## Zakon o žigu

### NN 173/2003 (31.10.2003.), Zakon o žigu

# HRVATSKI SABOR

2495

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ŽIGU

Proglašavam
Zakon o žigu, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 15. listopada 2003.

Broj:
01-081-03-3490/2
Zagreb, 21. listopada 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON O ŽIGU

Dio prvi

TEMELJNE
ODREDBE

PodruČje
primjene

Članak
1.

Ovaj se
Zakon primjenjuje na individualne, zajedničke i jamstvene žigove koji su
predmet registracije ili prijave za registraciju žiga podnesene Državnom zavodu
za intelektualno vlasništvo Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Zavod), ili
su predmet međunarodne registracije koja vrijedi u Republici Hrvatskoj.

Znakovi
koji se mogu zaŠtititi kao Žig

Članak 2.

Kao žig može se zaštititi svaki znak koji se može
grafički prikazati, osobito riječi, uključujući osobna imena, crteže, slova,
brojke, oblike proizvoda ili njihova pakiranja, trodimenzijske oblike, boje,
kao i kombinacije svih naprijed navedenih znakova, pod uvjetom da su prikladni za
razlikovanje proizvoda ili usluga jednoga poduzetnika od proizvoda ili usluga
drugoga poduzetnika.

Osobe
koje mogu biti nositelji Žiga

Članak
3.

(1) Nositelj registriranoga žiga ili podnositelj
prijave za registraciju žiga može biti fizička ili pravna osoba.

(2) Strane pravne i fizičke osobe koje nemaju
sjedište, odnosno prebivalište ili uobičajeno boravište na teritoriju Republike
Hrvatske uživaju prema ovom Zakonu jednaka prava kao osobe koje imaju
prebivalište ili stvarno i djelatno industrijsko ili trgovačko sjedište u
Republici Hrvatskoj, ako to proizlazi iz međunarodnih ugovora koji obvezuju
Republiku Hrvatsku ili iz primjene načela uzajamnosti.

Stjecanje
Žiga

Članak
4.

(1) Žig
se u Republici Hrvatskoj stječe registracijom.

(2) Za
potrebe ovoga Zakona, pojam »registracija« znači upis žiga u registar žigova
koji vodi Zavod.

Apsolutni
razlozi za odbijanje

Članak
5.

(1)
Neće se registrirati:

1. znakovi koji se ne mogu zaštititi kao žig u skladu
s uvjetima iz članka 2. ovoga Zakona,

2. znakovi koji nemaju razlikovni karakter u odnosu
na proizvode ili usluge za koje je zatražena registracija,

3. znakovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili
podataka koji u trgovini mogu služiti za označavanje vrste, kakvoće, količine,
namjene, vrijednosti, zemljopisnoga podrijetla ili vremena proizvodnje
proizvoda ili pružanja usluge, ili za označavanje drugih karakteristika
proizvoda,

4. znakovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili
podataka koji su postali uobičajeni u svakodnevnom govoru ili u dobroj vjeri i
ustaljenoj trgovačkoj praksi,

5.
znakovi koji se sastoje isključivo od oblika koji proizlazi iz same vrste
proizvoda, ili oblika proizvoda potrebnoga za postizanje nekoga tehničkog
rezultata, ili oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost,

6.
znakovi koji su protivni javnom interesu ili prihvaćenim moralnim načelima,

7.
znakovi koji mogu javnost dovesti u zabludu, primjerice u odnosu na vrstu,
kakvoću ili zemljopisno podrijetlo proizvoda ili usluga,

8.
znakovi koji nemaju odobrenje nadležnih tijela i koji moraju biti odbijeni
prema članku 6.*ter.* Pariške konvencije za zaštitu industrijskoga
vlasništva (u daljnjem tekstu »Pariška konvencija«),

9.
znakovi za vina koji sadržavaju ili se sastoje od zemljopisnih oznaka koje
služe za označavanje vina i znakovi za jaka alkoholna pića koji sadržavaju ili
se sastoje od zemljopisnih oznaka koje služe za označavanje jakih alkoholnih
pića, u odnosu na vina ili jaka alkoholna pića koja nisu toga zemljopisnog
podrijetla,

10.
znakovi koji sadržavaju naziv ili kraticu, državni grb, amblem, zastavu ili
drugi službeni znak Republike Hrvatske ili nekoga njezina dijela te njihovo
oponašanje, osim uz odobrenje nadležnoga tijela Republike Hrvatske.

(2)
Znakovima navedenim u stavku 1. točki 2., 3. i 4. ovoga članka neće biti
odbijena registracija ako podnositelj prijave za registraciju žiga dokaže da je
znak prije dana podnošenja prijave i slijedom njegove uporabe stekao razlikovni
karakter u odnosu na proizvode ili usluge za koje je zatražena registracija.

Relativni
razlozi za odbijanje

Članak
6.

(1) Na
temelju podnesenoga prigovora neće se registrirati ni znak:

1. ako
je istovjetan s ranijim žigom registriranim za istovjetne proizvode ili usluge,

2. ako
zbog njegove istovjetnosti ili sličnosti s ranijim žigom i istovjetnosti ili
sličnosti proizvoda ili usluga postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u
zabludu, što uključuje vjerojatnost dovođe­nja u svezu s ranijim žigom.

(2) Za
potrebe ovoga Zakona pod pojmom »raniji žig« razumijevaju se:

1. žigovi registrirani u Republici Hrvatskoj koji
uživaju ranije pravo prvenstva iz članka 17., 18. i 19. ovoga Zakona,

2. žigovi registrirani na temelju međunarodnih
sporazuma koji vrijede u Republici Hrvatskoj i koji uživaju ranije pravo
prvenstva iz članka 17., 18. i 19. ovoga Zakona,

3. prijave za registraciju žigova iz točke 1. ovoga
stavka, pod uvjetom da žigovi budu registrirani,

4.
žigovi koji su na dan prijave za registraciju žiga ili, ako je zatraženo pravo
prvenstva, na datum prava prvenstva zatraženog u prijavi, dobro poznati u
Republici Hrvatskoj u smislu u kojemu se riječi »dobro poznat« rabe u članku 6.*bis.*
Pariške konvencije.

(3) Na
temelju podnesenoga prigovora nositelja ranijega žiga neće se registrirati ni
znak ako je istovjetan s ranijim žigom ili sličan ranijem žigu, a zatražena je
registracija za proizvode ili usluge koji nisu slični onima za koje je
registriran raniji žig kada raniji žig ima ugled u Republici Hrvatskoj i kada
bi uporaba kasnijega žiga bez opravdanoga razloga nepošteno iskoristila
razlikovni karakter ili ugled ranijega žiga ili im naštetila.

(4) Na temelju podnesenoga prigovora znak neće biti
registriran ako bi njegova uporaba vrijeđala neko od sljedećih ranijih prava:

1. pravo na osobno ime,

2. pravo na osobnu sliku,

3. autorsko pravo,

4. prava industrijskoga vlasništva.

(5) Za potrebe ovoga Zakona pod pojmom »ranije pravo«
razumijevaju se prava stečena na datum koji je raniji od datuma prijave za
registraciju žiga ili, ako je zatraženo pravo prvenstva, od datuma prava
prvenstva zatraženog u prijavi.

(6) Na temelju podnesenoga prigovora znak neće biti
registriran ako bi njegova uporaba vrijeđala pravo osobe koja je u vrijeme
podnošenja prijave za registraciju žiga imala tvrtku, pod uvjetom da je ta
tvrtka ili bitni dio tvrtke istovjetan s prijavljenim znakom ili sličan prijavljenom
znaku i pod uvjetom da su istovjetni ili slični proizvodi ili usluge predmet
djelatnosti te tvrtke, osim ako je podnositelj prijave u trenutku prijave imao
istovjetnu ili sličnu tvrtku.

(7) Na temelju podnesenoga prigovora znak neće biti
registriran ako je istovjetan s ranijim žigom ili sličan ranijem žigu koji je
bio registriran za istovjetne ili slične proizvode ili usluge, a iz kojega
proizlazi pravo koje je isteklo zbog neproduženja registracije žiga u razdoblju
od najviše dvije godine od datuma isteka vrijednosti žiga, osim ako je nositelj
ranijega žiga dao svoju suglasnost za registraciju kasnijega žiga ili nije
rabio svoj žig.

Dio
drugi

UČINCI
ŽIGA

Prava
koja proizlaze iz Žiga

Članak
7.

(1)
Registrirani žig nositelju daje isključiva prava koja proizlaze iz toga žiga.

(2) Nositelj žiga ima pravo spriječiti sve treće
strane da bez njegova odobrenja u trgovačkom prometu rabe:

1. svaki znak koji je istovjetan s njegovim žigom u
odnosu na proizvode ili usluge koje su istovjetne s onima za koje je žig
registriran,

2. svaki znak kad, zbog istovjetnosti s njegovim žigom
ili sličnosti njegovu žigu i istovjetnosti ili sličnosti proizvodima ili
uslugama obuhvaćenima tim žigom i tim znakom, postoji vjerojatnost dovođenja
javnosti u zabludu, što uključuje vjerojatnost dovođenja u svezu toga znaka i žiga,

3. svaki znak koji je istovjetan s njegovim žigom ili
sličan njegovu žigu u odnosu na proizvode ili usluge koji nisu slični onima za
koje je žig registriran, kad taj žig ima ugled u Republici Hrvatskoj i kad
uporaba toga znaka bez opravdanoga razloga nepošteno iskorištava razlikovni
karakter ili ugled žiga ili im šteti.

(3) U smislu stavka 2. ovoga članka nositelj žiga može
zabraniti i sljedeće:

1.
isticanje znaka na proizvodima ili njihovim pakiranjima,

2.
nuđenje proizvoda, ili njihovo stavljanje na tržište ili skladištenje u te
svrhe pod tim znakom, ili nuđenje ili pružanje usluga pod tim znakom,

3. uvoz
ili izvoz proizvoda obilježenih tim znakom,

4.
uporabu znaka na poslovnim dokumentima i u reklamira­nju.

(4)
Prava koja proizlaze iz žiga imaju učinak prema trećim stranama od datuma
objave registracije žiga.

NavoĐenje
Žiga u rjeČnicima

Članak
8.

Ako
navođenje žiga u rječniku, enciklopediji ili sličnim publikacijama, uključujući
i one u elektroničkom obliku, ostavlja dojam da je taj žig generički naziv za
proizvode ili usluge za koje je registriran, na zahtjev nositelja žiga izdavač
mora osigurati, najkasnije u sljedećem izdanju određene publikacije, da
navođenje žiga bude popraćeno napomenom da je žig registriran.

Zabrana
uporabe Žiga registriranoga na ime trgovaČkoga zastupnika ili predstavnika

Članak
9.

Kad je žig
registriran na ime trgovačkoga zastupnika ili pred­stavnika nositelja žiga bez
odobrenja nositelja žiga, nositelj ima pravo zabraniti uporabu toga žiga od
strane zastupnika ili predstavnika.

OgraniČenje
uČinka Žiga

Članak 10.

(1) Žig ne daje nositelju pravo zabraniti trećoj
strani uporabu u trgovačkom prometu: njezina imena ili adrese, podataka koji se
odnose na vrstu, kakvoću, količinu, namjenu, vrijednost, zemljopisno
podrijetlo, vrijeme proizvodnje proizvoda ili pružanja usluge, ili podataka
koji se odnose na druge karakteristike proizvoda ili usluga.

(2) Žig ne daje nositelju pravo zabraniti trećoj
strani uporabu žiga u trgovačkom prometu kad je tim žigom potrebno naznačiti
namjenu proizvoda ili usluge, posebno ako je riječ o priboru ili rezervnim
dijelovima, pod uvjetom da se taj znak rabi u skladu s ustaljenom i poštenom
praksom u industrijskoj ili trgovačkoj djelatnosti i poštenim tržišnim natjecanjem.

(3) Žig ne daje nositelju žiga pravo zabraniti trećoj
strani da u trgovačkom prometu rabi ranije pravo koje se odnosi samo na
određeni lokalitet, ako je to pravo priznato prema pravnim propisima Republike
Hrvatske i u granicama područja na kojemu je priznato.

Iscrpljenje
prava

Članak
11.

(1)
Iscrpljenje prava na zabranu uporabe žiga za proizvode ili usluge nastupa
njihovim stavljanjem na tržište Republike Hrvat­ske od strane samog nositelja žiga
ili uz njegovo odobrenje.

(2)
Stavak 1. ovoga članka ne primjenjuje se kad postoje opravdani razlozi da se
nositelj žiga usprotivi daljnjoj komercijalizaciji proizvoda, osobito kad je
stanje proizvoda promijenjeno ili pogoršano nakon što su stavljeni na tržište.

(3)
Iscrpljenje prava iz stavka 1. ovoga članka može se proširiti i na teritorij
izvan Republike Hrvatske, ako je to u skladu s međunarodnim ugovorima koji
obvezuju Republiku Hrvatsku.

OgraniČenje
prava kao posljedica toleriranja

Članak
12.

(1) Kad
nositelj ranijega žiga u neprekinutom razdoblju od pet godina svjesno trpi
uporabu kasnijega žiga, nema više pravo na temelju ranijega žiga podnijeti
zahtjev za proglašavanje kasnijega žiga ništavim ili se usprotiviti uporabi
kasnijega žiga u odnosu na proizvode ili usluge za koje se rabi kasniji žig, osim
ako je prijava za registraciju kasnijega žiga podnesena u zloj vjeri.

(2)
Stavak 1. ovoga članka primjenjuje se i na nositelje ranijih prava iz članka 6.
stavka 4. ili stavka 6. ovoga Zakona.

(3) U
slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka, nositelj kasnije registriranoga žiga
nema pravo usprotiviti se uporabi ranijega prava iako se nositelj ranijega
prava na to pravo više ne može pozvati protiv kasnijega žiga.

Dio
treći

UPORABA
ŽIGA

Uporaba
Žiga

Članak
13.

(1)
Nositelj žiga ima pravo rabiti svoj žig u odnosu na proizvode ili usluge za
koje je registriran.

(2)
Uporabom žiga u smislu stavka 1. ovoga članka smatrat će se i sljedeće:

1.
uporaba žiga u obliku koji se razlikuje u elementima koji ne mijenjaju
razlikovni karakter žiga u odnosu na oblik u kojem je registriran,

2.
obilježavanje žigom proizvoda ili njihovih pakiranja u Republici Hrvatskoj samo
u svrhu izvoza.

(3)
Uporaba žiga s odobrenjem nositelja ili od strane neke osobe ovlaštene za
uporabu zajedničkoga žiga ili jamstvenoga žiga smatrat će se uporabom od strane
nositelja.

(4) Ako
u neprekinutom razdoblju od pet godina nakon registracije nositelj nije stvarno
rabio svoj žig na teritoriju Republike Hrvatske u odnosu na proizvode ili
usluge za koje je registriran, ili ako je takva uporaba obustavljena tijekom
neprekinutoga razdoblja od pet godina, posljedice takve neuporabe propisane su
u članku 29., članku 46. stavku 2. i članku 51. stavku 5. ovoga Zakona, osim
ako postoje opravdani razlozi za neuporabu.

Dio
četvrti

PRIJAVA
ZA REGISTRACIJU ŽIGA

PodnoŠenje
prijave

Članak
14.

(1)
Prijava za registraciju žiga podnosi se Zavodu.

(2)
Podnositelj prijave za registraciju žiga ne može jednom prijavom zahtijevati
registraciju više znakova koji se žele zaštititi kao žig.

Uvjeti
kojima prijava mora udovoljavati

Članak
15.

(1)
Prijava za registraciju žiga mora sadržavati:

1.
zahtjev za registraciju žiga,

2.
podatke o podnositelju prijave,

3.
popis proizvoda ili usluga za koje se traži registracija,

4.
izgled znaka koji se želi registrirati.

(2)
Smatra se da je prijava za registraciju žiga podnesena ako udovoljava uvjetima
iz stavka 1. ovoga članka.

(3)
Drugi sastojci i prilozi uz prijavu moraju biti podneseni u skladu s
Pravilnikom o žigu (u daljnjem tekstu: Pravilnik).

Klasifikacija

Članak
16.

Proizvodi
ili usluge u odnosu na koje se podnosi prijava za registraciju žiga
klasificiraju se prema Međunarodnoj klasifikaciji proizvoda i usluga utvrđenoj
Nicanskim sporazumom o međunarodnoj klasifikaciji proizvoda i usluga za
registraciju žigova.

Prvenstvo
podnoŠenja prijave

Članak
17.

(1) Ako
je prijava za registraciju žiga podnesena u skladu s člankom 15. stavkom 1.
ovoga Zakona, podnositelj prijave za registraciju žiga stječe pravo prvenstva
na temelju datuma podnošenja prijave u odnosu na svakoga drugog podnositelja
koji kasnije podnese prijavu za istovjetan ili sličan znak koji se želi registrirati
za istovjetne ili slične proizvode ili usluge.

(2)
Pravo prvenstva proizlazi i iz svake prijave koja je podnesena prema
multilateralnim ugovorima kojih je Republika Hrvatska stranka.

Unijsko
pravo prvenstva

Članak
18.

(1) Ako
je podnositelj prijave za registraciju žiga prvi put podnio prijavu u nekoj državi
članici Pariške unije za zaštitu industrijskoga vlasništva (u daljnjem tekstu:
Pariška unija) ili u državi članici Svjetske trgovinske organizacije, može se,
prilikom podnošenja prijave za isti žig u Republici Hrvatskoj, pozvati na datum
prvoga podnošenja, pod uvjetom da prijavu u Republici Hrvatskoj podnese u roku
od šest mjeseci od datuma prvoga podnošenja.

(2) Podnositelj prijave koji se poziva na unijsko
pravo prvenstva mora u prijavi koju podnosi Zavodu navesti bitne podatke o
prijavi na koju se poziva (država, datum i broj prijave), priložiti prijepis
prve prijave ovjeren od nadležnogatijela države članice Pariške unije
ili države članice Svjetske trgovinske organizacije, najkasnije u roku od tri
mjeseca od dana podnošenja zahtjeva za priznanje prava prvenstva, i prijevod
prve prijave na hrvatski jezik.

IzloŽbeno
pravo prvenstva

Članak 19.

(1) Ako
je podnositelj prijave za registraciju žiga izlagao proizvode ili usluge obilježene
određenim znakom na službenoj ili službeno priznatoj međunarodnoj izložbi u
Republici Hrvat­skoj, u nekoj od država članica Pariške unije ili u državi
članici Svjetske trgovinske organizacije, može zahtijevati da mu se kao datum
prve prijave prizna datum prvoga dana izlaganja proizvoda ili pružanja usluga,
pod uvjetom da prijavu u Republici Hrvatskoj podnese u roku od šest mjeseci od
toga datuma.

(2)
Podnositelj prijave koji se poziva na izložbeno pravo prvenstva dužan je uz
prijavu koju podnosi Zavodu podnijeti potvrdu izdanu od strane nadležnoga
tijela države članice Pariške unije ili države članice Svjetske trgovinske
organizacije iz koje su vidljivi podaci o vrsti izložbe, mjestu njezina održavanja,
datumu otvaranja i zatvaranja i prvom danu izlaganja proizvoda ili usluga
navedenih u prijavi.

Dio peti

POSTUPAK
REGISTRACIJE ŽIGA

OvlaŠtenje
Zavoda

Članak 20.

(1) Upravne poslove koji se odnose na registraciju žigova
obavlja Zavod.

(2) Protiv upravnih akata koje donosi Zavod nije
dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

Ispitivanje
urednosti prijave

Članak 21.

(1) Postupak ispitivanja urednosti prijave obuhvaća
ispitivanje svih uvjeta propisanih ovim Zakonom i Pravilnikom.

(2) Prijava za registraciju žiga je uredna:

1. ako je podnesena u skladu s člankom 14. stavkom 2.
ovoga Zakona,

2. ako je podnesena u skladu s uvjetima propisanima u
članku 15. stavku 1. i 3. ovoga Zakona.

UreĐivanje
prijave

Članak 22.

(1) Ako prijava za registraciju žiga udovoljava
uvjetima iz članka 15. stavka 1. ovoga Zakona, ali nije podnesena tako da sadržava
sve potrebne sastojke i priloge u skladu s Pravilnikom, Zavod poziva
podnositelja prijave da u roku od 60 dana od dana primitka poziva uredi
prijavu.

(2) Ako podnositelj prijave u propisanom roku uredi
prijavu u skladu s pozivom iz stavka 1. ovoga članka, smatrat će se da je
prijava od početka bila uredna.

(3) Ako prijava ne udovoljava uvjetima iz članka 15.
stavka 1. ovoga Zakona, ne smatra se prijavom za registraciju žiga te Zavod
poziva podnositelja da u roku od 60 dana od dana primitka poziva ukloni sve
utvrđene nedostatke.

(4) Datum primitka prijave uređene u smislu stavka 3.
ovoga članka smatra se datumom za utvrđivanje prava prvenstva iz članka 17.
ovoga Zakona.

(5) Na zahtjev podnositelja prijave, rok iz stavka 1.
i 3. ovoga članka može se produžiti najviše za 60 dana.

Odbacivanje
prijave

Članak
23.

Ako
podnositelj prijave za registraciju žiga u određenom roku ne postupi prema
pozivu Zavoda i ne ukloni utvrđene nedostatke u smislu članka 22. stavka 1. i
3. ovoga Zakona, prijava se zaključkom odbacuje.

Odbijanje
registracije Žiga

Članak
24.

(1)
Rješenje o odbijanju registracije u cijelosti ili rješenje o odbijanju
registracije u odnosu na samo neke proizvode ili usluge za koje je zatražena
registracija ne može se donijeti prije nego što podnositelj prijave za
registraciju žiga bude pisanim putem obaviješten o razlozima odbijanja i pozvan
da odustane od prijave ili da je izmijeni ili da se očituje o razlozima zbog
kojih se registracija odbija.

(2)
Podnositelj prijave ima pravo u roku od 60 dana od dana primitka pisane
obavijesti o razlozima odbijanja zatražene registracije postupiti u skladu sa
stavkom 1. ovoga članka te podnijeti dokaze o mogućim novim činjenicama koje bi
mogle utjecati na konačnu odluku Zavoda.

(3) Na
zahtjev podnositelja prijave, rok iz stavka 2. ovoga članka može se produžiti
najviše za 60 dana.

Objava
prijave

Članak
25.

(1) Ako
je udovoljeno svim uvjetima iz članka 21. stavka 2. ovoga Zakona ako ne postoje
razlozi za odbijanje registracije prema članku 5. stavku 1. ovoga Zakona i ako
je plaćena pro­pisana naknada troškova za objavu prijave, podaci iz prijave
objavljuju se u »Hrvatskom glasniku intelektualnog vlasništva« (u daljnjem
tekstu: službeno glasilo Zavoda.)

(2)
Podaci iz prijave koji se objavljuju u službenom glasilu Zavoda propisat će se
Pravilnikom.

MiŠljenja
treĆih strana

Članak
26.

(1)
Nakon objave prijave za registraciju žiga, svaka fizička ili pravna osoba i svaka
grupa ili tijelo koje predstavlja proizvođače, pružatelje usluga, trgovce ili
potrošače, može Zavodu, u roku od tri mjeseca od datuma objave prijave za
registraciju žiga, pisanim putem dostaviti svoje mišljenje u kojem se obrazlažu
razlozi, osobito oni iz članka 5. stavka 1. ovoga Zakona.

(2)
Osobe, grupe ili tijela iz stavka 1. ovoga članka neće se smatrati strankama u
postupku.

(3)
Mišljenja iz stavka 1. ovoga članka Zavod dostavlja podnositelju prijave za
registraciju žiga, koji se može na njih očitovati u roku od 15 dana od dana
primitka primjerka dostavljenoga mišljenja.

Prigovor

Članak
27.

(1)
Prigovor na registraciju žiga, koji se može temeljiti samo na razlozima za
odbijanje iz članka 6. ovoga Zakona, ima Zavodu pravo podnijeti u roku od tri
mjeseca od datuma objave prijave za registraciju žiga:

1. u
odnosu na članak 6. stavak 1. i 3. ovoga Zakona nositelj ranijega žiga i
stjecatelj licencije u skladu s člankom 39. stavkom 4. ili 5. ovoga Zakona,

2.
nositelj nekoga od prava iz članka 6. stavka 4. ovoga Zakona,

3.
osoba koja je imala tvrtku u smislu članka 6. stavka 6. ovoga Zakona,

4.
nositelj ranijega žiga u smislu članka 6. stavka 7. ovoga Zakona.

(2) Ako
je na datum objave prijave protiv ranijega žiga na kojemu se temelji prigovor u
tijeku postupak opoziva ili postupak proglašenja žiga ništavim, Zavod će u
postupku povodom prigovora zastati do pravomoćnosti rješenja iz ranije
pokrenutih postupaka opoziva ili proglašavanja žiga ništavim.

(3) Rok
za podnošenje prigovora propisan u stavku 1. ovoga članka ne može se produžavati,
niti se izvan toga roka mogu podnositi dopune prigovora koje uključuju
podnošenje dodatnih dokaza i dokumentacije kojom se opravdava utemeljenost
razloga navedenih u prigovoru.

(4)
Prigovor mora biti podnesen pod uvjetima i na način koji će se propisati
Pravilnikom.

Postupak
povodom prigovora

Članak
28.

(1)
Zavod ispituje je li prigovor podnijela osoba koja ima pravo podnijeti prigovor
u smislu članka 27. stavka 1. ovoga Zakona, je li prigovor podnesen u
propisanome roku te je li podnesen kako je propisano Pravilnikom.

(2) Ako
nije udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, Zavod zaključkom odbacuje
prigovor.

(3) Ako
je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, Zavod obavješćuje
podnositelja prijave o podnesenom prigovoru, dostavlja mu primjerak prigovora i
poziva ga da se u roku od 60 dana od dana primitka obavijesti očituje na
prigovor.

(4) Rok
iz stavka 3. ovoga članka ne može se produžavati, niti se izvan toga roka mogu
podnositi dopune očitovanja koje uključuju podnošenje dodatnih dokaza i
dokumentacije.

(5) Ako
se podnositelj prijave za registraciju žiga ne očituje na prigovor u
propisanome roku, zatražena registracija žiga odbija se u granicama zahtjeva
navedenih u prigovoru.

(6) Ako
to ocijeni potrebnim, Zavod može u postupku povodom prigovora odrediti usmenu
raspravu.

Ispitivanje
prigovora

Članak
29.

(1) Ako
se podnositelj prijave za registraciju žiga očituje na prigovor u propisanome
roku, Zavod ispituje opravdanost razloga navedenih u prigovoru.

(2) Ako
to zatraži podnositelj prijave za registraciju žiga, nositelj ranijega žiga
koji je podnio prigovor na registraciju mora dokazati da je tijekom razdoblja
od pet godina, koje prethodi datumu objave prijave, rabio žig u Republici
Hrvatskoj u smislu članka 13. stavka 2., 3. i 4. ovoga Zakona za proizvode ili
usluge za koje je registriran i koje navodi kao razlog za prigovor, ili mora
dokazati da postoje opravdani razlozi za neuporabu, pod uvjetom da je raniji žig
na datum objave prijave za registraciju žiga bio registriran najmanje pet
godina.

(3) Ako
nositelj ne dokaže uporabu svojega žiga u smislu stavka 2. ovoga članka,
prigovor će biti odbijen.

(4) Ako
je raniji žig rabljen u odnosu samo na dio proizvoda ili usluga za koje je
registriran, za potrebe ispitivanja prigovora smatrat će se da je registriran
samo za taj dio proizvoda ili usluga.

(5) Ako
Zavod u postupku ispitivanja prigovora utvrdi da je prigovor neutemeljen,
prigovor se odbija i o tome se dostavlja rješenje podnositelju prijave i
podnositelju prigovora.

(6) Ako
Zavod u postupku ispitivanja prigovora utvrdi da je prigovor utemeljen,
registracija žiga se odbija ili djelomično odobrava i o tome se dostavlja
rješenje podnositelju prijave i podnositelju prigovora.

Odustanak
od prijave i ograniČenje popisa proizvoda ili usluga

Članak
30.

(1)
Podnositelj prijave za registraciju žiga može u svakom trenutku odustati od
svoje prijave ili ograničiti popis proizvoda ili usluga navedenih u prijavi.

(2) Ako
je prijava već objavljena, odustanak od prijave ili ograničenje popisa
proizvoda ili usluga naknadno se objavljuje u službenom glasilu Zavoda.

Izmjene
u prijavi za registraciju Žiga

Članak 31.

(1) Na zahtjev podnositelja prijave za registraciju žiga
ili po službenoj dužnosti, izmjene u prijavi mogu se izvršiti samo u
slučajevima kada je potrebno izvršiti ispravak imena ili adrese podnositelja
prijave, pogreške u tekstu ili prijepisu ili ispravak neke druge očite
pogreške, pod uvjetom da te izmjene ne zahtijevaju proširenje popisa proizvoda
ili usluga.

(2) Izgled prijavljenoga znaka ne može se mijenjati,
osim kad sadržava naziv i adresu podnositelja prijave za registraciju žiga. U
tom se slučaju, na zahtjev podnositelja prijave, u registar može unijeti
izmjena koja ne utječe bitno na identitet znaka koji je prvobitno upisan u
registar.

(3) Ako je prijava za registraciju žiga već
objavljena, izmjene u prijavi objavljuju se naknadno u službenom glasilu
Zavoda, uz uvjet da je prethodno plaćena propisana naknada troškova.

Registracija
Žiga

Članak 32.

(1) Ako razlozi navedeni u članku 5. stavku 1. i
članku 6. ovoga Zakona ne čine zapreku za registraciju, žig se upisuje u
registar žigova, uz uvjet da je prethodno plaćena propisana naknada troškova za
održavanje žiga u vrijednosti tijekom prvoga desetogodišnjeg razdoblja i za
objavu podataka o žigu.

(2) Ako naknada troškova iz stavka 1. ovoga članka ne
bude plaćena, prijava za registraciju žiga zaključkom se odbacuje.

Razdvajanje
prijave i registracije

Članak 33.

(1) Svaka prijava ili registracija žiga može se, na
zahtjev podnositelja prijave ili nositelja žiga, razdvojiti u dvije ili više
prijava ili registracija u odnosu na popis proizvoda ili usluga obuhvaćen
prijavom ili registracijom.

(2) Razdvojene prijave ili registracije zadržavaju
pravo prvenstva iz prve prijave ili registracije.

(3) Postupak razdvajanja prijave ili registracije
propisat će se Pravilnikom.

(4)
Podaci o razdvojenim prijavama ili registracijama upisuju se u registar i
objavljuju u službenom glasilu Zavoda.

Objava
Žiga

Članak
34.

(1)
Podaci o žigu objavljuju se u službenom glasilu Zavoda najkasnije tri mjeseca
od datuma upisa žiga u registar.

(2)
Podaci koji se objavljuju u službenom glasilu Zavoda propisat će se
Pravilnikom.

Isprava
o Žigu

Članak
35.

(1) Na
zahtjev nositelja žiga i uz uvjet da je prethodno plaćena propisana naknada
troškova za izdavanje isprave o žigu, Zavod nositelju žiga izdaje ispravu
najkasnije tri mjeseca od datuma objave žiga u službenom glasilu Zavoda.

(2)
Podaci koje sadržava isprava o žigu propisat će se Pravil­nikom.

Izmjene
u registraciji Žiga

Članak 36.

(1) Na zahtjev nositelja žiga ili po službenoj dužnosti
izmjene u registraciji žiga mogu se izvršiti samo u slučajevima kada je
potrebno izvršiti ispravak imena ili adrese nositelja žiga, pogreške u tekstu
ili prijepisu ili ispravak neke druge očite pogreške, pod uvjetom da te izmjene
ne zahtijevaju proširenje popisa proizvoda ili usluga.

(2) Izgled registriranoga žiga ne može se mijenjati
tijekom trajanja registracije ili prilikom produženja registracije žiga, osim
kad sadržava naziv i adresu nositelja. U tom se slučaju, na zahtjev nositelja,
u registar može unijeti izmjena koja ne utječe bitno na identitet žiga koji je
prvobitno upisan u registar.

(3) Ako je registracija već objavljena, izmjene u
registraciji naknadno se objavljuju u službenom glasilu Zavoda, uz uvjet da je
prethodno plaćena propisana naknada troškova.

Dio
šesti

PROMJENE
NA ŽIGU

Upis
promjena

Članak
37.

(1) Na
zahtjev podnositelja prijave za registraciju žiga ili nositelja žiga Zavod
upisuje u registar sve promjene do kojih je došlo nakon podnošenja prijave za
registraciju žiga ili nakon registracije žiga, pod uvjetom da one odgovaraju
pravom stanju i nemaju utjecaja na izgled registriranoga žiga.

(2) Promjene upisane u registar žigova objavljuju se
u službenom glasilu Zavoda.

(3) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis bilo
koje promjene na žigu propisat će se Pravilnikom.

Prijenos
prava

Članak
38.

(1)
Nositelj žiga može prenijeti svoj žig na druge osobe u odnosu na neke ili u
odnosu na sve proizvode ili usluge za koje je registriran.

(2) Na
zahtjev jedne od strana prijenos prava upisuje se u registar, ako je Zavodu
podnesen ovjerovljeni prijepis ugovora o prijenosu prava ili ovjerovljeni
izvadak iz ugovora ili izvornik potvrde o prijenosu prava potpisan od bivšega i
novoga nositelja prava.

(3)
Prijenos prava objavljuje se u službenom glasilu Zavoda, a ima učinak prema
trećim stranama nakon upisa u registar.

(4)
Zahtjev za upis prijenosa prava u registar mora biti podnesen pod uvjetima i na
način koji će se propisati Pravilnikom.

Licencija

Članak 39.

(1) Žig može biti predmetom licencije za sve
proizvode ili usluge za koje je registriran ili samo za dio tih proizvoda ili
usluga, te za cijeli ili za dio teritorija Republike Hrvatske.

(2) Licencija može biti isključiva ili neisključiva.

(3) Nositelj žiga može se pozvati na prava koja
proizlaze iz žiga protiv stjecatelja licencije koji krši neku odredbu iz
ugovora o licenciji u odnosu na njezino trajanje, registracijom obuhvaćen oblik
u kojemu se žig može rabiti, opseg proizvoda ili usluga za koje je licencija
dana, teritorij na kojem se žig može isticati, kakvoću proizvedenih proizvoda ili
usluga pruženih od strane stjecatelja licencije.

(4) Ne dovodeći u pitanje odredbe iz ugovora o
licenciji, stjecatelj neisključive licencije može pokretati postupke zbog
povrede žiga samo uz pristanak nositelja žiga.

(5) Ne dovodeći u pitanje odredbe iz ugovora o
licenciji, stjecatelj isključive licencije može pokretati postupke zbog povrede
žiga ako nositelj žiga, nakon službene obavijesti, sam ne pokrene odgovarajući
postupak zbog povrede žiga u odgovarajućem roku.

(6) Na zahtjev jedne od strana licencija se upisuje u
registar, ako je Zavodu podnesen ovjerovljeni prijepis ugovora o licenciji ili
ovjerovljeni izvadak iz ugovora ili izvornik potvrde o davanju licencije
potpisan od davatelja i stjecatelja licencije.

(7) Ako su uplaćene propisana pristojba i naknada
troškova, licencija se objavljuje u službenom glasilu Zavoda, a ima učinak
prema trećim stranama nakon upisa u registar.

(8) Zahtjev za upis licencije mora biti podnesen pod
uvjetima i na način koji će se propisati Pravilnikom.

Zalog
i ovrha

Članak 40.

(1) Žig može biti predmetom zaloga i predmetom ovrhe.

(2) Na zahtjev jedne od strana, zalog ili ovrha
upisuju se u registar.

(3) Zalog i ovrha objavljuju se u službenom glasilu
Zavoda, a imaju učinak prema trećim stranama nakon upisa u registar.

(4) Zahtjev za upis zaloga ili ovrhe mora biti
podnesen pod uvjetima i na način koji će se propisati Pravilnikom.

SteČaj

Članak
41.

Kad je žig
predmet stečaja, na zahtjev nadležnoga tijela taj se podatak upisuje u registar
i objavljuje.

Prava
iz prijave

Članak
42.

Članci
od 38. do 41. ovoga Zakona primjenjuju se i na prijave za registraciju žiga.

Dio
sedmi

TRAJANJE,
PRODUŽENJE I PRESTANAK VRIJEDNOSTI ŽIGA

Razdoblje
zaŠtite

Članak
43.

Razdoblje
zaštite registriranoga žiga traje deset godina računajući od datuma podnošenja
prijave za registraciju žiga.

ProduŽenje
registracije Žiga

Članak 44.

(1) Registracija žiga može se produžavati neograničen
broj puta, i to za razdoblja od po deset godina, pod uvjetom da nositelj žiga
tijekom posljednje godine trajanja desetogodišnjega razdoblja zaštite Zavodu
podnese zahtjev za produženje registracije žiga i uplati propisanu pristojbu i
naknadu troškova postupka.

(2) Zahtjev za produženje registracije žiga može biti
podnesen i pristojba i naknada troškova mogu biti uplaćene u dodatnom roku od
šest mjeseci nakon isteka razdoblja navedenoga u stavku 1. ovoga članka, pri
čemu se propisana pristojba i naknada troškova plaćaju u dvostrukom iznosu.

(3) Novo razdoblje zaštite započinje danom isteka
prethodnoga desetogodišnjeg razdoblja.

(4) Zahtjev za produženje registracije žiga Zavodu može
podnijeti nositelj žiga ili osoba koju on izričito ovlasti.

(5) Kada se zahtjev za produženje registracije žiga
podnosi u odnosu na samo neke proizvode ili usluge za koje je žig registriran,
registracija žiga će se produžiti samo za te proizvode ili usluge.

(6) Produženje registracije žiga upisuje se u
registar i objavljuje u službenom glasilu Zavoda.

(7) Ako se registracija ne produži, žig prestaje
vrijediti od dana isteka razdoblja zaštite.

(8) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za produženje
registracije žiga propisat će se Pravilnikom.

Odricanje
od Žiga

Članak 45.

(1) Nositelj žiga može se pisanom izjavom odreći žiga
u odnosu na neke ili u odnosu na sve proizvode ili usluge za koje je registriran.

(2) Ako je u registar upisana licencija, odricanje od
žiga će se upisati u registar samo ako nositelj žiga dokaže da je stjecatelja
licencije obavijestio o svojoj namjeri da se odrekne žiga.

(3) Na temelju izjave o odricanju žig prestaje
vrijediti od dana kad nositelj podnese izjavu o odricanju.

Opoziv
Žiga

Članak
46.

(1)
Zahtjev za opoziv žiga Zavodu može podnijeti svaka fizička ili pravna osoba.

(2) Žig
može biti opozvan ako se u neprekinutom razdoblju od pet godina nije stvarno
rabio u Republici Hrvatskoj u odnosu na proizvode ili usluge za koje je
registriran, a ne postoje oprav­dani razlozi za neuporabu.

(3) Žig
može biti opozvan i u slučaju ako, nakon dana registracije:

1. zbog
djelovanja ili nedjelovanja nositelja postane u trgovini uobičajeni naziv za
proizvode ili usluge u odnosu na koje je registriran,

2. zbog
uporabe od strane nositelja žiga ili s njegovim odobrenjem, a u odnosu na
proizvode ili usluge za koje je registriran, može javnost dovesti u zabludu,
osobito u pogledu vrste, kakvoće ili zemljopisnoga podrijetla tih proizvoda ili
usluga.

(4)
Zahtjev za opoziv žiga mora biti podnesen pod uvjetima i na način koji će se
propisati Pravilnikom.

Postupak
povodom zahtjeva za opoziv Žiga

Članak 47.

(1) Zavod ispituje je li zahtjev za opoziv žiga podnesen
u skladu s člankom 46. ovoga Zakona.

(2) Ako je zahtjev za opoziv žiga podnesen prije
isteka razdoblja od pet godina od registracije žiga čiji se opoziv traži i ako
nije podnesen iz razloga navedenih u članku 46. stavku 2. i 3., Zavod
zaključkom odbacuje zahtjev.

(3) Ako zahtjev za opoziv žiga nije podnesen kako je
propisano Pravilnikom, Zavod poziva podnositelja zahtjeva da u roku od 60 dana
od dana primitka poziva uredi zahtjev.

(4) Ako podnositelj zahtjeva za opoziv žiga u
propisanom roku ne postupi prema pozivu Zavoda i ne uredi zahtjev u smislu
stavka 3. ovoga članka, zahtjev se zaključkom odbacuje.

(5) Ako je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga
članka, Zavod obavješćuje nositelja žiga o podnesenom zahtjevu za opoziv,
dostavlja mu primjerak zahtjeva i poziva ga da se u roku od 60 dana od dana
primitka obavijesti očituje na zahtjev.

(6) Na zahtjev, rokovi iz stavka 3. i 5. ovoga članka
mogu se produžiti najviše za 60 dana.

(7) Ako se nositelj žiga u odnosu na koji se
zahtijeva opoziv ne očituje na zahtjev u propisanom roku, žig se opoziva za one
proizvode ili usluge u odnosu na koje je zahtjev podnesen.

(8) Ako to ocijeni potrebnim, Zavod može u postupku
povodom zahtjeva za opoziv odrediti usmenu raspravu.

Ispitivanje
zahtjeva za opoziv Žiga

Članak 48.

(1) Ako se nositelj žiga u odnosu na koji se
zahtijeva opoziv očituje na zahtjev u propisanome roku, Zavod ispituje
opravdanost razloga navedenih u zahtjevu za opoziv žiga.

(2) U postupku ispitivanja zahtjeva za opoziv žiga
Zavod može pozivati stranke na podnošenje dodatnih dokaza, dokumentacije i
očitovanja u roku od 60 dana od dana primitka poziva.

(3) Na zahtjev, rok iz stavka 2. ovoga članka može se
produžiti najviše za 60 dana.

(4) Ako stranka u postupku ne odgovori na poziv iz
stavka 3. ovoga članka u propisanom roku, Zavod donosi odluku na temelju
raspoloživih činjenica iz prethodno dostavljene dokumentacije.

(5) Ne
može se zahtijevati da žig bude opozvan kad stvarna uporaba žiga započne ili se
nastavi tijekom vremenskoga razmaka između isteka petogodišnjega razdoblja
neuporabe i podnošenja zahtjeva za opoziv.

(6) Početak ili nastavak uporabe u razdoblju od tri
mjeseca koje prethodi podnošenju zahtjeva za opoziv, a koje je započelo
najranije nakon isteka neprekinutoga petogodišnjeg razdoblja neuporabe, ne
uzima se u obzir ako su pripreme za početak ili nastavak uporabe počele tek
nakon što je nositelj saznao da zahtjev za opoziv može biti podnesen.

(7) Ako Zavod u postupku ispitivanja zahtjeva za
opoziv žiga utvrdi da je zahtjev neutemeljen, zahtjev se odbija i o tome se
dostavlja rješenje podnositelju zahtjeva i nositelju žiga u odnosu na koji je
opoziv zatražen.

(8) Ako Zavod u postupku ispitivanja zahtjeva za
opoziv žiga utvrdi da je zahtjev utemeljen, žig se opoziva djelomično ili u
cijelosti i o tome se dostavlja rješenje podnositelju zahtjeva i nositelju žiga
u odnosu na koji je opoziv zatražen.

(9) Kad
je žig opozvan, smatra se da su njegovi učinci prestali od datuma podnošenja
zahtjeva za opoziv.

(10)
Opoziv žiga upisuje se u registar žigova i objavljuje se u službenom glasilu
Zavoda.

ProglaŠavanje
Žiga niŠtavim

Članak 49.

(1) Postupak za proglašavanje žiga ništavim provodi
Zavod.

(2) Ako žig nije registriran u skladu s odredbama iz
članka 3. stavka 1. i članka 5. stavka 1. ovoga Zakona, postupak za
proglašavanje žiga ništavim može biti pokrenut po službenoj dužnosti, na
zahtjev državnoga odvjetnika ili na zahtjev zainteresirane osobe.

(3) Na temelju razloga iz članka 6. ovoga Zakona,
koji se primjenjuje i na postupak proglašavanja žiga ništavim, postupak za
proglašavanje žiga ništavim može se pokrenuti:

1. u odnosu na članak 6. stavak 1. i 3. ovoga Zakona
na zahtjev nositelja ranijega žiga i stjecatelja licencije u skladu s člankom
39. stavkom 4. ili 5. ovoga Zakona,

2. na zahtjev nositelja nekoga od prava iz članka 6.
stavka 4. ovoga Zakona,

3. na zahtjev osobe koja je imala tvrtku u smislu
članka 6. stavka 6. ovoga Zakona,

4. na zahtjev nositelja ranijega žiga iz članka 6.
stavka 7. ovoga Zakona.

(4) Kad žig nije registriran u skladu s odredbama iz
članka 5. stavka 1. točke 2., 3. ili 4. ovoga Zakona, može biti proglašen
ništavim samo ako je postupak za proglašavanje žiga ništavim pokrenut u roku od
deset godina od datuma registracije.

(5) Žig ne može biti proglašen ništavim na temelju
ranijega žiga koji ima ugled ako raniji žig nije stekao ugled u smislu članka
6. stavka 3. ovoga Zakona do datuma prava prvenstva kasnijega žiga.

(6) Ako je nositelj prava iz stavka 3. ovoga članka
ranije već podnio zahtjev za proglašavanje žiga ništavim, ne može podnijeti
novi zahtjev za proglašavanje žiga ništavim na temelju nekoga drugog od
spomenutih prava na koje se mogao pozvati u prvom zahtjevu.

(7) Ako
je na datum podnošenja zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim protiv ranijega žiga,
na kojemu se temelji zahtjev, u tijeku postupak opoziva ili postupak
proglašavanja žiga ništavim, Zavod će zastati s postupkom do pravomoćnosti
rješenja iz ranije pokrenutih postupaka opoziva ili proglašavanja žiga
ništavim.

(8)
Zahtjev za proglašavanje žiga ništavim mora biti podnesen pod uvjetima i na
način koji će se propisati Pravilnikom.

Postupak
povodom zahtjeva za proglaŠavanje Žiga niŠtavim

Članak 50.

(1) Zavod ispituje je li zahtjev za proglašavanje žiga
ništa­vim podnesen u skladu s člankom 49. stavkom 3., 4., 5., 6. i 8. ovoga
Zakona.

(2) Ako zahtjev za proglašavanje žiga ništavim nije
podnesen u skladu s člankom 49. stavkom 3., 4. i 6. ovoga Zakona, Zavod
zaključkom odbacuje zahtjev.

(3) Ako zahtjev za proglašavanje žiga ništavim nije
podnesen kako je propisano Pravilnikom, Zavod poziva podnositelja zahtjeva da u
roku od 60 dana od dana primitka poziva uredi zahtjev.

(4) Ako podnositelj zahtjeva u propisanom roku ne
postupi prema pozivu Zavoda i ne uredi zahtjev u smislu stavka 3. ovoga članka,
zahtjev se zaključkom odbacuje.

(5) Ako je udovoljeno uvjetima iz članka 49. ovoga
Zakona, Zavod obavješćuje nositelja osporavanoga žiga o pokrenutom postupku za
proglašavanje žiga ništavim, dostavlja mu primjerak zahtjeva i poziva ga da se
u roku od 60 dana od dana primitka obavijesti očituje na zahtjev.

(6) Na zahtjev, rokovi iz stavka 3. i 5. ovoga članka
mogu se produžiti najviše za 60 dana.

(7) Ako se nositelj osporavanoga žiga ne očituje na
zahtjev za proglašavanje žiga ništavim u propisanom roku, žig se proglašava
ništavim za one proizvode ili usluge u odnosu na koje je postupak pokrenut.

(8) Ako to ocijeni potrebnim, Zavod može u postupku
povodom zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim odrediti usmenu raspravu.

Ispitivanje
zahtjeva za proglaŠavanje Žiga niŠtavim

Članak 51.

(1) Ako se nositelj osporavanoga žiga očituje na
zahtjev za proglašavanje žiga ništavim u propisanome roku, Zavod ispituje
opravdanost razloga navedenih u zahtjevu.

(2) Kad žig nije registriran u skladu s odredbama iz
članka 3. stavka 1. i članka 5. stavka 1. ovoga Zakona, žig će biti proglašen
ništavim samo ako razlozi za proglašavanje žiga ništavim još uvijek postoje u
trenutku donošenja rješenja o proglašavanju žiga ništavim.

(3) Kad žig nije registriran u skladu s odredbama iz
članka 5. stavka 1. točke 2., 3. ili 4. ovoga Zakona, neće biti proglašen
ništavim ako nositelj žiga dokaže da je žig nakon registracije i slijedom
njegove uporabe stekao razlikovni karakter u odnosu na proizvode ili usluge za
koje je registriran.

(4) Žig ne može biti proglašen ništavim ako je
nositelj prava iz članka 49. stavka 3. ovoga Zakona dao izričit pristanak na
registraciju toga žiga prije podnošenja zahtjeva za proglašavanje žiga
ništavim.

(5) Žig ne može biti proglašen ništavim iz razloga
što je u sukobu s ranijim žigom ako taj raniji žig ne udovoljava uvjetima o
uporabi iz članka 13. stavka od 2. do 4. ovoga Zakona, pod uvjetom da je taj
raniji žig na datum podnošenja zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim bio
registriran najmanje pet godina.

(6) Ako je raniji žig rabljen samo u odnosu samo na
dio proizvoda ili usluga za koje je registriran, za potrebe ispitivanja
zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim smatrat će se da je registriran samo za
taj dio proizvoda ili usluga.

(7) U postupku ispitivanja zahtjeva za proglašavanje žiga
ništavim Zavod može pozivati stranke na podnošenje dodatnih dokaza,
dokumentacije i očitovanja u roku od 60 dana od dana primitka poziva.

(8) Na zahtjev, rok iz stavka 7. ovoga članka može se
produžiti najviše za 60 dana.

(9) Ako stranka ne odgovori na poziv iz stavka 8.
ovoga član­ka u propisanom roku, Zavod donosi odluku na temelju raspoloživih
činjenica iz prethodno dostavljene dokumentacije.

(10) Ako Zavod u postupku ispitivanja zahtjeva za
progla­šavanje žiga ništavim utvrdi da je zahtjev neutemeljen, zahtjev se
odbija i o tome se dostavlja rješenje podnositelju zahtjeva i nositelju
osporavanoga žiga.

(11) Ako Zavod u postupku ispitivanja zahtjeva za
prog­la­šavanje žiga ništavim utvrdi da je zahtjev utemeljen, žig se proglašava
ništavim djelomično ili u cijelosti i o tome se dostavlja rješenje podnositelju
zahtjeva i nositelju osporavanoga žiga.

(12) Kad je žig proglašen ništavim, smatra se da su
njegovi učinci ništavi od dana podnošenja prijave za registraciju žiga.

(13) Proglašavanje žiga ništavim upisuje se u
registar žigova i objavljuje se u službenom glasilu Zavoda.

DjelomiČno
odbijanje registracije Žiga, opoziv Žiga ili proglaŠavanje Žiga niŠtavim

Članak
52.

Kad
razlozi za odbijanje registracije žiga ili za opoziv žiga ili za proglašavanje žiga
ništavim postoje u odnosu na samo neke proizvode ili usluge za koje je žig
prijavljen ili registriran, odbijanje registracije ili opoziv ili proglašavanje
žiga ništavim obuhvaća samo te proizvode ili usluge.

Dio
osmi

ZAJEDNIČKI
I JAMSTVENI ŽIG

ZajedniČki
Žig

Članak
53.

Kao
zajednički žig može se zaštititi svaki znak u smislu članka 2. ovoga Zakona
koji je kao takav naznačen u prijavi za registraciju žiga i koji je prikladan
za razlikovanje proizvoda ili usluga članova ili partnera određene pravne osobe
od proizvoda ili usluga drugih poduzetnika i koji je namijenjen za zajedničko
označavanje proizvoda ili usluga stavljenih na tržište od strane članova ili
partnera te pravne osobe.

Jamstveni
Žig

Članak 54.

Kao jamstveni žig može se zaštititi svaki znak u
smislu članka 2. ovoga Zakona koji je namijenjen za označavanje kakvoće,
podrijetla, načina proizvodnje ili drugih zajedničkih obilježja proizvoda ili
usluga poduzetnika koji su pod nadzorom nositelja žiga i koji taj žig rabe.

Posebne
odredbe o zajedniČkim Žigovima i jamstvenim Žigovima

Članak 55.

(1) Odredbe ovoga Zakona i Pravilnika primjenjuju se
i na zajedničke žigove i na jamstvene ili certifikacijske žigove, osim ako u
ovom dijelu Zakona nije propisano drukčije.

(2) Odstupajući od odredbe iz članka 5. stavka 1.
točke 3. ovoga Zakona, znakovi ili oznake koji u trgovini mogu služiti za
označavanje zemljopisnoga podrijetla proizvoda ili usluga mogu se zaštititi kao
zajednički žig.

(3) Žig iz stavka 2. ovoga članka ne daje nositelju
pravo da trećoj strani u trgovačkom prometu zabrani uporabu znakova ili oznaka
iz stavka 2. ovoga članka, pod uvjetom da ih rabi u skladu s ustaljenom i poštenom
praksom u industrijskoj ili trgovačkoj djelatnosti. Posebno se na takav žig ne
može pozvati protiv treće strane koja ima pravo rabiti zemljopisni naziv.

Osobe
koje mogu biti nositelji zajedniČkoga Žiga

Članak 56.

Nositelj zajedničkoga žiga i podnositelj prijave za
registraciju zajedničkoga žiga mogu biti pravne osobe i udruženja proizvođača,
pružatelja usluga ili trgovaca koja u svoje ime mogu preuzimati obveze i
ostvarivati prava, sklapati ugovore ili obavljati druge pravne radnje.

Ugovor
o zajedniČkom Žigu

Članak 57.

Ugovor o zajedničkom žigu podnosi se uz prijavu za
registraciju žiga i mora sadržavati: popis osoba ovlaštenih za uporabu
zajedničkoga žiga, uvjete članstva, uvjete koji određuju takvu uporabu i
odredbe koje se odnose na povredu prava u slučaju zlouporabe zajedničkoga žiga
ili kršenja odredaba ugovora.

Uporaba
zajedniČkoga Žiga

Članak 58.

Pravo na uporabu zajedničkoga žiga ima svaka osoba
ovlaštena za njegovu uporabu, pod uvjetom da je udovoljeno svim uvjetima koje
ovaj Zakon propisuje u odnosu na uporabu žigova.

Izmjene
i dopune ugovora o zajedniČkom Žigu

Članak 59.

(1) Nositelj zajedničkoga žiga mora podnijeti Zavodu
sve izmjene i dopune ugovora koje se odnose na uporabu zajedničkoga žiga.

(2) Izmjene i dopune ugovora kojim se uređuje uporaba
zajedničkoga žiga imaju učinak prema trećim stranama nakon upisa u registar.

Dio
deveti

ZAŠTITA
ŽIGOVA PREMA MADRIDSKOM SPORAZUMU O MEĐUNARODNOJ REGISTRACIJI ŽIGOVA I
PROTOKOLU KOJI SE ODNOSI NA MADRIDSKI SPORAZUM

Posebne
odredbe o meĐunarodnim registracijama Žigova

Članak
60.

Na
međunarodne registracije žigova, čija je zaštita proširena na teritorij
Republike Hrvatske prema Madridskom sporazumu o međunarodnoj registraciji žigova
(u daljnjem tekstu: Madridski sporazum) i Protokolu koji se odnosi na Madridski
sporazum (u daljnjem tekstu: Protokol), primjenjuju se odredbe ovoga Zakona i
Pravilnika o žigu u svim pitanjima koja nisu uređena tim ugovorima, osim ako
odredbe ovoga dijela Zakona ne propisuju drukčije.

PodnoŠenje
prijave za meĐunarodnu registraciju Žiga i zahtjeva za upis promjene u
meĐunarodnom registru

Članak
61.

(1)
Prijava za međunarodnu registraciju žiga i zahtjevi za upis promjena u
međunarodnom registru podnose se Zavodu kako je propisano Madridskim
sporazumom, Protokolom, Zajedničkim pravilnikom Madridskoga sporazuma i
Protokola (u daljenjem tekstu: Zajednički pravilnik), ovim Zakonom i
Pravilnikom.

(2) Ako prijava za međunarodnu registraciju žiga ili
zahtjev za upis promjena u međunarodnom registru nisu podneseni kako je
propisano Madridskim sporazumom, Protokolom, Zajedničkim pravilnikom i
Pravilnikom o žigu, Zavod poziva podnositelja prijave ili zahtjeva da u roku od
30 dana od dana primitka poziva uredi prijavu ili zahtjev.

(3) Na zahtjev, rok iz stavka 2. ovoga članka može se
produžiti najviše za 60 dana.

(4) Ako je prijava za međunarodnu registraciju žiga
podnesena u skladu sa stavkom 1. ovoga članka i ako su uplaćene propisana
pristojba i naknada troškova, Zavod prosljeđuje prijavu Međunarodnom uredu
Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (u daljnjem tekstu:
Međunarodni ured).

(5) Ako podnositelj prijave za registraciju žiga ili
zahtjeva za upis promjena u međunarodnom registru u propisanom roku ne postupi
prema pozivu Zavoda i ne ukloni utvrđene nedostatke u smislu stavka 2. ovoga
članka, prijava ili zahtjev zaključkom se odbacuje.

Pristojbe

Članak
62.

Sve
pristojbe koje se moraju platiti prema Madridskom sporazumu i Protokolu plaćaju
se izravno Međunarodnom uredu.

Upis
u registar Žigova

Članak
63.

Datum i
broj međunarodne registracije žiga upisuje se u registar žigova koji vodi
Zavod, ako je međunarodna prijava rezultirala registracijom.

Odbijanje
zaŠtite meĐunarodne registracije Žiga

Članak
64.

Za
nositelja međunarodne registracije žiga rok iz članka 24. stavka 2. ovoga
Zakona zamjenjuje se rokom od četiri mjeseca od datuma obavijesti o odbijanju
zaštite.

Prigovor
na meĐunarodnu registraciju Žiga

Članak
65.

(1) Za
potrebe međunarodnih registracija žigova prema Madridskom sporazumu i
Protokolu, objava prijave propisana u članku 25. ovoga Zakona zamjenjuje se
objavom međunarodne registracije žiga u službenom glasilu o međunarodnim
registracijama žigova koje izdaje Međunarodni ured (u daljnjem tekstu:
međunarodno službeno glasilo).

(2) Rok za podnošenje prigovora na međunarodnu
registriraciju žiga počinje teći od prvoga dana mjeseca koji slijedi mjesec
naznačen na izdanju međunarodnoga službenoga glasila u kojemu je ta međunarodna
registracija žiga objavljena.

(3) U postupku povodom prigovora na međunarodnu
registraciju žiga Zavod, u skladu s Madridskim sporazumom ili Protokolom,
nositelju međunarodne registracije žiga dostavlja obavijest o privremenom
odbijanju na temelju prigovora i poziva ga da imenuje zastupnika koji u roku od
četiri mjeseca od datuma obavijesti o odbijanju mora Zavodu dostaviti punomoć o
zastupanju. Primjerak prigovora dostavlja se zastupniku nakon podnošenja
punomoći o zastupanju. Rok za očitovanje na prigovor je 60 dana od dana
primitka primjerka prigovora od strane zastupnika.

(4)
Rokovi iz stavka 3. ovoga članka ne mogu se produžavati.

Prigovor
i postupak proglaŠavanja Žiga niŠtavim na temelju meĐunarodne registracije Žiga

Članak
66.

Ako je
na temelju međunarodne registracije žiga pokrenut postupak prigovora i postupak
proglašavanja žiga ništavim, za potrebe dokazivanja uporabe žiga datumom
njezine registracije smatra se datum kojega je istekao rok iz članka 5. stavka
2. Madridskoga sporazuma ili članka 5. stavka 2. podstavka a) Protokola ili,
ako na taj datum postupak odobravanja zaštite ili postupak po prigovoru još
nije bio okončan, datum obavijesti o konačnoj odluci Zavoda o odobravanju
zaštite upućene Međunarodnom uredu.

ProglaŠavanje
meĐunarodne registracije Žiga niŠtavom
i opoziv meĐunarodne registracije Žiga

Članak
67.

(1) U
postupcima povodom zahtjeva za proglašavanje međunarodne registracije žiga
ništavom i zahtjeva za opoziv međunarodne registracije žiga Zavod obavješćuje
nositelja međunarodne registracije žiga o podnesenom zahtjevu i poziva ga da
imenuje zastupnika koji u roku od 60 dana od dana primitka poziva mora Zavodu
dostaviti punomoć o zastupanju.

(2) Rok iz stavka 1. ovoga članka ne može se produžavati.

(3) Primjerak zahtjeva dostavlja se zastupniku nakon
podnošenja punomoći o zastupanju. Rok za očitovanje na zahtjev je 60 dana od
dana primitka primjerka zahtjeva od strane zastupnika.

(4) Na zahtjev, rok iz stavka 3. ovoga članka može se
produžiti najviše za 60 dana.

(5) U postupku opoziva međunarodne registracije žiga,
za potrebe dokazivanja uporabe, datumom njezine registracije smatra se datum
propisan u članku 66. ovoga Zakona.

Dio
deseti

ZAJEDNIČKE
ODREDBE O POSTUPKU PRED ZAVODOM

Drugi
propisi koji se primjenjuju u postupku pred Zavodom

Članak
68.

Na
pojedina pitanja postupka, koja nisu uređena ovim Zakonom, primjenjivat će se
odredbe Zakona o općem upravnom postupku.

Pristojbe
i naknade troŠkova postupka

Članak 69.

(1) Za postupke propisane ovim Zakonom plaćaju se
pristojbe i naknade troškova postupka u skladu s posebnim propisima.

(2) Ako pristojbe ili naknade troškova iz stavka 1. ovoga
članka ne budu plaćene, prijava ili zahtjev će se odbaciti, a u slučaju
neplaćanja odgovarajuće pristojbe ili naknade troškova za produženje
vrijednosti žiga, žig prestaje vrijediti.

SvjedodŽba
o pravu prvenstva

Članak
70.

Na zahtjev podnositelja prijave za registraciju žiga
ili nositelja žiga i nakon uplate propisane pristojbe i naknade troškova, Zavod
izdaje svjedodžbu o pravu prvenstva.

Registar
Žigova

Članak
71.

(1) Zavod vodi registar žigova koji sadržava podatke
čiji je upis propisan ovim Zakonom i Pravilnikom.

(2) Svaka osoba ima pravo uvida u registar žigova.

(3) Na zahtjev svake zainteresirane osobe i nakon
uplate propisane pristojbe i naknade troškova, Zavod izdaje izvadak i ispis iz
registra žigova.

SluŽbeno
glasilo

Članak
72.

Zavod
izdaje službeno glasilo u kojemu se objavljuju svi podaci čija je objava
propisana ovim Zakonom i Pravilnikom.

PretraŽivanje

Članak 73.

Zavod obavlja, na zahtjev svake zainteresirane osobe,
usluge pretraživanja na istovjetnost i sličnost prijavljenih i registriranih žigova
koji vrijede u Republici Hrvatskoj.

Zastupanje
pred Zavodom

Članak
74.

(1)
Fizičke ili pravne osobe koje nemaju prebivalište ili stvarno i djelatno
industrijsko ili trgovačko sjedište u Republici Hrvatskoj mogu ostvarivati
prava iz ovoga Zakona u postupcima pred Zavodom samo preko ovlaštenih
zastupnika.

(2)
Opća načela zastupanja i posebni uvjeti na temelju kojih osobe iz stavka 1.
ovoga članka mogu ostvarivati prava iz ovoga Zakona uređeni su posebnimpropisima.

Dio
jedanaesti

GRAĐANSKOPRAVNA
ZAŠTITA

TuŽba
zbog povrede prava

Članak
75.

(1)
Nositelj žiga, ako su mu povrijeđena ili ugrožena prava iz članka 7. ovoga
Zakona, može tužbom zahtijevati od nadležnoga suda:

1.
utvrđivanje postojanja povrede žiga,

2.
zabranu izvršene ili namjeravane povrede žiga,

3.
uklanjanje stanja nastaloga izvršenom povredom žiga,

4.
nalaganje tuženiku davanja obavijesti o identitetu trećih osoba uključenih u
proizvodnju i distribuciju robe ili usluga koje povređuju žig te o njihovim
distribucijskim kanalima,

5.
naknadu štete,

6.
objavljivanje presude na trošak tuženika.

(2)
Povredom žiga u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se i njegovo oponašanje,
kao i uporaba zajedničkoga žiga i jamstvenoga žiga protivno ugovoru o
zajedničkome žigu ili jamstvenome žigu.

(3)
Postupak povodom tužbe u smislu stavka 1. ovoga članka je hitan.

Zahtjev
za uniŠtenje

Članak
76.

(1) Na
zahtjev tužitelja sud može narediti uništenje predmeta koji su protupravno
obilježeni žigom, a nalaze se u posjedu tuženika.

(2) Sud
odlučuje o tome hoće li se predmeti protupravno obilježeni žigom uništiti,
učiniti neraspoznatljivim ili će se uporabiti na drugi način.

Zastara

Članak
77.

Tužba
zbog povrede žiga može se podnijeti u roku od tri godine od saznanja za povredu
i počinitelja, a najkasnije pet godina od izvršene povrede.

Privremene
mjere

Članak 78.

(1) Ako nositelj žiga učini vjerojatnim da je njegovo
pravo povrijeđeno ili da postoji opasnost od povrede, zbog čega mu prijeti
nenadoknadiva šteta, može od suda zahtijevati:

1. izricanje privremene mjere zabrane obavljanja
postupaka kojima se vrijeđa pravo nositelja žiga,

2. privremeno oduzimanje predmeta protupravno obilježenih
žigom ili njihovo isključenje iz prometa,

3. mjere za osiguranje dokaza o predmetima
protupravno obilježenih žigom i mjere za očuvanje postojećega stanja.

(2) Nositelj žiga može zahtijevati izricanje
privremenih mjera i prije podnošenja tužbe, uz uvjet da tužbu podnese u roku od
20 radnih dana ili 31 kalendarskoga dana, ovisno o tome koji je rok dulji.

(3) Ako nositelj žiga ne podnese tužbu u roku iz
stavka 2. ovoga članka, sud može na temelju zahtjeva tuženika postupak
obustaviti i ukinuti zahtijevane mjere.

(4) Sudske vlasti mogu po potrebi donijeti privremene
mjere bez saslušanja druge stranke, osobito ako postoji vjerojatnost da svaka
odgoda nositelju žiga nanese nenadoknadivu štetu ili ako je očigledno da
postoji opasnost od uništenja dokaza.

Naknada
Štete

Članak
79.

(1) Sud
može odrediti nositelju žiga naknadu štete ako se dokaže da su zahtijevane
mjere iz članka 78. stavka 1. ovoga Zakona neutemeljene.

(2) Sud može odrediti nositelju žiga polog
odgovarajućega novčanog iznosa radi osiguranja osobe protiv koje se izriče
privremena mjera.

Dio
dvanaesti

PREKRŠAJNE
ODREDBE

Članak
80.

(1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja tuđi žig neovlašteno rabi,
reproducira ili oponaša, ističe na proizvodima ili pakiranjima**,** nudi
proizvode obilježene tuđim žigom, stavlja ih na tržište ili skladišti u te
svrhe pod tuđim žigom uvozi ili izvozi proizvode obilježene tuđim žigom, tuđi žig
rabi pri pružanju usluga ili na poslovnim dokumentima i u reklamiranju (članak
7.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će
se novčanom kaznom od 2.000,00 do 8.000,00 kuna fizička osoba.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će
se novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj
osobi.

(4) Proizvodi koji su bili namijenjeni ili
uporabljeni za počinjene prekršaje iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka oduzet će
se, a sud će odlučiti o tome hoće li se predmeti protupravno obilježeni žigom
uništiti, učiniti neraspoznatljivim ili će se uporabiti na drugi način.

Dio
trinaesti

PRIJELAZNE
I ZAVRŠNE ODREDBE

Postupci
povodom prijave za registraciju Žiga u tijeku

Članak
81.

Postupci
povodom prijava žigova koje su podnesene prije dana početka primjene ovoga
Zakona, a koji nisu završeni do dana početka primjene ovoga Zakona, nastavit će
se prema odred­bama ovoga Zakona.

Drugi
postupci u tijeku

Članak 82.

(1) Postupci zbog povrede žiga ili prava iz prijave
za registraciju žiga, koji do dana početka primjene ovoga Zakona nisu završeni,
dovršit će se prema propisima koji su bili na snazi do dana početka primjene
ovoga Zakona.

(2) Postupci za proglašavanje rješenja o priznanju žiga
ništavim i postupci povodom zahtjeva za prestanak vrijednosti žiga zbog
neuporabe koji do dana početka primjene ovoga Zakona nisu završeni dovršit će
se prema propisima koji su bili na snazi do dana početka primjene ovoga Zakona.

Provedbeni
propis

Članak 83.

Pitanja izčlanaka: 15. stavka 3.; 21. stavka
1.; 25.stavka 2.; 27.stavka 4.; 33.stavka 3.; 34.
stavka 2.; 35. stavka 2.; 37. stavka 3.; 38. stavka 4.; 39. stavka 8.; 40.
stavka 4.; 44. stavka 8.; 46. stavka 4.; 49. stavka 8.; 61. stavka 1.; 71.
stavka 1. i članka 72. ovoga Zakona uredit će ministar nadležan za rad Zavoda
pravilnikom koji će donijeti na prijedlog ravnatelja Zavoda do početka primjene
ovoga Zakona.

Prestanak
vrijednosti drugih propisa

Članak 84.

Danom početka primjene ovoga Zakona prestaju važiti
odredbe Zakona o žigu (»Narodne novine«, br. 78/99. i 127/99.), osim odredbe o
zastupanju (članak 59.) koja se primjenjuje do donošenja posebnoga propisa.

Stupanje
na snagu ovoga Zakona

Članak 85.

Ovaj Zakon stupa na snagu
osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1.
siječnja 2004.

Klasa: 038-02/03-01/02
Zagreb, 15. listopada 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
            Hrvatskoga sabora
            **Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 173/2003-2495