## Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka "Mljet"

### NN 23/2001 (23.3.2001.), Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka "Mljet"

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA SABORA

if !supportEmptyParas endif

413

Na temelju članka 22. stavka 1. Zakona o prostornom uređenju (»Narodne
novine«, br. 30/94., 68/98. i 61/00.) i članka 28. Zakona o zaštiti prirode (»Narodne
novine«, br. 30/94. i 72/94.), Zastupnički dom Hrvatskoga sabora na sjednici 8.
ožujka 2001., donio je

## ODLUKU

### O DONOŠENJU PROSTORNOG PLANA NACIONALNOG PARKA »MLJET«

I.

Donosi se Prostorni plan
područja Nacionalnog parka »Mljet« (u daljnjem tekstu: Plan).

II.

Plan se sastoji od
tekstualnog i grafičkog dijela koji se čuvaju u ministarstvu nadležnom za
poslove prostornog uređenja i nadležnom županijskom zavodu.

III.

Odredbe za provođenje Plana
sastavni su dio ove Odluke i objavljuju se u »Narodnim novinama«.

IV.

Danom stupanja na snagu ove
Odluke prestaje važiti Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka
»Mljet« (»Narod­ne novine«, br. 13/87.).

V.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 351-01/00-01/02
Zagreb, 8. ožujka 2001.

ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

––––––– ODREDBE ZA PROVOĐENJE PLANA –––––––

1. OPĆE ODREDBE

1. Prostorni plan Nacionalnog parka »Mljet« je razvojni
prostorno-planski dokument kojim se uređuju međusobni odnosi i interesi
korisnika (vlasnika) u prostoru s odnosima i interesima šire zajednice.

2. Prostorni plan Nacionalnog parka »Mljet« (u daljnjem tekstu: Plan)
određuje i mogućnosti uređenja prostora Nacionalnog parka putem usklađivanja
komponente zaštite prirode s komponentom razvoja u prostoru, a zasniva se
prvenstveno na rješavanju uočenih konfliktnih pojava:

– neriješene imovinskopravne situacije prvenstveno u funkciji zatečenih
i budućih fizičkih struktura,

- nedostatne zaštite kao i nedovoljno precizne razvojne komponente u
korištenju akvatorija Nacionalnog parka,

- redefinicije i provjere vrste i kapaciteta turističkih smještajnih
kapaciteta,

- potkapacitirane svekolike infrastrukturne opremljenosti Nacionalnog
parka.

3. Ovaj Plan određuje pravce
razvoja prostora koristeći naročito najnovije spoznaje o zaštiti i korištenju
prostora. Od 1987. na snazi je Prostorni plan Nacionalnog parka donesen Odlukom
Sabora Republike Hrvatske 1987. (»Narodne novine«, br. 13. od 30. III. 1987.).

4. Ovaj prostorno-planski
dokument je izrađen sukladno sljedećim međunarodnim konvencijama, koje obvezuju
Republiku Hrvatsku, i to:

- Konvencija o zaštiti
Sredozemnog mora od onečišćenja i Protokol o sprječavanju onečišćenja Sredozemnog
mora potapa­njem otpadnih i drugih tvari s brodova i zrakoplova i Protokol o
posebno zaštićenim područjima Sredozemnog mora,

- Konvencija o sprječavanju
zagađivanja mora izbacivanjem otpadaka,

- Konvencija Ujedinjenih
naroda o pravu mora,

- Konvencija o biološkoj
raznolikosti,

- Okvirna konvencija
Ujedinjenih naroda o promjeni klime,

- Konvencija o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i me­đunarodnih
jezera.

Strategije zaštite okoliša i održivog razvitka u Jadranskom području
Republike Hrvatske (HAZU, Zagreb, 1996.) s kojom je usuglašen.

5. Ovaj Plan je izrađen sukladno Zakonu o prostornom ure­đenju koji
propisuje obvezno donošenje Prostornog plana za pod­ručja nacionalnih parkova i
parkova prirode kao Prostornog plana područja posebnih obilježja. Temelji se na
osnovnim odrednicama Strategije i Programa prostornog uređenja Republike
Hrvatske (»Na­rodne novine«, br. 50/99.):

»Nacionalni parkovi i parkovi
prirode su područja vrhunskih prirodnih vrijednosti unutar države i
predstavljaju nacionalna dobra jedinstvenog gospodarenja i upravljanja«.

Osnova za izradu ovoga Plana
je i Nacionalni program razvitka otoka, Ministarstvo razvitka i obnove, rujan
1996. koji kaže u točki 10.4 Razvojne mjere: »Iznimno bitne razvojne mjere
jesu: »Izrada otočne razvojne dokumentacije te njezino promicanje i podjela
zainteresiranim otočnim ulagačima (prostorni planovi, idejni projekti,
investicijski projekti i sl.) koja otočnim ulagačima određuje mjesto, obujam i
tehnologiju ulaganja u pojedine djelatnosti i jamči održivi otočni razvitak.«

6. U svrhu osiguranja
provedbe ovoga Plana, potrebno je izvršiti radove u svezi s pripremom i
opremanjem infrastrukturom građevinskog zemljišta unutar Nacionalnog parka.

7. Odredbama za provođenje
Plana (u daljem tekstu: provedbene odredbe) utvrđuju se način uređenja i
namjene prostora i smjernice i mjere za provođenje plana na području
Nacionalnog parka.

2. CILJEVI UREĐIVANJA PROSTORA

8. Planom se utvrđuju ciljevi
i zadaci za zaštitu i uređivanje prostora Nacionalnog parka i to naročito:

- vrednovati prostor
Nacionalnog parka u koncepciji uređenja i zaštite prostora otoka Mljeta,

- osigurati jedinstven sistem
opće zaštite, očuvanja i una­pređenja osnovnih funkcija Nacionalnog parka,

- omogućiti korištenje
Nacionalnog parka svim kategorijama posjetitelja,

- odrediti »ekološki
kapacitet« zone temeljnog fenomena prirode, način i svrhu posjećivanja
Nacionalnog parka,

- odrediti područja za
izgradnju unutar granica Nacionalnog parka na način primjeren režimu zaštite i
uređivanja prostora,

- odrediti etape ostvarivanja
plana u cilju zaštite Nacionalnog parka,

- utvrditi opće urbanističko-
tehničke uvjete za područja pred­viđena ovim planom za izgradnju,

- predložiti neophodne mjere
za provedbu ovoga Plana,

- u pravilu isključiti kolni promet
i tranzit u Nacionalnom parku.

Pod osnovnom funkcijom
Nacionalnog parka u smislu alineje 2, stavka 1. ove točke smatra se očuvanje
prirodne okoline u izvornom i zatečenom obliku, te znanstvenoistraživačka,
kulturna, odgojno-obrazovna i turističko-rekreacijska funkcija Nacionalnog
parka.

3. ORGANIZACIJA I NAMJENA PROSTORA

9. Na području Nacionalnog
parka utvrđuju se:

1. prirodne zone

- zona temeljnog
fenomena prirode

- posebni rezervat
prirode i spomenici prirode

- zona usmjerene
zaštite

2. zone mješovite
namjene

- naselja

- tehničke i
servisne zone

3. kulturne zone

- zone poljoprivrednog pejsaža

- etnološke zone

- arheološke i kulturnopovijesne zone i
lokaliteti.

10. U kategoriju *prirodnih zona* spada zona temeljnog fenomena
prirode, specijalni prirodni rezervati i spomenici prirode, te zona usmjerene
zaštite.

11. Zona temeljnog fenomena prirode određuje prirodnu osobitost i
vrijednost Nacionalnog parka uz neposredni kontanktni prostor za zaštitu,
održanje i doživljavanje prirodne okoline. Zonu temeljnog fenomena prirode
Nacionalnog parka čini cjelina jezera i uvala s vizualno i ekološki
pripadajućim prostorom vrijednih šuma, ostalog vegetacijskog pokrivača i
stjenovite južne obale.

Pored područja iz prethodne točke u zonu temeljnog fenomena uključuje se
rezervat šumske vegetacije crnike Velika dolina i spilja u Solinskom kanalu,
kao i naselja Babine Kuće, Njivica, Pristanište, Velika Loza, Soline i polje
Pomijenta.

12. Od posebnih rezervata na području Nacionalnog parka nalazi se
»Posebni rezervat šumske vegetacije« - Velika dolina. Nalazi se u istočnom
predjelu Nacionalnog parka, uz sjevernu zonu temeljnog fenomena, površine 15,0
ha. Njegova karakteristika su lijepo razvijena makija i stabla crnike.

Svi građevinski radovi u ovom rezervatu su zabranjeni, kao i izgradnja
posebnih staza.

Od spomenika prirode u Nacionalnom parku postoji samo spilja u Solinskom
kanalu.

13. Zona usmjerene zaštite određuje ostali prirodni prostor Nacionalnog
parka, koji nije primarna i izvorna prirodna rijetkost i sadrži oblike gospodarske
djelatnosti i korištenja.

Područje Nacionalnog parka iz stavka 1. ove točke štiti, povezuje u
cjelinu i omogućuje jedinstvenu primjenu mjera zaštite na području Nacionalnog
parka.

U sastavu zone usmjerene zaštite određene su i zone posebne namjene.

U zoni usmjerene zaštite dozvoljava se izgradnja sukladno smjernicama za
građenje u građevinskim područjima naselja (tekstualni i grafički dio).

14. U zoni *mješovite namjene* određuje se namjena u smislu
korištenja za stambenu (ne odnosi se na sekundarno stanovanje), turističku i
servisnu funkciju, kao i objekte i površine u funkciji Nacionalnog parka.

15. Naselje Polače ovim
Planom određuje se za središnje naselje Nacionalnog parka.

16. U kategoriju naselja prvenstveno
spadaju Polače i Pomena, zatim Goveđari, Babine Kuće, Soline, te kao posebna
građevna područja Pristanište, Velika Loza, Njivice te otočić Sv. Marija.

17. Ovim Planom određena su
građevinska područja za naselja Polače, Pomena, Goveđari, Babine Kuće, Soline,
Pristanište, Njivice, otočić Sv. Marije u funkciji za stanovanje te ostale
prateće sadržaje primarnom stanovanju. Granice građevinskog područja utvrđene
su na topografskim kartama u mjerilu 1:1000 te na katastarskim podlogama u
mjerilu 1:5000.

18. Osim postojećeg hotela »Odisej« u Pomeni, te mogućnosti bavljenja
turističkom ponudom u privatnoj režiji, unutar mješovitih zona naselja nema
lokacija za nove turističke smještajne kapacitete, s obzirom na aktualne
smjernice u Strategiji i Programu prostornog uređenja.

Dozvoljava se spajanje nekoliko parcela u jednu veću radi stvaranja veće
stambeno-gospodarske cjeline, a u svrhu izgradnje turističkih
smještajno-ugostiteljskih kapaciteta u režiji vlasnika stam­beno-gospodarske
cjeline.

Međutim, glavnina turističkih smještajnih kapaciteta treba se nalaziti
izvan Nacionalnog parka.

19. Servisno-tehničko-gospodarska zona za potrebe Nacionalnog parka
predviđena je uz naselje Polače, na sjevernom rubu Polačnog polja. Tu se
predviđaju garaže, uslužno-servisni sadržaji, skladišta, servisi za specijalna
vozila Nacionalnog parka. (Kartografski prikaz 4.1a: Uvjeti uređenja i
korištenja prostora naselja Polače).

U okviru zone dozvoljava se izgradnja prema sljedećim kriterijima:

- veličina pojedinačne parcele može biti od 200m2 - 400 m2,

- maksimalna izgrađenost parcele, ovisno o planiranoj namjeni iznosi
20-25%,

- katnost objekata ne smije prelaziti prizemlje, s tim da se ne naruše
karakteristike krajolika i vizura s obalne fronte, te da se posebna pažnja
posveti ukomponiranosti objekta u krajolik,

- visina, maksimalno 5m računato od najniže kote uređenog terena do
krovnog vijenca,

- krovovi trebaju biti od kupe kanalice nagiba odgovarajućeg podneblju
(15%) i funkciji objekta;

- svaka parcela mora imati
osiguran pristupni put,

- 40% parcele mora biti
ozelenjeno, a vegetacija na svakoj parceli mora maksimalno poštivati autohtone
vrste i nastojati sačuvati prvobitne karakteristike prostora,

- ograde na planiranim
parcelama trebaju se izvesti sadnjom autohtonog zelenila,

- objekti trebaju biti
izvedeni u pravilu iz kamena,

- posebnu pozornost kod
izvedbe objekta posvetiti nagibu terena, te objekt u pravilu locirati po
slojnici s minimalnim zasjecima i usjecima,

- ukoliko se na planiranom
prostoru za gradnju novih objekata nalaze objekti etnobaštine, ne može se
graditi bez dopuštenja nadležnog Ministarstva.

20. *Kulturne zone*
određuju prostore Nacionalnog parka, koji svojom kulturnom i estetskom
vrijednošću pridonose njegovoj većoj privlačnosti i značaju, a nalaze se u prirodnim
zonama Nacionalnog parka.

U kulturne zone spadaju zona
poljoprivrednog pejsaža, etnološka zona te arheološke i kulturnopovijesne zone
i lokaliteti (Kartografski prikaz 3: Uvjeti za korištenje, uređenje i zaštitu
prostora Nacionalnog parka »Mljet«).

21. U zone poljoprivrednog
pejsaža spadaju polja pod vitikulturom, kulturama maslina, voćaka, povrća. U
tom se pogledu posebno ljepotom ističu poljoprivredne površine – polja
Pomijenta, Velika i Mala Poma, Veliki i Mali Popov Dolac i Soline.

Nije dopuštena prenamjena poljoprivrednog zemljišta na navedenim
lokalitetima.

22. Etnološku zonu predstavlja naselje Goveđari, naselje
ambijentalno-ruralnog karaktera.

23. Arheološke i kulturnopovijesne zone i lokaliteti u Nacionalnom parku
su navedeni u sklopu naslova »8. Smjernice za građenje po naseljima« (točke
115.-150.).

4. INFRASTRUKTURA

24. Planom se predviđa
osnovni prometni sustav kolnih i pješačkih komunikacija za interni promet u
Nacionalnom parku, a unutrašnji tranzit onemogućava se režimom korištenja
kolnih cesta i razmještajem funkcionalnih sadržaja za opskrbu i promet uz rubne
dijelove Nacionalnog parka.

25. U naselju Polače, uz
servisno-tehničko-gospodarsku zonu, sukladno točki 19. određuje se terminalno
parkiralište za izletničke autobuse i automobile. (Kartografski prikaz 4.1a:
Uvjeti uređenja i korištenja prostora naselja Polače).

Unutar tog prostora se
predviđa lokacija za helidrom te ostali sadržaji sukladno točki 19.

Točan kapacitet i razmještaj parkirališta
kao i lokacija helidroma definirat će se kroz stručnu podlogu u postupku
izdavanja lokacijske dozvole.

26. Sve postojeće pristupe
poljima na području Nacionalnog parka potrebno je rekonstruirati tako da
postanu protupožarni putevi s mogućnošću prolaza protupožarnih vozila.

27. Pristanište redovne
brodske linije za putnički promet na po­dručju Nacionalnog parka predviđa se u
naselju Polače gdje se u tu svrhu mora urediti obala, sukladno istraživanjima
maritimnih uvjeta, odnosno uređenju obale kako predviđa ovaj Plan.

(Karta 4.1a: Uvjeti uređenja
i korištenje prostora naselja Polače).

28. Privezište jahti i jedino
prihvatilište posjetitelja-nautičara Na­cionalnog parka za višednevni vez
određuje se u zaljevu Polače i to unutar naselja duž izgrađene obale, dok se
privezište jahti u Pomeni treba koristiti za jednodnevni boravak, bez noćenja.

Privezište plovila domaćeg
stanovništva se određuje duž iz­građenih obala u Polačama i Pomeni koje moraju
biti tako inženjerski riješene da odgovaraju istraživanjima o strujanju mora i
drugim maritimnim karakteristikama. (Kartografski prikaz 4.1a: Uvjeti ure­đenja
i korištenje prostora naselja Polače i Kartografski prikaz 4.2a: Uvjeti
uređenja i korištenje prostora naselja Pomene).

29. Za organizirano sidrište
se određuje lokacija s južne strane otočića Pomeštak.

30. Uređene obale u Pomeni i
Polačama trebaju se opremiti kompletnom infrastrukturom.

Na dijelovima uređene obale,
koji su opremljeni infrastrukturom u Polačama i Pomeni dozvoljeno je
pristajanje izletničkih brodova.

31. Izgradnja kopnene/morske
benzinske postaje predviđa se u uvali Tatinica. U tu svrhu potrebno je izvesti
potrebne građevinske radove na kopnu/moru koji će omogućiti optimalno
korištenje crpke za sve vrste vozila i plovila stanovnika Nacionalnog parka i
Javne ustanove Nacionalnog parka, pod posebnim režimom koji se regulira
Pravilnikom o unutarnjem redu Nacionalnog parka. Potrebno je provesti postupak
Procjene utjecaja na okoliš na osnovi stručne podloge namjeravanog zahvata, a
prije postupka izdavanja lokacijske dozvole (Kartografski prikaz 1: Korištenje
i namjena prostora kopna Nacionalnog parka »Mljet«).

32. Opskrba vodom područja
Nacionalnog parka rješava se priključivanjem otoka Mljeta na vodovod
Neretva-Pelješac-Kor­ču­la-Lastovo.

Kopneni dio glavnoga
vodoopskrbnog cjevovoda će se od izlaza podmorskog cjevovoda u uvali Zaklopita
do odvojka za distribucijsku vodospremu Nacionalnog parka voditi trasom buduće
šetnice. Vodosprema je zapremnine 800 m3 i smještena je na
neupadljivoj poziciji uz regionalnu cestu kod Goveđara, na padini brda Straža,
s kotom dna 110 m.n.m., a služit će za opskrbu svih naselja u Nacionalnom parku
preko lokalnih vodosprema. Trasa glavnog cjevovoda vodi dalje državnom cestom
do Polača, te trasom buduće obilaznice Polača, istočnim rubom Polačnog polja i
trasom Švicarskog puta do distribucijske vodospreme istočnog dijela otoka. Voda
iz distribucijske mreže će se preko crpne stanice »Kneže polje« prebacivati u
vodospremu »Planjak«, glavnu vodospremu otoka.

Naselje Pomena će se opskrbljivati iz postojeće vodospreme »Sikirica«
preko postojeće vodoopskrbne mreže koju treba proširiti za opskrbu stanovništva
i javnih sadržaja.

Naselje Polače će se opskrbljivati iz novoplanirane vodospreme
kapaciteta 300 m3 koja će se izgraditi na padini brda istočno od bu­duće
servisne zone, na koti 70 m.n.m.

Goveđari će se opskrbljivati preko postojeće vodospreme u naselju.
Ogranak cjevovoda za Goveđare će se produžiti za Mali most, Babine Kuće,
Pristanište i Soline.

Do ostvarenja projekta vodoopskrbe,
opskrba vodom rješavat će se transportom brodova cisterni.

33. Na području Nacionalnog
parka potrebno je izgraditi zatvoreni sustav odvodnje otpadnih voda, koji
uključuje evakuaciju otpad­nih voda u vanjsko more uz prethodno pročišćavanje
na uređaju za čišćenje do određenog stupnja i ispuštanjem preko podmorskog
ispusta na dovoljnoj dubini i udaljenosti od obale ovisno od rezultata
oceanografskih istraživanja. Koncepcija odvodnje se daje u dvije varijante:

1.
Jedinstvenim sustavom odvode se otpadne vode naselja uz Veliko jezero
(Goveđari, Babine Kuće, Pristanište, Velika Loza) do uređaja za čišćenje u
Pomeni, gdje se nakon pro­čišćavanja zajedno s otpadnim vodama Pomene upuštaju
pre­ko dugog ispusta u podmorje. Otpadne vode na otočiću Sv. Marija će se preko
podmorskog cjevovoda, koji će se položiti po dnu Velikog jezera, priključiti u
Pristaništu na jedinstveni kanalizacijski sustav Nacionalnog parka. Sustavom je
moguće prihvatiti i otpadne vode naselja Polače što je prikazano na grafičkom
prikazu.

2. Otpadne
vode naselja uz Veliko jezero se nakon pro­čiš­ćavanja zajedno s otpadnim
vodama otočića Sv.Marije od­vode podmorskim cjevovodom položenim po dnu jezera
i kopnenim kolektorom preko prijevoja Kavalo do ispusta s južne strane Mljeta.
Naselje Pomena, kao i naselje Polače, ima vlastiti odvodni sustav.

- Prije
izrade konačnoga glavnog projekta odvodnje zone Velikog jezera (otočić Sv.
Marije, Babine Kuće, Goveđari, Soline, Pristanište, Velika Loza) obavezno je
ispitati ekološku sigurnost realizacije projekta, te je za to potrebna procjena
utjecaja na okoliš, prema posebnom propisu.

34. Elektroopskrba na području Nacionalnog parka predviđa se kabelskim
dalekovodom 35 kV na potezu rt Goli - TS Ropa.

35. U svrhu osiguranja kvalitetnijeg povezivanja telefonskih centrala
otoka Mljeta s nadređenom centralom Dubrovnik, predviđa se nastavak radova na
polaganju podzemnog optičkog kabela preko otoka. To podrazumijeva povezivanje
dvaju krajnjih točaka otoka rta Goli (zapad otoka) i rta Gruj (istok otoka) s
budućim podmorskim kabelom što će povezivati Mljet, Elafitske otoke s
Dubrovnikom.

36. Deponij krutih otpadnih tvari potrebno je premjestiti izvan granica
Nacionalnog parka u Ivanje Polje, odnosno između Roparskog polja i Radasova
dolca ukoliko se drugim prostornim planovima za područje otoka Mljeta ne odredi
druga lokacija. Konačnu odluku o lokaciji deponije treba donijeti sukladno
detaljnom istraživanju u okviru Prostornog plana Dubrovačko-neretvanske
županije kao i procjene utjecaja na okoliš.

37. Ovim Planom zadržava se lokacija postojećeg groblja u blizini Velike
Loze uz potrebno uređivanje i održavanje, kao i mogućnost proširenja južno od
kapelice.

5. REŽIMI ZAŠTITE, IZGRADNJE I UREĐENJA PROSTORA

38. U zoni temeljnog fenomena prirode ne dozvoljava se iz­grad­nja
objekata kao i druge radnje kojima se narušava prirodni izgled prostora, osim
unutar građevinskih područja naselja i lokaliteta, prema točno određenim
smjernicama.

Iznimno od stavka 1. ove točke u zoni temeljnog fenomena prirode dozvoljena
je izgradnja objekata u cilju razgledavanja i čuvanja Nacionalnog parka, kao i
radovi na sanitarnoj sječi šume.

39. U zoni usmjerene zaštite ne dozvoljava se izgradnja obje­kata osim
objekata iz prethodne točke.

40. Postojeće površine šuma ne mogu mijenjati svoju namjenu u odnosu na
stanje od dana stupanja na snagu ovog Plana i mogu se koristiti u skladu s
osnovnim funkcijama Nacionalnog parka.

Uređivanje šuma u Nacionalnom
parku izvodit će se u skladu s Programom gospodarenja za gospodarsku jedinicu šuma
posebne namjene Nacionalnog parka »Mljet« za period od 1. I. 1991. do 31. XII.
2000. Za razdoblje iza 2000. godine treba izraditi »Program za unapređenje,
zaštitu i očuvanje šuma posebne namjene Nacionalnog parka »Mljet«.

Gospodarenje, eksploatacija šuma
i ostalih prirodnih izvora na području Nacionalnog parka nije dozvoljena.

41. Sve težnje šumara na
području Parka treba usmjeriti ka podizanju i očuvanju temeljnoga šumskog
ekosustava hrasta crnike (Orno-Quercetum ilicis, H-ić 1958.), jer obnova tih šuma
predstav­lja trajnu mjeru zaštite Nacionalnog parka od šumskih požara, jer se
nakon požara obnavlja iz panja i žila i brzo sanira narušeni ekosustav.

42. Do maksimuma sačuvati u
prirodnom stanju sve prirodne karakteristike područja.

43. U okviru sustava motrenja i dojavljivanja požara predviđa se obnova
motrilačke postaje Montokuc, uređenje motrilačke postaje Planjak, te izgradnja
novih - Malo jezero i Galijora. Postaje će se opremiti uređajima za vizualni
nadzor (videokamere, infracrveni senzori, meteo senzori).

Motrilačke postaje Planjak i Montokuc će se opremiti i dodatnim
sadržajima: skladišta, prostorije za dežurstvo i smještaj osoba za gašenje
požara i antenski uređaji. Na Velikom Planjaku planirana je izgradnja helidroma
za srednje letjelice za hitnu evakuaciju ozlijeđenih osoba.

44. Voditi računa o strogom očuvanju postignute harmonije šuma, jezera,
gospodarskih površina u odnosu prema izgrađenim naseljima i dijelovima naselja,
ne dozvoljavajući pomicanja ni u jednom smjeru.

45. Šumu zaštititi od bilo kakvih većih intervencija koje bi poremetile
njen prirodni razvoj u smjeru ekološki stabilne šume česmine ili česmine i
bora.

46. Na cijelom području Parka je zabranjeno loženje vatre, pa i tamo
gdje nema vegetacije (obalni pojas), te pušenje na svim područjima.

47. Zabranjuje se kljaštrenje zelenih grana i sječa podstojne etaže, te
sve radnje koje nisu u funkciji zaštite i unapređenja šuma i njihovih osnovnih
funkcija.

48. Na području temeljnog fenomena postojeće prosjeke treba održavati, a
zabranjuje se izvođenje novih prosjeka, već se prometnice i staze održavaju kao
protupožarne komunikacije i na njima se formiraju punktovi za protupožarne
intervencije.

U svrhu protupožarne zaštite planiraju se sljedeći šumski putevi:

Za rekonstrukciju:

- Fontana – Žukovac

- Glunča dolina – Mali
Grabovik

- Glunča dolina – Veliki
Grabovik

- Goćuh – Mala Poma

- Zameđa oko Pomijente, Među
Zagradama

- Mali Grabovik – Veliki
Planjak

- Polače – Dubrovica

Za izgradnju:

- Žukovac – Crna
Klada

- Lokvica –
Gonotur – Pračarica

- Zaklopita –
Jarište

- Polače – Vukov
brijeg

- Vukov brijeg –
Pištet – Mali Grabovik

- Dubrovica –
Barbarioc – Vrijesovčić.

Putevi su zbog prolaska
vozila za gašenje požara planirani sa širinom kolovoza 3,5 m i uzdužnim nagibom
do 8%. Na trasi se predviđaju ugibališta za mimoilaženje vozila na svakih
250-300 m. Prometnice izvoditi uz minimum zemljanih radova (izjednačenje masa)
i s podzidima od probranog kamena u betonskoj ispuni. Posebnu pozornost dati
projektiranju i izvedbi protupožarne prometnice Žukovac – Crna klada.

Projektnu dokumentaciju za
izgradnju i rekonstrukciju šumskih puteva izraditi u skladu s detaljnim mjerama
zaštite prostora Nacionalnog parka u posebnim uvjetima nadležnih institucija za
zaštitu prirode i okoliša.

U širini protupožarnog pojasa
duž prometnica treba favorizirati bez narušavanja fizionomskog sklopa šume,
kulture iz postojne etaže šume, te zemljišnih pokrivača alepskog bora i
zajednice Q. Ilicis koje teže gore i guše požar.

Sastavni dio Prostornog plana
Nacionalnog parka »Mljet« su elaborati: »Procjena ugroženosti od požara, Plan
zaštite od požara i Pravilnik zaštite od požara, izrađeni od »Protection«
d.o.o. iz Umaga, u ožujku 1998.«

49. Na području temeljnog
fenomena u razredu alepskog bora smiju se provoditi samo sječe s ciljem zaštite
šuma, obnove fi­ziološki zrelih grupa te uklanjanje oštećenih stabala i grupa.
Pri tom treba sačuvati krajobrazne i vizualne vrijednosti sastoji­ne. Obnovu
fiziološki zrelih grupa treba provoditi po principima oplodne sječe na malim
površinama s dugim pomladnim razdobljem i prirodnom regeneracijom.Pri tom treba
pomagati razvoj autohtone vegetacije prvenstveno hrasta crnike. Sječe moraju
biti postupne, prebirne, oplodne s orijentacijom na prirodno pošumljavanje.

50. Na području temeljnog fenomena za uređajni razred česmine je
potrebno izdvojiti uzorita i elitna stabla kao izvorište visokovrijednog
sjemenskog materijala, koristeći isti za pošumljavanja unutar ove šume, a i na
drugim staništima Parka. Unutar prirodnog razvoja ove šume treba podržavati
razvoj šume iz sjemena, a time kroz vrijeme zamjenjivati šumu panjaču i
postepeno prevoditi u visoku šumu (sjemenjaču).

Unutar prirodnog razvoja šume, provoditi radnje zaštite koje obuhvaćaju:

- praćenje zdravstvenog stanja šuma prema odjelima i odsjecima,

- izradu studija zdravstvenog stanja šuma Nacionalnog parka,

- praćenje izvršenih mjera na čuvanju i zaštiti šuma,

- izrada prognoza mogućih bolesti i štetnika od nepogoda.

Provoditi preventivne mjere biološko- zaštitnim sredstvima radi
sprječavanja pojava štetnika.

51. Uređajni razred makije unutar temeljnog fenomena, koji je dominantan
se prepušta prirodnom razvoju, pospješujući prerastanje u panjačku šumu i
dalje, u srednju šumu.

Potrebno je provoditi zaštitne radnje i to:

- provođenje higijenskih sanitarnih sječa uz uklanjanje sasu­šenih i
osušenih stabala i grmova,

- zaštita šume od požara, redovito održavanje postojećih prometnica i
prosjeka. U pojasu prosjeka i širem pojasu prometnica, pospješujući razvoj
kultura iz podstojne i zeljaste etaže makijskoga sklopa koje ne prenose i guše
požar. S ovakvim radnjama očuvat će se estetski i harmonični kontinuitet
makijskog sklopa bez vidnih, u prostoru agresivnih, linija šumskih prosjeka,

- zaštita od štetnika i bolesti.

52. Za uređajni razred gariga unutar temeljnog fenomena se ne provode
uređajne radnje. Opseg zaštite se svodi na zaštitu od po­žara, te radnje i
postupke kao u razredu makije.

53. Za uređajne razrede
alepskog bora, česmine, makije, gariga u ostalom dijelu Parka provoditi
zaštitne mjere, kao i unutar temeljnog fenomena, uz održavanje protupožarnih
prosjeka i prometnica.

54. Postojeće poljoprivredne
površine se ne smiju povećavati niti pošumljavati, ali se trebaju održavati
uzgojem uobičajenih kultura.

55. Ozelenjavanje površina na
području Nacionalnog parka, uključivo i dijelove parcela namijenjenih za kućne
vrtove dozvo­ljeno je vršiti samo autohtonim biljnim vrstama.

56. Floru i faunu Nacionalnog
parka potrebno je detaljno istražiti u cilju utvrđivanja vrsta, dinamike populacije
odnosno migracije pojedinih vrsta, a postojeća saznanja o njoj atraktivno
prezentirati u sklopu informacijskih punktova u Parku.

57. U području Nacionalnog
parka nije dopušteno loviti i sabirati primjerke biljnog i životinjskog svijeta
i morskih organizama, kao i nežive prirode , osim za znanstvene svrhe, uz
prethodno izdano dopuštenje Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja
(izuzetak čine stalni stanovnici Parka).

58. Fauna na području Nacionalnog parka je zaštićena, osim jelena lopatara
i divlje svinje, koje je potrebno ukloniti s ovog područja.

Eksterminaciju unesenih vrsta – jelena lopatara i divlje svinje može
provoditi samo Uprava parka, za to može ovlastiti odgo­varajuću organizaciju
/društvo, ovlašteno za upotrebu lovačkog oružja ili drugih sredstava.

59. Lov u Nacionalnu parku je zabranjen, a djelotvornu zaštitu lovnih
životinjskih vrsta treba odrediti mjerama utvrđenim u surad­nji između Javne
ustanove Nacionalni park »Mljet« i Lovačkog društva iz Blata na otoku Mljetu.

60. Unošenje stranih životinjskih i biljnih vrsta na područje
Nacionalnog parka nije dozvoljeno.

61. Na cijelom području Nacionalnog parka dozvoljeno je jedrenje,
ronjenje i podvodno snimanje (Kartografski prikaz 1a: Korištenje i namjena mora
Nacionalnog parka »Mljet«).

62. Organizirani posjet i razgledavanje obale u plovilima na motorni
pogon dozvoljava se uz dopuštenje Uprave Nacionalnog parka »Mljet«.

63. U jezerima i uvalama Velika i Mala blaca i Soline, te u vanjskom
moru Nacionalnog parka, dopušten je samo rekreacijski ribolov uz upotrebu
povraza s kukom, a u skladu s odredbama Pravilnika o unutarnjem redu u
Nacionalnom parku »Mljet« (Kartografski prikaz 1a: Korištenje i namjena mora
Nacionalnog parka »Mljet«).

64. U vodama Nacionalnog parka zabranjena je upotreba pod­vodne puške.

65. U vodama Nacionalnog parka nije dopušteno uzgajati školjkaše, ribe i
druge morske organizme.

66. Potrebno je izraditi program kontrole i zaštite akvatorija oko
sjeverozapadnog dijela otoka Mljeta i područja Nacionalnog parka.

67. Za područje Nacionalnog parka određeno je sljedeće:

- cijelo obalno područje, osim mjesta za privez i iznajmljivanje
plovila, se može koristiti za kupanje,

- mjesta za privez plovila su: Pristanište, Babine Kuće, Njivice i
Soline,

- mjesta za pristajanje su:
Pristanište, Babine Kuće, Njivice, Soline, Mali most, otočić Sv. Marije,
(navedena pristaništa mogu koristiti stanovnici iz navedenih naselja),

- mjesta za iznajmljivanje
barki, sandolina, kajaka i dasaka za jedrenje su Pristanište i Malo jezero

(Kartografski prikaz 1a:
Korištenje i namjena mora Nacionalnog parka »Mljet«).

68. S obzirom na prirodne
značajke morskog ekosustava koji okružuje Nacionalni park »Mljet«, za potrebe
korištenja pomorskog dobra razlikovno se mogu istaknuti četiri područja:

- Mljetska jezera sa Solinskim kanalom,

- Područje Polače, od uvala Tatinice do uvale Lundžine,

- Područje Pomena, od uvale Pod debelim ratom do uvale Lokve,

- Ostala vanjska područja (sjever: od uvale Velika Tatinica do uvale Pod
debelim ratom; jug: od uvale Lastovske do uvale Procijep)

(Kartografski prikaz 3: Uvjeti za korištenje, uređenje i zaštitu
prostora Nacionalnog parka »Mljet«).

69. U području Mljetskih jezera sa Solinskim kanalom ne dopušta se
sakupljanje morskih organizama i ribolov. Dozvoljava se: kupanje, veslanje
(sandolina, kajak, barka) i jedrenje na dasci.

Oko jezera i po Velikom jezeru dozvoljena je upotreba vozila na motorni
pogon (ribarske barke, motocikli, automobili) samo za stalne stanovnike u
Solinama, Pristaništu, Babinim Kućama i Njivicama uz pismeno odobrenje Uprave
Nacionalnog parka »Mljet«, te djelatnicima Uprave Nacionalnog parka »Mljet« za
službene potrebe.

Upotreba broda za prijevoz
turista dozvoljena je za razgledavanje Velikog jezera i Solinskog kanala, za
prijevoz do i od otočića Sv. Marije uz pismeno odobrenje Uprave Nacionalnog
parka »Mljet«.

Na ulazu u Solinski kanal
potrebno je postaviti zaštitnu branu u cilju sprječavanja ulaza plutajućeg
otpada u Solinski kanal i jezera.

Na lokalitetu Veliki most (ulazak
u Veliko jezero) predviđa se izgradnja novog mosta na izvornom lokalitetu.
Oblikovne karakteristike mosta zahtijevaju posebnu pažnju, te ih treba
ukomponirati u prostor ulaska u Veliko jezero na način da se maksimalno poštuje
krajolik i temeljni fenomen. Izuzev nosive konstrukcije mosta, most treba
izvesti od kamena. Prije postupka ishođenja lokacijske dozvole potrebno je
provesti Procjenu utjecaja na okoliš, kojom će svi gore navedeni elementi biti
detaljno definirani.

Na ulasku iz Velikog jezera u
Malo jezero, zadržava se lokacija postojećeg Malog mosta.

70. U unutrašnjem dijelu
područja Polače, od uvale Tatinica do Lundžine ne dopušta se dulje zadržavanje
ni sidrenje plovila (osim unutar naselja duž izgrađene obale), a ribolov se
odobrava za potrebe domaćinstava stanovništva Nacionalnog parka, na dosadašnjim
pozicijama.

U cijelom području, uključivo
uvalu Lundžina dopušta se jedrenje na dasci (»surfing«) i vožnja u sandolinama,
kajacima i barkama na vesla, a uz vanjske dijelove otoka dopušta se organizirani
športski ribolov udicom.

71. Za područje Pomena, od
uvale Pod debelim ratom do uvale Lokve se dopušta:

- u središnjem dijelu ovog
područja, uz otok Tajan sidrište za kraće zadržavanje i sidrenje manjeg broja
plovila,

- u cijelom području jedrenje
na dasci (»surfing«) i vožnja u barkama na vesla,

- uz vanjske dijelove otoka i
uz grebene organizirano ronjenje i snimanje podvodnim fotoaparatima i kamerama.

72. Za ostala vanjska
područja (sjever: od uvale Velika Tatinica do uvale Pod debelim ratom; jug: od
uvale Lastovske do uvale Procijep) se zabranjuje skupljanje ili izlovljavanje
morskih organizama, osim za stalne stanovnike s područja Nacionalnog parka.

Dopušta se: jedrenje,
ronjenje i podvodno snimanje, te organizirani posjet i razgledanje obale u
plovilima na motorni pogon uz dopuštenje Javne ustanove Nacionalni park
»Mljet«.

73. Izgradnja na području
Nacionalnog parka vrši se u skladu sa smjernicama utvrđenim ovim Planom, i to
kako je to za svako građevinsko područje naselja određeno u tekstualnom i
grafičkom dijelu.

74. U građevinskom području
odnosno neposrednoj blizini građevinskog područja naselja ne mogu se graditi
objekti koji bi svojim postojanjem ili korištenjem neposredno ili potencijalno
ugro­žavali temeljne vrijednosti Nacionalnog parka, te boravak i rad ljudi u
naseljima.

Uređivanje i korištenje
zemljišta se provodi na način, koji će osigurati uvjete iz stavka 1. ove točke.

75. Postojeći objekti Uprave
Nacionalnog parka, turističkog saveza, PTT i trgovine kao zatečeno stanje
zadržavaju se na pos­tojećim lokacijama u Pristaništu.

Postojeći objekti smiju se sanirati i rekonstruirati. Dozvoljava se
promjena namjene pojedinog objekta sve u funkciji Nacionalnog parka
(istraživačka stanica i sl.). Za svaki pojedini zahvat potrebno je izraditi stručnu
podlogu.

76. Postojeća zdravstvena stanica na lokalitetu Velika Loza - Vrbovica
se zadržava bez mogućnosti proširenja.

Nova izgradnja na ovom lokalitetu je dozvoljena samo za potrebe
izletničkog turizma (stolovi, klupe, i sl), izradom stručne pod­loge kroz
postupak izdavanja lokacijske dozvole.

77. Izgradnja novih objekata za stanovanje (ne odnosi se na sekundarno),
gospodarskih, servisnih i turističkih objekata dozvo­ljena je samo unutar
građevinskog područja naselja u zonama mješovite namjene (naselja Polače i
Pomena).

78. Izvan građevinskih područja određenih ovim Planom mogu se graditi
objekti u funkciji Nacionalnog parka i infrastrukturni objekti (crpne stanice,
transformatorske stanice, rezervoari, vodospreme i sl.), kao i objekti od
interesa za obranu te zaštitu od elementarnih nepogoda, koji s obzirom na svoju
namjenu zahtijevaju izgradnju izvan građevinskog područja.

Objektima koji su u funkciji Nacionalnog parka u smislu stav­ka 1. ove
točke smatraju se objekti komunalno-turističke infrastrukture: putevi, staze,
mostovi, putokazi, sanitarni čvorovi, kiosci za informacije, te mali uslužni
objekti.

79. Na piknik prostorima
predviđenim ovim Planom dozvo­ljeno je postavljanje stolova i klupa od kamena
ili drveta, te česmi i sanitarnih čvorova.

80. Ovim Planom utvrđuje se
obveza izrade projekta vizualnih komunikacija s prezentacijom sadržaja
Nacionalnog parka, koja će obuhvatiti sve elemente parkovnog mobilijara s
informacijama za kretanje unutar Parka i detaljima oblikovnih rješenja svih
kolnih, pješačkih komunikacija te površina za promet u mirovanju.

Potrebna je provedba
arhitektonsko-urbanističkog natječaja kojim se funkcionalno i oblikovno postiže
najbolje rješenje vizualnih komunikacija te objekata komunalno-turističke
infrastrukture unutar Nacionalnog parka (informacijski punktovi, odmorišta na
lijepim vizurama, mali uslužni objekti, sanitarije i sl.).

Uvjeti iz stavka 2. ove točke
trebaju poslužiti kao stručna pod­loga u postupku ishođenja lokacijske dozvole.

Ovaj projekt koordinira i
odobrava Ministarstvo nadležno za poslove prostornog uređenja.

81. Nužna je obnova
zemljišnoknjižnog operata.

82. Za sva građevinska
područja naselja u Nacionalnom parku treba izraditi ažurne
katastarsko-topografske karte u analognom i digitalnom obliku u mjerilu 1:1000.

83. Izgradnja i uređenje
naselja mora se izvoditi na način kojim se osigurava čuvanje i stvaranje
mediteranskog izgleda naselja, a sukladno smjernicama za građenje ovoga Plana.

84. Na području Nacionalnog parka
treba nastaviti daljnja istraživanja arheoloških zona u Polačama i Pomeni, na
osnovi kojih će se odrediti nalaz i mogućnosti njegove namjene i prezentacije.

85. U arheološkim zonama u Polačama, se zadržava postojeće stanje
izgrađenosti bez mogućnosti širenja objekata/parcela i predlaže prenamjena u
nestambene namjene s tim da se potrebe sta­novništva riješe izvan arheološke
zone. Ukoliko se utvrdi da se neki od postojećih, novih objekata nalazi na
značajnom dijelu arheolo­škog lokaliteta, nalaže se njegovo uklanjanje i
dislokacija sadržaja u njemu na područje izvan arheološke zone.

86. Rekonstrukciju sklopova, pojedinačnih objekata označenih kao
spomenička baština raditi sukladno detaljnim konzervatorskim smjernicama iz
ovoga Plana.

87. Određuju se režimi zaštite graditeljskog naslijeđa Nacionalnog parka
»Mljet« kako slijedi (Kartografski prikaz 3: Uvjeti za korištenje, uređenje i
zaštitu prostora Nacionalnog parka »Mljet«):

*Režim 1.*

Provodi se na spomenicima kulture najviše vrijednosti, koji moraju ostati
nepromijenjeni. Na njima se mogu izvoditi radovi održavanja i zaštite u cilju
prezentacije i korištenja objekata, radovi za poboljšanje ka izvornom stanju i
potrebni sanacijski radovi. Za svaku intervenciju na tim objektima potrebno je
ishoditi posebne uvjete uređenja prostora i prethodnu dozvolu od nadležnih
službi za zaštitu kulturne i prirodne baštine.

Odnosi se na: arheološke spomenike u Polačama, staro­krš­ćansku crkvu u
Polačama, hidroarheološka nalazišta u podmorju sjeverozapadnog dijela otoka, srednjovjekovna
arhitektura crkve i samostana Sv. Marije, ilirske gradine Veli Gradac, Mali
Gradac i Montokuc, te na tradicijsku arhitekturu naselja (npr. Goveđari).

*Režim 2.*

Provodit će se na objektima kod kojih dolazi do zaštite vanjskog plašta,
s poštivanjem glavnih sastavnih elemenata. Zahvati ne smiju biti u suprotnosti
s potrebama opravdane zaštite i suvremena funkcija mora uključiti zaštićenu
dimenziju cjeline Nacionalnog parka.

Odnosi se na: objekte i sklopove s izrazito ambijentalnom vrijednosti -
dijelovi naselja ili pojedinačni objekti uz Veliko jezero i kanal Soline, dio
naselja Babine Kuće, Pristanište, hotel Jezero, kao i pojedini objekti i
sklopovi u naseljima Polače i Pomena vezani uz zaštićene arheološke zone ili u
okviru njih.

*Režim 3.*

Provodi se na objektima anonimne arhitekture kontinuiteta i zatečenih
vrijednosti. Predviđeno je preoblikovanje izvornog stanja s respektom prema
doprinosu ambijentu. U ukupnom graditeljskom naslijeđu i prostoru Nacionalnog
parka važni su svojim tlocrtnim i visinskim gabaritima.

Odnosi se na pojedine dijelove naselja Babine Kuće, Soline, Polače,
Pomena.

*Režim 4.*

Provodi se na novoizgrađenim objektima moderne arhitekture. Za svaki
pojedini objekt izraditi vrednovanje i uklopivost u prostor takve arhitekture
ili prijedloge za asanaciju postojećega lošeg stanja. Prema potrebi moguće
predvidjeti čak rušenje i zamjenu adekvatnijim objektima

Odnosi se na: novoizgrađene
dijelove naselja Polače, Pomena, Soline, Babine Kuće, Tatinica.

88. Pristupi do obale mogu se
urediti samo na mjestima koja su ovim Planom predviđena za kupanje, odnosno kao
istezališta za čamce i druge slične namjene. Pri uređenju pristupa do obale
obli­kovanje prilagoditi lokalnim uvjetima.

89. Način izgradnje
privezišta za brodsku liniju u Polačama kao i privezišta u Pomeni, te Solinama
trebaju biti definirani stručnom podlogom. Ovisno o veličini i vrsti zahvata
provest će se postupak Procjene utjecaja na okoliš.

90. Objekti niskogradnje ukoliko nisu izvedeni kao ozelenjeni pokosi i
to potporni zidovi, obloge cestovnih usjeka i nasipa, ograde na cestama,
pristaništa za čamce stalnih stanovnika, kao i ona potrebna za ukrcaj
posjetitelja u obilasku Parka trebaju biti obložena ili izvedena od kamena.

91. Šumski putevi i šumske pješačke staze su u prvom redu u funkciji
sustava protupožarne zaštite.

Šumski putevi se grade sa širinom kolnika 3,5 m i uzdužnim nagibom do
8%, prohodni su za terenska i vatrogasna vozila.

Šumske pješačke staze su različite prohodnosti, širine nogostupa 0,8-1,5
m.

Lokacije šumskih prometnica, postojeće i planirane prikazane su na karti
protupožarne zaštite koja je usklađena s Procjenom ugroženosti od požara i
Planom zaštite od požara Nacionalnog parka.

92. Svi vodovi elektroopskrbe, TT mreže, vodoopskrbe, od­vod­nje i druge
infrastrukture u funkciji Nacionalnog parka moraju se u pravilu voditi podzemo,
u trasama cesta i puteva (Kartografski prikazi 2a, 2b, 2c, 2d: Infrastrukturni
sustavi)

6. REŽIMI KORIŠTENJA PROSTORA

93. Na području Nacionalnog
parka u pravilu se primjenjuje pješački režim korištenja svih puteva i cesta,
na kojima se pravo prvenstva daje pješaku. Unutrašnji raspored cesta mora biti
vidljivo istaknut na ulazu u Nacionalni park s potrebnim obavijestima i
ograničenjima, a sukladno rezultatima arh.-urb. natječaja iz točke 80.

94. Za prometnice od naselja
Polače prema zapadu određuje se pješački značaj, a kretanje vozila omogućeno je
samo s dozvolom za stanovnike, vozila Nacionalnog parka i servisna vozila u djelovanju.
Prometnice unutar arheoloških zona u Polačama se pretvaraju u pješačku zonu,
dok obalne prometnice u Pomeni i Polačama imaju ograničeni režim korištenja za
kolni promet.

95. Trajektno pristanište ne
može se nalaziti unutar granica Nacionalnog parka.

96. Pristaništa za čamce
stalnih stanovnika Nacionalnog parka u Velikom jezeru se određuju na lokacijama
Pristanište, Babine Kuće, Mali Most, Njivice.

97. Sezonski i godišnji
privezi predviđeni su prvenstveno u naselju Polače i Pomena i mogu se koristiti
samo za brodove stalnih stanovnika i poduzeća sa sjedištem u Nacionalom parku.
Stanovnici naselja Babine Kuće, Njivice, Pristanište, Goveđari, Velika Loza i
Soline mogu držati na vezu čamce u jezerima i u Solinskom kanalu, a Nacionalni
park i kompleks Sv. Marije za prijevoz turista i posjetitelja.

98. U pravilu je zabranjeno
izgrađivati obalu, a naročito graditi privatne lučice i gatove te druge vrste
pristaništa na svim obalama Nacionalnog parka.

99. U zoni posebne namjene
(Kartografski prikaz 1: Korištenje i namjena mora Nacionalnog parka »Mljet«)
kupanje u moru se može ograničiti.

7. SMJERNICE ZA GRAĐENJE – OPĆENITO

100. U svrhu izrade što kvalitetnijih podloga za izradu arhitektonske
projektne dokumentacije i dr. potrebna je izrada detaljne topografsko-katastarske
podloge u mjerilu 1:1000 za sva naselja u Nacionalnom parku, te za pojedine
arhitektonske sklopove u mjerilu 1:200 i 1:50.

101. U zonama stambene izgradnje mogu se graditi samo objekti stalnog
stanovanja uz pomoćne i gospodarske objekte, koji sa stambenim objektom čine
stambeno-gospodarsku cjelinu, katnosti (visine) određene pojedinačno za svako
građevinsko područje naselja.

Pomoćnim objektom koji može biti izveden u sastavu stambeno-gospodarske
cjeline smatra se garaža, drvarnica, spremišta, vodospreme-cisterne i drugo.

Gospodarskim objektom smatra se: konoba, ljetna kuhinja, spremište
poljoprivrednih proizvoda, i drugo. Uz stambene objekte mogu se graditi i manji
poslovni objekti za tihe i čiste djelatnosti (trgovina, uslužno zanatstvo, ugostiteljstvo),
odnosno mali obiteljski pansioni u svrhu bavljenja turizmom u oblasti
smještajnih i ugostiteljskih turističkih sadržaja.

Svi magazini i pomoćni objekti koji su zatečeni u prostoru pomorskog
dobra do 19. svibnja 1997. godine mogu se zadržati u prostoru uz mogućnost
rekonstrukcije i prenamjene u postojećim vertikalnim i horizontalnim
gabaritima.

Potrebno je da svaka stranka putem geodetske snimke utvrdi točno stanje,
položaj i veličinu svoje građevinske parcele i svih objekata na njoj. U ovisnosti
od složenosti situacije preporučuje se da mjerilo geodetsko-katastarske snimke
situacije bude 1:200 do 1:1000. Navedena snimka trebala bi poslužiti kao
sastavni dio stručne podloge – projekta u postupku ishođenja lokacijske/gra­đevinske
dozvole.

102. Moguće je izvesti spajanje nekoliko parcela u jednu veću parcelu u
svrhu stvaranja veće stambeno-gospodarske cjeline, a u svrhu izgradnje i
turističkih smještajno-ugostiteljskih kapaciteta u režiji vlasnika
stambeno-gospodarske cjeline.

103. Nije dopuštena izgradnja višestambenih objekata s od­vojenim
stambenim jedinicama za prodaju po tržišnim uvjetima.

104. U građevinskom području naselja, na području Nacionalnog parka nije
dopuštena izgradnja novih objekata za sekundarno stanovanje.

105. Kod postojećih prometnica
(uz more) građevinska linija je identična regulacijskoj liniji osim ako nije
drugačije posebno odre­đena u grafičkom dijelu.

106. Kod novoizgrađenih
prometnica građevinska linija mora biti udaljena 2,5 m od regulacijske linije.

107. Stambeni objekti se
nakon realizacije novoplanirane kanalizacijske mreže u građevinskom području
moraju, ukoliko za to postoje tehnički uvjeti, na nju priključiti.

108. Građevinska područja ili
pojedini stambeni objekti, za koja zbog neracionalnosti nije predviđena kanalizacijska
mreža ili ne postoji mogućnost priključenja objekata na mrežu, moraju rje­šavati
odvodnju putem nepropusnih sabirnih jama, koje će se redovito prazniti
autocisternama na uređaju za čišćenje.

109. Objekte u pravilu treba
graditi s dvostrešnim krovištem i pokrovom od kupe kanalice, a rjeđe s
četverostrešnim krovištem naročito za veće objekte.

110. Zidove objekta treba u
pravilu izvesti od kamena s otvorima koji oblikom odgovaraju mediteranskom tipu
izgradnje. U slučaju upotrebe žbuke, naročito u naselju Goveđari, odabir treba
uskladiti s uvjetima nadležnog resora.

111. U oblikovnom smislu novim objektima treba dati, bez oponašanja
postojeće ruralne arhitekture, suvremeni izraz koji raščlanjenošću vertikalnih
i horizontalih masa i upotrebom tradicionalnih materijala u interijeru i
eksterijeru ističe i koristi tradiciju autohtone arhitekture. Potrebno ih je
oblikovno i prostorno ogra­ničiti uvođenjem obaveznog poštivanja projektne
dokumentacije bazirane na tradicijskoj arhitekturi i ruralnoj matrici naselja
na otoku Mljetu.

112. Kod svakog građenja na parceli je potrebno urediti okoliš primjenom
kamena, kamenih popločenja te ozelenjavanjem autohtonim biljnim vrstama.

113. Sve potrebe prometa u mirovanju koje nastaju kao posljedica vrste i
količine određenih namjena na parcelama se moraju rješavati unutar pripadajuće
parcele na kojoj su nastale ili na za to predviđenim površinama.

114. U skladu sa smjernicama organizacije, namjene i zaštite prostora
određenim ovim Planom, mjesni odbori unutar Nacionalnog parka svoje djelovanje
usmjerit će naročito na uređivanje naselja, sprječavanje nenamjenskog
korištenja prostora i bespravne izgradnje te na zaštitu i unapređenje ukupnih
vrijednosti Nacionalnog parka, u suradnji sa Javnom ustanovom Nacionalni park
»Mljet«.

8. SMJERNICE ZA GRAĐENJE PO NASELJIMA

POLAČE

115. Izgradnja na području naselja Polače obavlja se u skladu sa
smjernicama tekstualnog i grafičkog dijela ovoga Plana - Kartografski prikaz 4.1a:
Uvjeti uređenja i korištenja prostora naselja Polače i Kartografski prikaz
4.1.b: Uvjeti uređenja i korištenja prostora naselja Polače - parcelacija
M1:1000).

116. Uređenje naselja predviđa sljedeće aktivnosti:

- zaštititi, označiti i prikladno prezentirati arheološke i
kulturnopovijesne zone i lokalitete,

- arheološka zona je pod najstrožim režimom zaštite (režim 1.),

- izdvojene arheološke
lokalitete istočne i zapadne rano­krš­ćanske bazilike okružiti zelenim
površinama, označiti putokazima i osnovnim podacima o objektu,

- provesti osmišljavanje 2.
zone izgradnje u smislu rekonstrukcije objekata i prenamjene u javne sadržaje
(muzej, galerija, turistički ured, informativni punkt) u skladu s predloženim
konzervatorskim smjernicama,

- dislocirati državnu
prometnicu obodno oko današnjeg naselja, a postojeću povremeno koristiti kao
pješačku (zonu),

- u uvali Tatinica predviđa
se lociranje benzinske crpke pod posebnim režimom reguliranim putem Pravilnika
o unutarnjem redu Nacionalnog parka »Mljet«,

- do ulaza u naselje
osigurati izgradnju privezišta za jahte,

- zadržati lokaciju
dosadašnjeg trajektnog priveza kao rezervnog te za potrebe priveza izletničkih
brodova te redovne brodske linije, i urediti obalu za vez barki lokalnog
stanovništva, kao i jahti posjetitelja,

- osigurati lokaciju za
zavjetnu crkvu pomoraca na istočnom ulazu u naselje.

117. U okviru građevinskog
područja naselja Polače izgradnja objekata za mješovito stanovanje (stanovanje,
turizam, javni sadržaji) se predviđa prema sljedećim kriterijima:

- površina građevne parcele
slobodnostojećeg objekta od 400 m2 i više,

- površina građevne parcele
dvojnog objekta od 150 - 400 m2,

- površina građevne parcele objekta u nizu od 100 - 150 m2,

- postotak izgrađenosti iznosi za:

- slobodostojeći
objekt 25-50%,

- za
dvojne objekte 30-50%,

-
objekti u nizu 50%,

- širina parcele iznosi za:

- slobodostojeći
objekt 15-25 m,

- za dvojni objekt
10-15 m,

- objekt u nizu
5-10 m,

- koeficijent
iskoristljivosti iznosi maksimalno 0,7 (odnos bruto razvijene površine svih
nadzemnih etaža svih objekata na parceli i ukupne površine parcele),

- maksimalna visina krovnog
vijenca iznosi 9 m od od najniže kote uređenog terena,

- ne dozvoljava se izgradnja
stambenog potkrovlja.

118. Postojeći objekti, odnosno
objekti koji posjeduju lokacijsku dozvolu i Rješenje o zadržavanju objekata u
prostoru izgra­đenih protivno prostorno-planskoj dokumentaciji i bez odobrenja
za građenje mogu odstupati od navedenih kriterija.

119. Omogućena je izgradnja
pomoćnih i gospodarskih sadržaja (skladište, ostave, ljetna kuhinja i dr.), uz
ili u sastavu stambenog objekta ili kao zasebnih objekata, a u sklopu
pripadajuće stambeno-gospodarske cjeline.

Ograde i potporne zidove
obraditi u grubo obrađenom kamenu, kao i izgradnju pomoćnih objekata, a obrada
pročelja stambenog objekta je u kamenu, ili u kombinaciji sa žbukom bijele
boje.

120. U svrhu točnog
utvrđivanja veličine i oblika parcela u naselju Polače, potrebno je da svaka
stranka putem geodetske snim­ke utvrdi točno stanje, položaj i veličinu svoje
građevinske parcele i svih postojećih objekata na njoj. U ovisnosti o
složenosti situacije preporučuje se da mjerilo geodetsko-katastarske snimke
situacije bude od 1:200 do 1:1000. Navedena snimka trebala bi poslužiti kao
sastavni dio stručne podloge - projekta u postupku ishođenja lokacijske/
građevinske dozvole.

121. *Kulturna baština naselja Polače*

Arheološki spomenici:

- ostaci rimske villae rusticae i ostaci termi,

- antički rezidencijalni kompleks (palača) nastala krajem 5. st.;
registriran RST-0057,

- starokršćanska crkva iz 5 – 6 st.; registriran RST-0064,

- Nodilove košare - sakralna građevina iz 6. st.; registriran RST-0065

- zapadno od kasnoantičke palače dvije pravokutne zgrade s ostacima
lezena; registriran RST-0066,

- kasnoantički kaštel na uzvisini iznad luke Polače.

Hidroarheološki lokaliteti:

- područje otoka Ovrata - antički brodolom, nalazište amfora,
registriran RST-0783,

- područje otoka Glavat - antički lokalitet 1. st. pr. Kr. i 1. st.
posl. Kr. - nalazište amfora, registriran RST-0785,

- područje luke Polače - antički brodolom, nalazište amfora, keramike,
oplata broda,

- područje otoka Maslinovac - kasnoantički lokalitet, nalazište amfora,

- područje otoka Glavat - antički lokalitet, pojedinačni nalazi,

- područje rt Glavat - antički brodolom, 2. st., nalazište amfora,

- područje rt Glavat - antički brodolom.

Na navedenim spomenicima kulture najviše vrijednosti koji moraju ostati
nepromijenjeni provodi se najstroži režim zaštite. Na njima se mogu izvoditi
radovi održavanja i zaštite u cilju prezentacije i korištenja objekata, radovi
za poboljšanje k izvornom stanju, i potrebni sanacijski radovi. Za svaku
intervenciju na tim objektima potrebno je ishoditi posebne uvjete uređenja
prostora i prethodnu dozvolu od nadležnih institucija za zaštitu kulturne i
prirodne baštine.

POMENA

122. Izgradnja na području naselja Pomena obavlja se u skladu sa
smjernicama tekstualnog i grafičkog dijela ovoga Plana (Kartografski prikaz
4.2a: Uvjeti uređenja i korištenja prostora naselja Pomena i Kartografski
prikaz 4.2b:, Uvjeti uređenja i korištenja prostora naselja Polače -
parcelacija, M1:1000).

123. Uređenje naselja zahtijeva sljedeće aktivnosti:

- arheološke i kulturnopovijesne zone i lokalitete označiti, zaštititi i
prezentirati unutar tkiva naselja,

- definirati šetnicu uz obalu (rivu) cijelom dužinom uvale,

- kvalitet življenja i turističku ponudu poboljšati sadržajima javne
namjene (samoposluga-tržnica, kiosk, crkva),

- kolni promet dislocirati iza prvog reda kuća, sukladno grafičkim
prilozima,

- riješiti pitanje prometa u mirovanju,

- uz uređenu obalu dozvoliti pristajanje i kraće zadržavanje plovila za
prijevoz posjetitelja i gostiju hotela, izletničkih brodova, te za privez jahti
za jednodnevni boravak, bez noćenja,

- u sklopu rekreativnih sadržaja hotela Odisej dozvoljava se izgradnja
otvorenog/zatvorenog bazena, tenis terena i ostalih primjerenih manjih zabavno
rekreativnih sadržaja koji će se definirati izradom stručne podloge u postupku
izdavanja lokacijske dozvole,

- na lokalitetu Sikirica zadržava se zatečeno stanje uz rekonstrukciju i
prenamjenu objekata u funkciji Nacionalnog parka »Mljet«, a prema stručnoj
podlozi za svaki pojedini zahvat u postupku izdavanja lokacijske dozvole,

- površina za postavljanje štandova za prodaju poljoprivrednih proizvoda
i suvenira predviđa se u naselju Pomena, sa lijeve strane puta ispred
građevinskih parcela (br. 4., 5., 6., 7. i 39.), a tek nakon dobivanja
mišljenja nadležnih institucija za zaštitu spomenika kulture.

124. S obzirom na veliku zainteresiranost lokalnoga i ostaloga otočkog
stanovništva za izgradnjom na ovom području, predlaže se sukladno grafičkim
prikazima ovog Plana izgradnja prema slje­dećim kriterijima:

- površina građevne parcele slobodnostojećeg objekta od 400 m2
i više,

- površina građevne parcele dvojnog objekta od 150 – 400 m2,

- površina građevne parcele objekta u nizu od 100 – 150 m2,

- postotak izgrađenosti iznosi za:

- slobodnostojeći objekt 25-50%,

- za dvojne objekte 30-50%,

- objekti u nizu 50%,

- širina parcele iznosi za:

- slobodnostojeći objekt 15-25 m,

- za dvojni objekat 10-15 m,

- objekat u nizu 5-10 m,

- koeficijent iskoristljivosti iznosi maksimalno 0,7 (odnos bruto
razvijene površine svih objekata iznad površine parcele i ukupne površine
parcele),

- maksimalna visina krovnog vijenca iznosi 9 m od najniže kote uređenog
terena,

- ne dozvoljava se izgradnja stambenog potkrovlja.

125. Postojeći objekti, odnosno objekti koji posjeduju lokacijsku dozvolu
i Rješenje o zadržavanju objekata u prostoru izgra­đenih protivno
prostorno-planskoj dokumentaciji i bez odobrenja za građenje mogu odstupati od
navedenih kriterija.

126. Omogućena je izgradnja pomoćnih i gospodarskih sadržaja (skladište,
ostave, ljetna kuhinja i dr.), uz ili u sastavu stambenog objekta ili kao
zasebnih objekata, a u sklopu pripadajuće stambeno-gospodarske cjeline.

Ograde i potporne zidove obraditi u grubo obrađenom kamenu, kao i
izgradnju pomoćnih objekata, a obrada pročelja stambenog objekta je u kamenu,
ili u kombinaciji sa žbukom bijele boje.

127. U svrhu točnog utvrđivanja veličine i oblika parcela u naselju
Pomena, potrebna je izrada detaljne topografsko-katastarske podloge u mjerilu
1.1000, te za pojedine sklopove objekata u mjerilu 1:200 ili 1:100.

128. *Kulturna baština naselja Pomena*

Arheološki lokaliteti:

- antička villae rusticae (evidentirao C. Fisković 1950.) – nalazi
antičkih grobova.

Hidroarheološki lokaliteti:

- otok Crna Seka – antički lokalitet, nalaz sidra,

- otok Šilj – antički lokalitet, nalaz amfora,

- otok Pomeštak – antički lokalitet, nalaz amfora,

- otok Lastovska – antički lokalitet, nalaz amfora.

Na navedenim spomenicima kulture koji moraju ostati nepromijenjeni
provodi se najstroži režim zaštite. Na njima se mogu izvoditi radovi održavanja
i zaštite u cilju prezentacije i korištenja objekata, radovi za poboljšanje ka
izvornom stanju, i potrebni sanacioni radovi. Za svaku intervenciju na tim
objektima potrebno je ishoditi posebne uvjete uređenja prostora i prethodnu
dozvolu od nadležnih institucija za zaštitu kulturne i prirodne baštine.

GOVEĐARI

129. S obzirom na ambijentalnu vrijednost naselja i činjenicu da se radi
o etnološkoj zoni potrebno je zadržati izvorni oblik naselja sa manjim
intervencijama u prostoru i na objektima na način:

- predlaže se zadržavanje
zatečenog stanja izgrađenosti (stanje 19. svibnja 1999.),

- potrebno je da svaka
stranka putem geodetske snimke utvrdi točno stanje, položaj i veličinu svoje
građevinske parcele i svih objekata na njoj. U ovisnosti od složenosti
situacije preporučuje se da mjerilo geodetsko-katastarske snimke situacije bude
1:200 do 1:1000. Navedena snimka trebala bi poslužiti kao sastavni dio struč­ne
podloge - projekta u postupku ishođenja lokacijske/ građevinske dozvole,

- sanirati objekte u smislu
poboljšanja kvalitete života, odnosno intenziviranja turističkoga privatnog
smještaja,

- u tu svrhu dozvoljena je
revitalizacija i obnova starih kuća u izvornom obliku, te prenamjena dijelova
ili cijelih objekata za obav­ljanje djelatnosti ugostiteljstva i trgovine,

- mogući su i nešto veći zahvati u građevinski fond ne samo u smislu
sanacije nego u smislu rekonstrukcije, dogradnje ili nado­grad­nje unutar
građevinskog područja naselja i to samo za stalno stanovništvo, ali te gradnje
moraju biti pod nadzorom nadležnih službi za zaštitu spomenika kulture i
prirode,

- rekonstrukcijom se smatra dogradnja odnosno nadogradnja zatečene
čestice zgrade,

- nadogradnja u vertikalnom smislu postojeće čestice zgrade je moguća do
visine P+1 ili P+2 (max. visina vijenca 9m od najniže kote uređenog terena),

- ne dozvoljava se izgradnja stambenih potkrovlja,

- dogradnja u horizontalnom smislu postojeće čest. zgrade je moguća do
max. uvećanja horizontalnih gabarita do ruba postojeće čest. zemlje koja služi
za redovitu upotrebu dotične čest. zgrade, a pod uvjetom da ne zadire u drugi
objekt javne namjene, javnih komunikacija, infrastrukturnih objekata kao i da
ne ugrožava odvijanje namjena susjednih objekata,

- dogradnja do ruba postojeće čest. zemlje je moguća uz su­glas­nost
vlasnika susjedne čest. zemlje,

- novonastale građevinske detalje objekata koji narušavaju tradicionalni
izgled treba ukloniti ili zamijeniti tradicionalnim elementima (pokrov krova,
detalji krovnih ukrasa, boja pročelja i sl.),

- lokalnu prometnicu L38869 treba sanirati i u jugoistočnom dijelu
dislocirati zbog sigurnijeg prometa;

- priključak prema crkvi Sv. Nikole i Babinim Kućama sanirati,

- dozvoljava se i predlaže rekonstrukcija objekta (u smislu dovršetka
objekta) zadružnog doma uz prenamjenu u osnovnu školu i predškolsku ustanovu,

- treba posvetiti pažnju pejsažnom uređenju oko samog naselja
(izmjestiti sadržaj štale na drugu lokaciju).

130. Osnovni zadatak je sačuvati ovo tradicionalno naselje od propadanja
i zadržati postojeće stanovništvo. To je moguće samo u slučaju kada bi naselje
dobilo ulogu unutar turističke ponude na način:

- rekonstrukcijom napuštenih stambeno-gospodarskih blokova ili objekata
sa svim svojim sadržajima za potrebe seoskog turizma ili za potrebe
kulturno-umjetničke ponude, istraživačkih centara ili organizacije ljetnih
škola, simpozija i sl.,

- mogućom rekonstrukcijom ili prenamjenom gospodarskih napuštenih
objekata u svrhu turističke ponude,

- razvoj poljoprivrede proizvodnjom zdrave hrane za potrebe turizma.

131. *Kulturna baština naselja Goveđari*

Arheološki spomenici:

*antički:*

- na vrhu Malog Gradca uz ruševine prapovijesne utvrde nađeni su rimski
grobovi

*prapovijesni:*

- između vrha Glavice i Malog Polja otkrivena ja prapovijesna nekropola,
evidentirana 1917. godine,

- na položaju Mali Gradac, istočno od sela otkriveni su ostaci
prapovijesne utvrde i naselja, evidentirano 1917. godine.

Na navedenim spomenicima kulture kao i na tradicijskoj arhitekturi
naselja, provodi se najstroži režim zaštite. Na njima se mogu izvoditi radovi
održavanja i zaštite u cilju prezentacije i korištenja objekata, radovi za
poboljšanje ka izvornom stanju, i potrebni sanacijski radovi. Za svaku intervenciju
na tim objektima potrebno je ishoditi posebne uvjete uređenja prostora i
prethodnu dozvolu od nadležnih institucija za zaštitu kulturne i prirodne
baštine.

BABINE KUĆE

132. Građenje u građevinskom
području naselja Babine Kuće se predviđa na sljedeći način:

- predlaže se zadržavanje
zatečenog stanja izgrađenosti (stanje 19. svibnja 1999.),

- potrebno je da svaka
stranka putem geodetske snimke utvrdi točno stanje, položaj i veličinu svoje
građevinske parcele i svih objekata na njoj. U ovisnosti od složenosti
situacije preporučuje se da mjerilo geodetsko-katastarske snimke situacije bude
1:200 do 1:1000. Navedena snimka trebala bi poslužiti kao sastavni dio stručne
podloge – projekta u postupku ishođenja lokacijske/građe­vinske dozvole,

- uvjetuje se preoblikovanje
pojedinih elemenata objekata (ograde, balkoni),

- građevinski radovi
dozvoljeni su u cilju dostizanja potrebnoga sanitarnog standarda kao i radovi
na tekućem održavanju objekta,

- prilikom radova popravaka
moguće su preinake u smislu poboljšanja arhitektonskog izgleda, ali samo uz
prethodno odobrenje nadležne službe za zaštitu spomenika kulture i prirode,

- uređenje obalnog dijela za
privez čamaca lokalnog sta­novništva.

133. Zahtjevi za izgradnju na
ovom području su veći od definiranog građevnog područja pa se predlaže
rekonstrukcija postojećih objekata u naselju i prenamjena gospodarskih cjelina
u gornjem dijelu naselja.

134. U naseljima unutar
temeljnog fenomena nije dozvoljena daljnja izgradnja novih objekata.

Unutar građevinskog područja
naselja Babine Kuće dozvoljena je rekonstrukcija stambenih i drugih objekata
radi osiguranja neophodnih uvjeta života i rada te radovi na tekućem održavanju
objekta na sljedeći način:

- rekonstrukcijom se smatra
dogradnja, odnosno nadogradnja zatečene čestice zgrade,

- nadogradnja u vertikalnom
smislu postojeće čestice zgrade je moguća do visine P+1 (max. visina vijenca 6m
od najniže kote uređenog terena),

- ne dozvoljava se izgradnja
stambenih potkrovlja,

- dogradnja u horizontalnom
smislu postojeće čest. zgrade je moguća do max. uvećanja horizontalnih gabarita
do ruba postojeće čest. zemlje koja služi za redovitu upotrebu dotične čest.
zgrade, a pod uvjetom da ne zadire u objekt javne namjene, javnih komunikacija,
infrastrukturnih objekata kao i da ne ugrožava odvijanje na­mjena susjednih
objekata,

- dogradnja do ruba postojeće
čest. zemlje je moguća uz su­glas­nost vlasnika susjedne čest. zemlje.

- u slučaju kada u postojećem
objektu ne postoji sanitarni čvor, isti se treba izvesti unutar gabarita objekta,

- iznimno od alineje 6.
stavka 1. ove točke sanitarni čvor se može izvesti kao dogradnja i nadogradnja
postojećeg objekta maksimalno bruto izgrađene površine 10 m2.

135. *Kulturna baština naselja Babine Kuće*

Arheološki spomenici:

- brdo Veli Gradac - ostaci prapovijesnog gradinskog naselja (koji je
čuvao izvor vode u Fontani), antičke i srednjovjekovne utvrde

136. Naselje Babine Kuće spada pod režim zaštite 2 koji se provodi na
objektima kod kojih dolazi do zaštite vanjskog plašta, s poštivanjem glavnih
sastavnih elemenata (točka 87.).

NJIVICE

137. U naseljima unutar temeljnog fenomena nije dozvoljena daljnja
izgradnja novih objekata.

 S obzirom na prirodne kvalitete
i atraktivnost prostora u Njivicama predlaže se izrada projekta pejsažnog
uređenja ukomponiranog uz sadržaje rekreativnog i kulturno-umjetničkog oblika.

138. Predlaže se sljedeće:

- potrebno je zadržati postojeću izgradnju uz sanaciju objekata (u
smislu rekonstrukcije i dooblikovanja postojećih dogradnji) radi poboljšanja
kvalitete života i bolje turističke ponude.

- dogradnja i nadogradnja nije dozvoljena.

SOLINE

139. U naseljima unutar temeljnog fenomena nije dozvoljena daljnja
izgradnja novih objekata.

Unutar građevinskog područja naselja Soline dozvoljena je rekonstrukcija
stambenih i drugih objekata radi osiguranja neophodnih uvjeta života i rada te
radovi na tekućem održavanju objekta na sljedeći način:

- rekonstrukcijom se smatra dogradnja, odnosno nadogradnja zatečene
čestice zgrade,

- dogradnja u horizontalnom
smislu postojeće čest. zgrade je moguća za pomoćne ili gospodarske objekte kod
kojih su horizontalni gabariti manji od horizontalnih gabarita pripadajućeg
objekta stambene namjene,

- dopušta se dogradnja
horizontalnih gabarita čest.zgrade pomoćnih objekata do veličine pripadajućeg
objekta stambene namjene, uz potrebu formiranja nove parcele koja služi za
njihovu redovitu upotrebu,

- u slučaju kada u postojećem
objektu ne postoji sanitarni čvor, isti se treba izvesti unutar gabarita
objekta,

- iznimno od alineje 3,
stavka 1. ove točke sanitarni čvor se može izvesti kao dogradnja i nadogradnja
postojećeg objekta maksimalno brutto izgrađene površine 10 m˛,

- nadogradnja u vertikalnom
smislu postojeće čest.  zgrade je moguća
do visine P+1 ili S+P+1 (max. visina vijenca 9 m od najniže kote uređenog
terena),

- ne dozvoljava se izgradnja
stambenih potkrovlja.

140. Predlaže se vanjskim
oblikovanjem objekata smanjiti dojam monumentalnosti kod višestambenih objekata
na način:

- terase nad suterenskom etažom natkriti pergolom,

- pročelja objekata obložiti u grubo obrađenom kamenu,

- parcele ozeleniti autohtonim raslinjem.

141. Za postojeće stambene objekte izgrađene u maniri tradicionalne
arhitekture se predlaže sljedeće:

- dopušta se nadogradnja kata nad objektima kod kojih nije učinjena,

- potrebno je maksimalno koristiti rekonstrukciju postojećih objekata,

- predlaže se zadržavanje
zatečenog stanja izgrađenosti (stanje 19. svibnja 1999.),

- potrebno je da svaka
stranka putem geodetske snimke utvrdi točno stanje, položaj i veličinu svoje
građevinske parcele i svih objekata na njoj. U ovisnosti od složenosti
situacije preporučuje se da mjerilo geodetsko-ketastarske snimke situacije bude
1:200 do 1:1000. Navedena snimka trebala bi poslužiti kao sastavni dio stručne
podloge - projekta u postupku ishođenja lokacijske/gra­đe­vin­ske dozvole.

142. *Kulturna baština naselja Soline*

Arheološki spomenici

*prapovijesni*

- brdo Montokuc -
prapovijesna gradina

*antički*

- brdo Montokuc - ostaci
antičke utvrde registrirano 1953. godine

*srednjovjekovni*

- kameni križ s glagoljičnim
natpisom iz razdoblja samoga sred­njeg vijeka (14. st.),

- most na spoju Solinskog
kanala i Velikog jezera (17. st.) - srušen 1958. zbog prolaza većih brodova u
jezero, na istom mjestu bila je i mlinica koju su sagradili Benediktinci.

Na navedenim spomenicima
kulture, provodi se najstroži režim zaštite. Na njima se mogu izvoditi radovi
održavanja i zaštite u cilju prezentacije i korištenja objekata, radovi za
poboljšanje ka izvornom stanju i potrebni sanacijski radovi. Za svaku
intervenciju na tim objektima potrebno je ishoditi posebne uvjete uređenja
prostora i prethodnu dozvolu od nadležnih institucija za zaštitu kulturne i
prirodne baštine.

143. Režimom zaštite 2
zaštićeni su pojedinačni objekti uz kanal Soline, a zaštita se provodi na
objektima kod kojih dolazi do zaštite vanjskog plašta, s poštivanjem glavnih
sastavnih elemenata. Zahvati ne smiju biti u suprotnosti s potrebama opravdane
zaštite i suvremena funkcija mora uključiti zaštićenu dimenziju cjeline Nacionalnog
parka (točku 87.).

PRISTANIŠTE – VELIKA LOZA

144. S obzirom da
ovo područje ima turističko-informativan i administrativan karakter, a i prema
potrebama Uprave Nacionalnog parka, potrebno je profilirati ovo područje, te
sanacijom postojećih objekata i eventualnom interpolacijom novih sadržaja (u
skladu sa prirodnim okruženjem) zadovoljiti turističko- informativne,
administrativne i znanstvene potrebe Nacionalnog parka.

Obalni dio
zahtijeva uređenje u smislu mogućnosti priveza i iznajmljivanje plovila.

Potrebno je
zadržati postojeću brodsku vezu Pristanište - otok Sv. Marije.

Za svaki pojedini
zahvat potrebno je izraditi stručnu podlogu u svrhu dobivanja lokacijske
dozvole.

145. Ovo područje
je pod režimom zaštite 2. Zahvati ne smiju biti u suprotnosti s potrebama
opravdane zaštite i suvremena funkcija mora uključiti zaštićenu dimenziju
cjeline Nacionalnog par­ka (točke 87.).

OTOK SV. MARIJE

146. U skladu s nadležnim službama zaštite spomenika kulture te sa
detaljnim konzervatorskim smjernicama restaurirati objekte i prihvatljivom
namjenom (kulturno - znanstvenom) omogućiti im daljnje održavanje.

147. Infrastrukturu (posebno odvodnju otpadnih voda) treba riješiti
prema najvišim ekološkim standardima da bi se sačuvala čistoća vode u jezerima
(Kartografski prikaz 2c: Infrastrukturni sustavi, Sustav za odvodnju otpadnih
voda).

148. *Kulturna baština otoka Sv. Marija*

Arheološki spomenici

*antički*

- ispod današnjeg samostana Sv. Marije postojala je antička građevina –
evidentirano 1917. godina

*srednjovjekovni*

- crkva Sv. Marije – preventivno zaštićen – PZ ZDU
UP/I-612-08793-07/202,

- samostan Sv. Marije –
preventivno zaštićen – PZ ZDU UP/I-612-08793-07/202,

- ostaci ranosrednjevjekovne
obrambene arhitekture s obje strane otoka,

- ostaci građevinskog sklopa s
vidljivim dijelovima, fortifikacijske građevine i objekt u obliku crkve ili
cisterne, na vrhu otoka,

- dvije gotičke crkvice iz
15. st.

Na navedenim spomenicima
kulture koji moraju ostati nepromijenjeni provodi se najstroži režim zaštite.
Na njima se mogu izvoditi radovi održavanja i zaštite radi prezentacije i
korištenja objekata, radovi za poboljšanje ka izvornom stanju, i potrebni
sanacijski radovi. Za svaku intervenciju na tim objektima potrebno je ishoditi
posebne uvjete uređenja prostora i prethodnu dozvolu od nadležnih institucija
za zaštitu kulturne i prirodne baštine.

149. Crkva Sv. Marije je još
u povremenoj sakralnoj funkciji što treba poštovati i zadržati. Budući da je
kompleks velikih dimenzija i za njegovo održavanje potrebna su znatna sredstva,
treba vrlo pažljivo odrediti buduću namjenu (evt. kulturno-znanstvena), jer će
o njoj ovisiti uređenje objekta i pripadajućeg kompleksa na otočiću. Potrebno
je formirati lapidarij i muzejsku postavu u samostanu (možda u kuli).
Predvidjeti kontinuirano stručno znanstveno istra­živanje.

150. Potrebna je
izrada detaljne konzervatorske dokumentacije za cijeli kompleks na otočiću Sv.
Marije.

---

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Odluka, NN 23/2001-413