 kn |

4. Usvajanje acquis communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Uredba kojom će se propisati liste otpada i katalog otpada | Direktiva Vijeća ministara o otpadu 75/442/EEC | Djelomično usklađeno | 31975L0442 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Direktiva 91/156/EEC koja dopunjuje Direktivu 75/442/EEC o otpadu | Djelomično usklađeno | 31991L0156 |
| Direktiva Vijeća 91/692/EEC o standardizaciji i racionalizaciji izvještaja o implementaciji određenih Direktiva koje se odnose na okoliš | Djelomično usklađeno | 31991L0692 |
| Odluka Komisije 96/350/EC o prilagodbi Dodataka II A i II B Direktive 75/442/EEC o otpadu | Djelomično usklađeno | 31996D0350 |
| Direktiva Vijeća o opasnom otpadu 91/689/EEC | Djelomično usklađeno | if !supportEmptyParas endif  31991L0689 |
| Direktiva 94/31/EC koja dopunjuje Direktivu 91/689/EEC o opasnom otpadu | Djelomično usklađeno | 31994L0031 |
| Uredba Vijeća 259/93 o nadzoru i kontroli prijevoza otpada u/iz/kroz EU | Djelomično usklađeno | 31993R0259 |
| Odluka Komisije 94/721/EC o prilagodbi, u skladu sa člankom 42(3), Dodataka II, III i IV Uredbe Vijeća 259/93 o nadzoru i kontroli prijevoza otpada u/iz/kroz EU | Djelomično usklađeno | 31994D0721 |
| Uredba Vijeća 120/97/EC koja dopunjuje Uredbu Vijeća 259/93 o nadzoru i kontroli prijevoza otpada u/iz/kroz EU | Djelomično usklađeno | 31997R0120 |
| Odluka Komisije 1999/816/EC o prilagodbi, u skladu sa člankom 16(1) i 42(3), Dodataka II, III, IV i V Uredbe Vijeća 259/93 o nadzoru i kontroli prijevoza otpada u/iz/kroz EU | Djelomično usklađeno | 31999D0816 |
| Uredba Komisije 2557/2001 koja dopunjuje Dodatak V Uredbe Vijeća 259/93 o nadzoru i kontroli prijevoza otpada u/iz/kroz EU | Djelomično usklađeno | 32001R2557 |
| Pravilnik kojim će se propisati uvjeti za privremeno skladištenje otpada unutar poslovnog prostora proizvođača | Direktiva Vijeća ministara o otpadu 75/442/EEC | Djelomično usklađeno | 31975L0442 | if !supportEmptyParas endif | II. kvartal 2004. |
| Direktiva 91/156/EEC koja dopunjuje Direktivu 75/442/EEC o otpadu | Djelomično usklađeno | 31991L0156 |
| Direktiva Vijeća 91/692/EEC o standardizaciji i racionalizaciji izvještaja o implementaciji određenih Direktiva koje se odnose na okoliš | Djelomično usklađeno | 31991L0692 |
| Odluka Komisije 96/350/EC o prilagodbi Dodataka II A i II B Direktive 75/442/EEC o otpadu | Djelomično usklađeno | 31996D0350 |
| Direktiva Vijeća o opasnom otpadu 91/689/EEC | Djelomično usklađeno | 31991L0689 |
| Direktiva 94/31/EC koja dopunjuje Direktivu 91/689/EEC o opasnom otpadu | Djelomično usklađeno | 31994L0031 |
| Pravilnik o postupanju s ambalažnim otpadom | Direktiva Vijeća i Parlamenta o ambalaži i ambalažnom otpadu, 94/62/EC | Djelomično usklađeno | if !supportEmptyParas endif  31994L0062 | if !supportEmptyParas endif | II. kvartal 2004. |
| Pravilnik o popisu pravnih i fizičkih osoba koje se bave djelatnošću izvoza neopasnog otpada | Uredba Vijeća 259/93 o nadzoru i kontroli prijevoza otpada u/iz/kroz EU | Djelomično usklađeno | 31993R0259 | if !supportEmptyParas endif | I. kvartal 2004. |

### *3.22.10. Upravljanje vodama*

1. Opis prioriteta:  Pripremne aktivnosti na cjelovitom
usklađivanju legislative o vodama s relevantnom EU legislativom kroz provedbu
CARDS 2003 programa; donošenje Vodnogospodarske osnove Republike Hrvatske i
pripremne aktivnosti na izradi Planova upravljanja vodama slivnih područja;
nastavak realizacije CARDS 2002 programa Informacijskog sustava voda.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3.  Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o zdravstvenoj ispravnosti vode za piće | MZSS | Željko Slemenšek,načelnik | Slavko Šabot | - | 5.000.000,00 |

if !supportEmptyParas endif

4.  Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o zdravstvenoj ispravnosti vode za piće | Direktiva Vijeća 98/83/EC o kvaliteti vode za ljudsku uporabu | Djelomično usklađeno | 31998L0083 | - | III. kvartal 2004. |

### *3.22.12. Zaštita prirode*

1. Opis prioriteta: Zaštita
prirode prepoznata je kao jedno od prioritetnih područja zaštite okoliša. Prema
novom Zakonu o zaštiti prirode predviđeno je donošenje niza podzakonskih
propisa kojima se detaljnije reguliraju odredbe Zakona.

if !supportEmptyParas endif

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o zaštiti prirode | - | MZOPUIG | NN 162/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| Pravilnik o sadržaju, roku i načinu utvrđivanja cijene prihvatljivosti zahvata za prirodu, način obavješćivanja javnosti i način izračuna jamčevine za otklanjanje mogućih posljedica na prirodu | MINK | Davorin Marković (Državni zavod za zaštitu prirode) | jasminka.radovic  @dzzp.hr | - | 200.000,00 |
| Pravilnik o mjerama za očuvanje stanišnih tipova (Direktiva o staništima) | MINK | Davorin Marković (Državni zavod za zaštitu prirode) | jasminka.radovic@dzzp.hr | - | 150.000,00 |
| Pravilnik o vrstama stanišnih tipova, kartama staništa te ugroženim i rijetkim stanišnim tipovima (Direktiva o  staništima) | MINK | Davorin Marković (Državni zavod za zaštitu prirode) | jasminka.radovic@dzzp.hr | - | 30.000,00 |
| Pravilnik o izvozu, uvozu ili provozu biljaka, gljiva i životinja zaštićenih temeljem međunarodnih ugovora, njihovih dijelova i derivata, o postupku i uvjetima izdavanja dopuštenja, sadržaju, načinu obilježavanja životinja ili pošiljki, načinu provođenja nadzora i vođenja evidencije te izrade izvješća | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | - | 20.000,00 |
| Pravilnik o graničnim prijelazima na kojima će se obavljati uvoz, izvoz i provoz divljih svojti i uvjetima koje granični prijelaz mora zadovoljavati | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | - | 45.000,00 |
| Pravilnik o uvjetima držanja zaštićenih životinja, načinu vođenja evidencije i načinu izvješćivanja Ministarstva o skrbi nad tim životinjama | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | - | 45.000,00 |
| Pravilnik o zabrani držanja životinja zaštićenih temeljem međunarodnih ugovora | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | - | 25.000,00 |
| Pravilnik o uzgoju divljih svojti koje ne ugrožavaju zavičajne divlje svojte, a za koje nije potrebno ishoditi dopuštenje | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | - | 25.000,00 |
| Pravilnik o životinjskim vrstama za koje je potrebno voditi evidenciju i o načinu vođenja evidencije | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | - | 25.000,00 |
| Pravilnik o postupku i načinu oduzimanja primjeraka divljih svojti koje se nedopušteno drže u zatočeništvu ili uzgajaju ili kojima se obavlja nedopuštena trgovina | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | - | 25.000,00 |
| Pravilnik o crvenom popisu ugroženih divljih svojti | MINK | Davorin Marković (Državni zavod za zaštitu prirode) | jasminka.radovic@dzzp.hr | - | 45.000,00 |
| Uredba o ekološkoj mreži | MINK | Davorin Marković (Državni zavod za zaštitu prirode) | jasminka.radovic@dzzp.hr | - | 20.000,00 |
| Uredba o međunarodno ekološki važnim područjima | MINK | Davorin Marković (Državni zavod za zaštitu prirode) | jasminka.radovic@dzzp.hr | - | 20.000,00 |
| Uredba o poticajnim mjerama i načinu dodjele poticaja za načine gospodarenja koje uvažavaju mjere očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | jasminka.radovic@dzzp.hr | - | 20.000,00 |
| Pravilnik o sakupljanju samoniklog bilja | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | - | 20.000,00 |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o sadržaju, roku i načinu utvrđivanja cijene prihvatljivosti zahvata za prirodu, način obavješćivanja javnosti i način izračuna jamčevine za otklanjanje mogućih posljedica na prirodu | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih životnih prostora (staništa) i divljih biljnih i životinjskih vrsta | Potpuno usklađeno | 31992l0043 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o mjerama za očuvanje stanišnih tipova (Direktiva o staništima) | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih životnih prostora (staništa) i divljih biljnih i životinjskih vrsta | Potpuno usklađeno | 31992L0043 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o vrstama stanišnih tipova, kartama staništa te ugroženim i rijetkim stanišnim tipovima (Direktiva o staništima) | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih životnih prostora (staništa) i divljih biljnih i životinjskih vrsta | Potpuno usklađeno | 31992L0043 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o crvenom popisu ugroženih divljih svojti | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih životnih prostora (staništa) i divljih biljnih i životinjskih vrsta | Potpuno usklađeno | 31992L0043 | - | IV. kvartal  2004. |
| Direktiva Vijeća 79/409/EEZ o zaštiti divljih ptica (OJ, L 103, 25.04.1979.) | Potpuno usklađeno | 31979L0409 |
| Uredba o ekološkoj mreži | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih životnih prostora (staništa) i divljih biljnih i životinjskih vrsta | Potpuno usklađeno | 31992L0043 | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Uredba o međunarodno ekološki važnim područjima | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih životnih prostora (staništa) i divljih biljnih i životinjskih vrsta  Smjernica Vijeća 79/409/EEZ o zaštiti divljih ptica (OJ, L 103, 25.04.1979.) | Potpuno usklađeno | 31992L0043 | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Uredba o poticajnim mjerama i načinu dodjele poticaja za načine gospodarenja koje uvažavaju mjere očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih životnih prostora (staništa) i divljih biljnih i životinjskih vrsta | Potpuno usklađeno | 31992L0043 | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o izvozu, uvozu ili provozu biljaka, gljiva i životinja zaštićenih temeljem međunarodnih ugovora, njihovih dijelova i derivata, o postupku i uvjetima izdavanja dopuštenja, sadržaju, načinu obilježavanja životinja ili pošiljki, načinu provođenja nadzora i vođenja evidencije te izrade izvješća | Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti divljih biljnih i životinjskih vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama | Potpuno usklađeno | 31997R0338 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o graničnim prijelazima na kojima će se obavljati uvoz, izvoz i provoz divljih svojti i uvjetima koje granični prijelaz mora zadovoljavati | Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti divljih biljnih i životinjskih vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama | Potpuno usklađeno | 31997R0338 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o uvjetima držanja zaštićenih životinja, načinu vođenja evidencije i načinu izvješćivanja Ministarstva o skrbi nad tim životinjama | Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti divljih biljnih i životinjskih vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama | Potpuno usklađeno | 31997R0338 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o zabrani držanja životinja zaštićenih temeljem međunarodnih ugovora | Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti divljih biljnih i životinjskih vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama | Potpuno usklađeno | 31997R0338 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o uzgoju divljih svojti koje ne ugrožavaju zavičajne divlje svojte, a za koje nije potrebno ishoditi dopuštenje | Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti divljih biljnih i životinjskih vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama | Potpuno usklađeno | 31997R0338 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o životinjskim vrstama za koje je potrebno voditi evidenciju i o načinu vođenja evidencije | Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti divljih biljnih i životinjskih vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama | Potpuno usklađeno | 31997R0338 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o postupku i načinu oduzimanja primjeraka divljih svojti koje se nedopušteno drže u zatočeništvu ili uzgajaju ili kojima se obavlja nedopuštena trgovina | Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti divljih biljnih i životinjskih vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama | Potpuno usklađeno | 31997R0338 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o sakupljanju samoniklog bilja | Direktiva Vijeća 92/43/EEZ o zaštiti prirodnih životnih prostora (staništa) i divljih biljnih i životinjskih vrsta | Potpuno usklađeno | 31992L0043 | II. kvartal 2004 | III. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

### *3.22.14. Genetski modificirani organizmi (GMO)*

1. Opis prioriteta:
Problematika prekograničnog prijenosa (uvoz, izvoz, provoz), namjernog
ispuštanja u okoliš, ograničene uporabe i stavljanja na tržište GMO- a i
proizvoda od GMO-a,  prepoznata je kao
jedan od prioriteta na području zaštite okoliša. Ova problematika ugrađena je u
novi Zakon o zaštiti prirode. Prema spomenutom zakonu predviđeno je donošenje
niza podzakonskih akata kojima se detaljnije reguliraju odredbe Zakona koje se
odnose na GMO-e.

if !supportEmptyParas endif

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o zaštiti prirode | - | MZOPUIG | NN 162/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| Pravilnik o standardima objekata za ograničenu uporabu GMO u zatvorenom sustavu s obzirom na razinu opasnosti | MZOŠ | Zvonimir Marić, pomoćnik ministra | mirko.moric@mzt.hr | UNEP-GEF Project «Development of NBF» (djelomično) | 30.000,00 |
| Pravilnik o sadržaju prijave zatvorenog sustava | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | UNEP-GEF Project «Development of NBF» (djelomično) | 30.000,00 |
| Pravilnik o sadržaju i opsegu procjene rizika za ograničenu uporabu GMO-a te metodologiju izrade | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | UNEP-GEF Project «Development of NBF» (djelomično) | 30.000,00 |
| Pravilnik o sadržaju prijave za ograničenu uporabu u II. razini opasnosti | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | UNEP-GEF Project «Development of NBF» (djelomično) | 30.000,00 |
| Pravilnik o sadržaju prijave (zahtjeva) za dobivanje dopuštenja za uporabu GMO-a u III. i IV. razini opasnosti | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | UNEP-GEF Project «Development of NBF» (djelomično) | 30.000,00 |
| Pravilnik o uvjetima koje mora ispunjavati laboratorij za ispitivanje, kontrolu i praćenje GMO i proizvoda koji sadrže GMO sukladno međunarodnim standardima | MZSS | Ivo Afrić, pomoćnik ministra | krunoslav.capak@hzjz.hr | UNEP-GEF Project «Development of NBF» (djelomično) | 30.000,00 |
| Uredba o načinu rada i mjerama sigurnosti pri proizvodnji, rukovanju, prijevozu, uporabi, prijenosu i uvođenju u okoliš svakog modificiranog živog organizma, dopuštene tehnike i dopuštene genetske modifikacije, mjere uklanjanja štetnih posljedica od nekontroliranog korištenja modificiranih živih organizama, te način neškodljivog uništavanja modificiranih živih organizama i otpada koji sadrži modificirane žive organizme | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | UNEP-GEF Project «Development of NBF» (djelomično) | 30.000,00 |
| Uredba o kriterijima za uvrštavanje ograničene uporabe u razine opasnosti, standarde objekata za zatvorene sustave, mjere sprečavanja i druge sigurnosne mjere, te način rukovanja i druge uvjete za određenu razinu opasnosti | MINK | dr. sc. Marina Mlakar, pomoćnica ministra | - | UNEP-GEF Project «Development of NBF» (djelomično) | 30.000,00 |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o standardima objekata za ograničenu uporabu GMO u zatvorenom sustavu s obzirom na razinu opasnosti | Direktiva Vijeća EU 90/219/EEC o ograničenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama | Djelomično usklađeno | 31990L0219 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o sadržaju prijave zatvorenog sustava | Direktiva Vijeća EU 90/219/EEC o ograničenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama | Djelomično usklađeno | 31990L0219 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o sadržaju i opsegu procjene rizika za ograničenu uporabu GMO-a te metodologiju izrade | Direktiva Vijeća EU 90/219/EEC o ograničenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama | Djelomično usklađeno | 31990L0219 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o sadržaju prijave za ograničenu uporabu u II. razini opasnosti | Direktiva Vijeća EU 90/219/EEC o ograničenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama | Djelomično usklađeno | 31990L0219 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o sadržaju prijave (zahtjeva) za dobivanje dopuštenja za uporabu GMO-a u III. i IV. razini opasnosti | Direktiva Vijeća EU 90/219/EEC o ograničenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama | Djelomično usklađeno | 31990L0219 | - | IV. kvartal  2004. |
| Uredba o kriterijima za uvrštavanje ograničene uporabe u razine opasnosti, standarde objekata za zatvorene sustave, mjere sprječavanja i druge sigurnosne mjere, te način rukovanja i druge uvjete za određenu razinu opasnosti | Direktiva Vijeća EU 90/219/EEC o ograničenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama | Djelomično usklađeno | 31990L0219 | - | IV. kvartal  2004. |
| Pravilnik o uvjetima koje mora ispunjavati laboratorij za ispitivanje, kontrolu i praćenje GMO i proizvoda koji sadrže GMO sukladno međunarodnim standardima | Direktiva Europskog vijeća i Parlamenta 2001/18/EEZ o namjernom puštanju u okoliš GMO-a | Djelomično usklađeno | 32001L0018 | - | IV. kvartal  2004. |
| Uredba o načinu rada i mjerama sigurnosti pri proizvodnji, rukovanju, prijevozu, uporabi, prijenosu i uvođenju u okoliš svakog modificiranog živog organizma, dopuštene tehnike i dopuštene genetske modifikacije, mjere uklanjanja štetnih posljedica od nekontroliranog korištenja modificiranih živih organizama, te način neškodljivog uništavanja modificiranih živih organizama i otpada koji sadrži modificirane žive organizme | Direktiva Europskog vijeća i Parlamenta 2001/18/EEZ o namjernom puštanju u okoliš GMO-a | Djelomično usklađeno | 32001L0018 | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |

### *3.22.16. Zaštita od ionizirajućeg zračenja*

1. Opis prioriteta:  Donošenje podzakonskih akata sa svrhom
daljnjeg usklađivanja s propisima Europske unije.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od ionizirajućih zračenja | - | MZSS | NN 173/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o upravljanju radioaktivnim otpadom | MZSS | Ivo Afrić, pomoćnik ministra | Dragan Kubelka  dragan.kubelka@hzzz.hr | - | 130 000,00 |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o upravljanju radioaktivnim otpadom | Direktiva Vijeća 96/29/Euratom kojom se utvrđuju osnovni sigurnosni standardi za zaštitu zdravlja radnika i javnosti od opasnog djelovanja ionizirajućeg zračenja | Djelomično usklađeno | 31996L0029 | - | III. kvartal  2004. |

### *3.22.17.**Za**š**tita**od**buke*

1. Opis prioriteta:  Donošenje podzakonskih akata temeljem Zakona
o zaštiti od buke.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o zaštiti od buke | - | MZSS | NN 20/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.  Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravilnik o najvišim dopuštenim razinama buke u sredini u kojoj ljudi rade i borave | MZSS | Ivo Afrić, pomoćnik ministra | ivo.afric@miz.hr | - | Trenutno se ne mogu predvidjeti |

if !supportEmptyParas endif

4.  Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o najvišim dopuštenim razinama buke u sredini u kojoj ljudi rade i borave | Direktiva 2002/49/EC Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni i regulaciji buke u okolišu | Potpuno usklađeno | 32002L0049 | - | III. kvartal  2004. |

## 3.23.ZAŠTITA POTROŠAČA I ZDRAVLJA

1.Opis
prioriteta: Izgradnja sustava zaštite potrošača i podizanje kvalitete zaštite
gospodarskih interesa potrošača.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o zaštiti potrošača | 6.13. | MINGO | NN 96/03 |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o obveznim odnosima | MP | Boris Koketi, pomoćnik ministra | + 385 1 3710 770 | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o obveznim odnosima | Direktiva 85/374/EEZ o odgovornosti za neispravne proizvode | Potpuno usklađeno | 31985L0374 | II. kvartal 2004 | IV. kvartal  2004. |

## 3.24. PRAVOSUĐE I UNUTARNJI POSLOVI

### *3.24.1. Azil*

1. Opis prioriteta:  Izgradnja sustava azila u skladu s utvrđenim
standardima, te usklađivanje navedenog sustava s acquis communautaireom.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o azilu | 6.14.3 | MUP | NN 103/03 |

**if !supportEmptyParas endif**

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif  Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| Pravilnik o obrascima i načinu vođenja evidencija za tražitelja azila, azilante i strance pod privremenom zaštitom | MUP | Darko Vid, načelnik Uprave za inspekcijske i upravne poslove | 3788-193  dvid@mup.hr | CARDS 2001 | - |
| Pravilnik o smještaju tražitelja azila, azilanata i stranaca pod privremenom zaštitom | MUP | Darko Vid, načelnik Uprave za inspekcijske i upravne poslove | 3788-193  dvid@mup.hr | CARDS 2001 | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Pravilnik o obrascima i načinu vođenja evidencija za tražitelja azila, azilante i strance pod privremenom zaštitom | Konvencija o statusu izbjeglica iz 1951. god. | Potpuno usklađeno | - | - | III. kvartal 2004. |
| Protokol o statusu izbjeglica iz 1967. god. | Potpuno usklađeno | - |
| Direktiva Vijeća 2003/9/EC od 27.01.2003. god. o postavljanju minimalnih standarda za prijem tražitelja azila | Potpuno usklađeno | 32003L0009 |
| Rezolucija Vijeća EU od 20.06.1995. god. o minimalnim jamstvima u postupku azila | Potpuno usklađeno | 31996Y091905 |
| Direktiva Vijeća 2001/55/EC od 20.06.2001. god. o minimalnim standardima za davanje privremene zaštite | Potpuno usklađeno | 32001L0055 |
| Pravilnik o smještaju tražitelja azila, azilanata i stranaca pod privremenom zaštitom | Konvencija o statusu izbjeglica iz 1951. god. | Potpuno usklađeno | - | - | III. kvartal 2004. |
| Protokol o statusu izbjeglica iz 1967. god. | Potpuno usklađeno | - |
| Direktiva Vijeća 2003/9/EC od 27.01.2003. god. o postavljanju minimalnih standarda za prijem tražitelja azila | Potpuno usklađeno | 32003L0009 |
| Rezolucija Vijeća EU od 20.06.1995. god. o minimalnim jamstvima u postupku azila | Potpuno usklađeno | 31996Y091905 |
| Direktiva Vijeća 2001/55/EC od 20.06.2001. god. o minimalnim standardima za davanje privremene zaštite | Potpuno usklađeno | 32001L0055  if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

### *3.24.2./3.24.3. Migracije i vize*

1.
Opis prioriteta: Uređenje migracijske politike u skladu s relevantnim propisima
EU.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o strancima | 6.14.4./6.14.5. | MUP | NN 109/03 |
| Pravilnik o putnim ispravama za strance, vizama i graničnim propusnicama te o načinu postupanja prema strancima | 6.14.4./6.14.5. | MUP | NN 202/03 |
| Pravilnik o statusu stranca u Republici Hrvatskoj | 6.14.4./6.14.5. | MUP | NN 202/03 |
| Pravilnik o izdavanju putnog lista strance, viza i posebnih osobnih iskaznica strancima | 6.14.4./6.14.5. | MVP | - |
| Konzularni naputak za izdavanje viza | 6.14.4./6.14.5. | MVP | - |

if !supportEmptyParas endif

3.
Zakonodavne mjere predviđene za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uredba o viznom sustavu Vlade Republike Hrvatske | MVP | Svjetlan Berković, pomoćnik ministra | +385 1 4597 730 | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Uredba o viznom sustavu | Uredba 539/2001/EZ koja navodi treće države čiji državljani moraju posjedovati vize kad prelaze preko vanjskih granica, i one države čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva | Djelomično usklađeno | 32001R0539 | - | I. kvartal  2004. |
| Uredba 2414/2001/EZ kojom se mijenja 539/2001koja navodi treće države čiji državljani moraju posjedovati vize kad prelaze preko vanjskih granica, i one države čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva | Djelomično usklađeno | 32001R2414 |
| Uredba 453/2003 EZ kojom se mijenja Uredba 539/2001/EZ koja navodi treće države čiji državljani moraju posjedovati vize kad prelaze preko vanjskih granica, i one države čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva |
| Šengenski acquis - Odluka izvršnog odbora od 28. travnja 1999. o konačnim verzijama Zajedničkog priručnika i Zajedničkih konzularnih naputaka (SCH/Com-ex (99) 13) |

### *3.24.4.**Upravljanje**granicom*

1.
Opis prioriteta: Uspostava sustava nadzora državne granice u skladu s europskim
zahtjevima.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Zakon o nadzoru državne granice | 6.14.6. | MUP | NN 173/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uredba  o standardima i uvjetima koje moraju ispunjavati granični prijelazi za sigurno i ekonomično obavljanje granične kontrole | MUP | Iris Nikšić, načelnica Uprave | +385 1 3788 818 | CARDS 2001/2002 | - |
| Pravilnik o načinu utvrđivanja i rješavanja povrede državne granice | MUP, MVP | Iris Nikšić, načelnica Uprave | +385 1 3788 818 | CARDS 2001/2002 | - |
| Pravilnik o uvjetima određivanja privremenih graničnih prijelaza, uvjetima i načinu rada | MUP, MFIN | Iris Nikšić, načelnica Uprave | +385 1 3788 818 | CARDS 2001/2002 | - |
| Pravilnik o načinu obavljanja nadzora državne granice | MUP | Iris Nikšić, načelnica Uprave | +385 1 3788 818 | CARDS 2001/2002 | - |
| Pravilnik o uvjetima i načinu određivanja područja graničnih prijelaza | MUP | Iris Nikšić, načelnica Uprave | +385 1 3788 818 | CARDS 2001/2002 | - |

4. Usvajanje acquis communautairea:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Uredba  o standardima i uvjetima koje moraju ispunjavati granični prijelazi za sigurno i ekonomično obavljanje granične kontrole | Schengenski provedbeni sporazum | Djelomično usklađeno | 42000A0922(02) | III. kvartal  2004. | III. kvartal  2004. |
| Schengenski zajednički priručnik | Djelomično usklađeno | 32002X1216(03) |
| Pravilnik o načinu utvrđivanja i rješavanja povrede državne granice | Schengenski provedbeni sporazum | Djelomično usklađeno | 42000A0922(02) | - | III. kvartal  2004. |
| Schengenski zajednički priručnik | Djelomično usklađeno | 32002X1216(03) |
| Pravilnik o uvjetima određivanja privremenih graničnih prijelaza, uvjetima i načinu rada | Schengenski provedbeni sporazum | Djelomično usklađeno | 42000A0922(02) | - | III. kvartal  2004. |
| Schengenski zajednički priručnik | Djelomično usklađeno | 32002X1216(03) |
| Pravilnik o načinu obavljanja nadzora državne granice | Schengenski provedbeni sporazum | Djelomično usklađeno | 42000A0922(02)  if !supportEmptyParas endif | - | III. kvartal  2004. |
| Schengenski zajednički priručnik | Djelomično usklađeno | 32002X1216(03) |
| Pravilnik o uvjetima i načinu određivanja područja graničnih prijelaza | Schengenski provedbeni sporazum | Djelomično usklađeno | 42000A0922(02) | - | III. kvartal  2004. |
| Schengenski zajednički priručnik | Djelomično usklađeno | 32002X1216(03) |

### *3.24.7. Organizirani kriminal i korupcija*

1.
Opis prioriteta: Uspostava sustava borbe protiv organiziranog kriminala u
skladu s europskim zahtjevima.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o kaznenom postupku | MP | Dubravko Palijaš,  pomoćnik ministrice | +385 1 3710 711 | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o kaznenom postupku | Konvencija UN-a o borbi protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta (Palermo, 13. prosinca 2000.) | Potpuno usklađeno | - | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Drugi dodatni protokol Europskoj konvenciji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (ETS 182) | Potpuno usklađeno | - |

### *3.24.10. Pravosudna suradnja u kaznenim stvarima*

1.
Opis prioriteta: Preuzimanje odredbi
europskih pravnih instrumenta koji uređuju pitanje pravosudne suradnje u
kaznenim stvarima u hrvatski pravni sustav.

2.
Rezultati ostvareni u 2003. godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o ekstradiciji | MP | Sanja Štimac,  načelnica | +385 1 3710 674 | - | - |
| Zakon o transferu osuđenih osoba | MP | Sanja Štimac,  načelnica | - | - | - |
| Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima | MP | Sanja Štimac,  načelnica | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o ekstradiciji | Europska konvencija o izručenju (ETS. 024) | Potpuno usklađeno | - | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Dodatni protokol Europske konvencije o izručenju (ETS. 086) | Potpuno usklađeno | - |
| Drugi dodatni protokol Europske konvencije o izručenju (ETS. 098) | Potpuno usklađeno | - |
| Konvencija UN-a o borbi protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta (Palermo, 13. prosinca 2000.) i tri Protokola | Potpuno usklađeno | - |
| Okvirna odlukaVijeća o Europskom uhidbenom nalogu, te proceduri izručenju između država članica 2002/475/JHA | Potpuno usklađeno | 32002F0584  if !supportEmptyParas endif |
| Zakon o transferu osuđenih osoba | Konvencija o transferu osuđenih osoba (ETS. 112) | Potpuno usklađeno | - | III. kvartal  2004. | IV. kvartal  2004. |
| Dodatni protokol Konvenciji o transferu osuđenih osoba (ETS. 167) | Potpuno usklađeno | - |
| Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima | Europska konvencija o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (ETS. 030) | Potpuno usklađeno | - | III. kvartal  2004. | III. kvartal  2004. |
| Dodatni protokol Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (ETS. 099) | Potpuno usklađeno | - |
| Drugi Dodatni protokol Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (ETS 182.) | Potpuno usklađeno | - |

## 3.26. VANJSKI ODNOSI I RAZVOJNA POMOĆ

1. Opis prioriteta:

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Uredba o određivanju robe koja se izvozi i  uvozi na temelju dozvola | - | MINGO | NN  67/03,83/03,121/03 |
| Uredba o mjerama zaštite domaće proizvodnje od prekomjernog uvoza | - | MINGO | NN  33/03 |
| Uredba o nadzoru uvoza i izvoza neobrađenih dijamanata | - | MINGO | NN 97/03,142/03 |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o nadzoru izvoza robe s dvojnom namjenom | MGRIP | Tatjana Tomić, načelnica | tatjana.tomic@mingo.hr | - | - |
| Uredba o Popisu robe s dvojnom namjenom | MGRIP | Tatjana Tomić, načelnica | tatjana.tomic@mingo.hr | - | - |
| Uredba o postupku i utvrđivanju antidampinške i kompenzacijske pristojbe | MGRIP | Tatjana Tomić, načelnica | tatjana.tomic@mingo.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Zakon o nadzoru izvoza robe s dvojnom namjenom | Uredba Vijeća (EC) br. 149/2003 od 27. siječnja  2003. o izmjenama Uredba Vijeća (EC) br. 1334/2000 o uspostavi režima Zajednice za kontrolu izvoza robe s dvojnom namjenom i tehnologije | Potpuno usklađeno | 32003R1334 | I. kvartal 2004. | I. kvartal  2004. |
| Uredba o popisu robe s dvojnom namjenom | Uredba Vijeća (EC) br. 149/2003 od 27. siječnja 2003. o izmjenama Uredba Vijeća (EC) br. 1334/2000 o uspostavi režima Zajednice za kontrolu izvoza robe s dvojnom namjenom i tehnologije | Potpuno usklađeno | 32003R0149 | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |
| Uredba o postupku i utvrđivanju antidampinške i kompenzacijske pristojbe | Uredba Vijeća (EC) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti protiv dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice | Djelomično usklađeno | 31996R0384 | II. kvartal 2004. | II. kvartal 2004. |
| Uredba Vijeća (EC) br.905/98 od 27. travnja 1998. o izmjenama Uredbe Uredba Vijeća (EC) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti protiv dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice | Djelomično usklađeno | 31998R0905 |
| Uredba Vijeća (EC) br. 2026/97 od 6. listopada 1997. o zaštiti protiv subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice | Djelomično usklađeno | 31997R2026  if !supportEmptyParas endif |

## 3.27.ZAJEDNIČKA VANJSKA I SIGURNOSNA POLITIKA

1. Opis prioriteta: Strateška orijentacija
pridruživanja Republike Hrvatske EU uključuje njenu spremnost prihvaćanja
odredbi, pravne strukture kao i organizacijskih mehanizama Zajedničke vanjske i
sigurnosne politike (ZVSP) EU.

2. Rezultati ostvareni u 2003.
godini:

| Usklađivanje zakonodavstva | NPPEU 2003 (br. poglavlja) | Nositelj | Postignuto |
| --- | --- | --- | --- |
| - | - | - | - |

if !supportEmptyParas endif

3. Zakonodavne mjere predviđene
za 2004. godinu:

| Zakonodavna mjera | Institucija | Odgovorna osoba, zvanje | Kontakt | Tehnička pomoć | Financijska sredstva iz proračuna RH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zakon o provedbi restriktivnih mjera i gospodarskih sankcija | MVP, MUP | Tomislav Vidošević, pmvp | vice.skracic@mvp.hr | - | - |
| Uredba o viznom sustavu | MVP | Svjetlan Berković, pmvp | mteider@mvp.hr | - | - |

if !supportEmptyParas endif

4. Usvajanje acquis
communautairea:

| Zakonodavna mjera | EU acquis s kojim se mjera usklađuje | Stupanj usklađenosti s EU acquisem | CELEX  broj | Trajanje | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upućivanje u proceduru VRH | Usvajanje i stupanje na snagu |
| Uredba o viznom sustavu | Uredba Vijeća ministara EU 539/2001 od 15. ožujka 2001. koja navodi treće države čiji državljani moraju imati vizu kada prelaze vanjske granice kao i one čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 32001R0539 | I. kvartal 2004. | I. kvartal 2004. |
| Uredba 2414/2001/EZ kojom se mijenja Uredba 539/2001 koja navodi treće države čiji državljani moraju posjedovati vize kad prelaze preko vanjskih granica, i one države čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | 32001R2414 |
| Uredba 453/2003 EZ kojom se mijenja Uredba 539/2001/EZ koja navodi treće države čiji državljani moraju posjedovati vize kad prelaze preko vanjskih granica, i one države čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | - |
| Schengenski acquis - Odluka izvršnog odbora od 28. travnja 1999. o konačnim verzijama Zajedničkog priručnika i Zajedničkih konzularnih naputaka (SCH/Com-ex (99) 13) | Djelomično usklađeno  if !supportEmptyParas endif | - |
| Zakon o provedbi restriktivnih mjera i gospodarskih sankcija | if !supportEmptyParas endif | - | - | IV. kvartal 2004. | IV. kvartal 2004. |

if !supportEmptyParas endif

if !supportFootnotes

---

endif

[if !supportFootnotes[1]endif](#_ftnref1) korištene su kratice koje su uobičajene u svakodnevnoj komunikaciji
unutar državne uprave

Ostalo, NN 37/2004-936
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)