## Ukaz o proglašenju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o neposrednim porezima

### NN 25/1993 (31.3.1993.), Ukaz o proglašenju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o neposrednim porezima

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o neposrednim porezima

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o neposrednim porezima.
koji je Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske donio na sjednici 25.
ožujka 1993.

Broj : PA4-10/ 1-83.

Zagreb, 31. ožujka 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o izmjenama i dopunama Zakona o neposrednim porezima

Članak 1.

U Zakonu o neposrednim porezima ("Narodne novine", br.19/90,
28/80,14/91. i 73/91.) u članku 1. stavak 2, briše se.

Članak 2.

Članak 2. briše se.

Članak 3.

U članku 4. stavku 1. riječi "odnosno odluke skupštine društveno-političke
zajednice" brišu se.

Članak 4.

Članak 8. briše se.

Članak 5.

U članku 10. stavak 3. briše se.

Članak 6.

U članku 12. stavak 2. mijenja se i glasi: "Iznimno u slučajevima
značajnog rasta cijena mogu se tijekom godine mijenjati propisi u cilju
usklađivanja poreznih obveza s tekućim rastom cijena."

Članak 7.

U članku 13. stavak 2. mijenja se i glasi: "Porez na dobit plaća
se tijekom godine kao akontacija, a konačni iznos poreza utvrduje se po
godišnjem obračunu."

Članak 8.

U članku 16. stavak 5. briše se.

Članak 9.

Članak 21. mijenja se i glasi: "Osnovica poreza na dobit je razlika
između prihoda i rashoda utvrđena u skladu s propisima o računovodstvu,
korigirana u skladu s odredbama ovoga Zakona. Visinu i način obračuna amortizacije
i revalorizacije stalnih sredstava, koji se priznaju u rashode propisuje
Vlada Republike Hrvatske. Troškovi koji se odnose na dnevnice za službena
putovanja, upotrebu privatnog automobila u službene svrhe, prehranu tijekom
rada i prijevoz na posao i s posla priznaju se u rashode u iznosima utvrđenim
općim kolektivnim ugovorima, a troškovi koji se odnose na regres za korištenje
godišnjeg odmora, otpremninu radi odlaska u mirovinu, na odvojeni život
i nagrade učenicima i studentima za vrijeme prakse priznaju se u rashode
u najmanjim iznosima utvrđenim općim kolektivnim ugovorima. Terenski dodatak
priznaje se u rashode najviše do iznosa utvrđenih za dnevnice za službena
putovanja, a pomoć u slučaju smrti djelatnika, bračnog supružnika, roditelja
ili djece, nastupanja teške invalidnosti djelatnika, nastupenja teške invalidnosti
bračnog supružnika, roditelja ili djece djelatnika u domovinskom ratu,
bolovanja dužeg od 90 dana i otklanjanja posljedica elementarne nepogode
ili požara priznaju se u rashode u stvarno isplaćenim iznosima. Jubilarne
nagrade priznaju se u rashode do iznosa utvrđenog za otpremnine. Pravnim
osobama, koje ne zapošljavaju niti jednog radnika, u rashode se ne priznaju
troškovi dnevnica za službena putovanja ni troškovi prijevoza na rad i
s rada. Troškovi reprezentacije priznaju se u rashode u visini 50% obračunatih
troškova. Dugoročna rezerviranja nematerijalnih i materijalnih troškova
priznaju se u rashode pravnim osobama u visini i pod uvjetima koje propiše
ministar financijs. U osnovicu poreza na dobit iz stavka 1. ovoga članka
ne ulaze iznosi primljenih dividendi i naknada ulagačima na koje je plaćen
porez na dobit kod pravne osobe isplatitelja dividendi i naknade ulagačima."

Članak 10.

Iza članka 21. dodaje se članak 21a. koji glasi: "Članak 21a. Pravna
osoba, koja odobrava novčane zajmove i kredite fizičkim osobama po kamatnoj
stopi nižoj od eskontne stope Narodne banke Hrvatske, osim banaka i financijskih
organizacija, plaća posebni porez na dobit u iznosu razlike kamata obračunatih
primjenom eskontne stope Narodne banke Hrvatske i ugovorene kamatne stope.
Porez iz stavka 1. ovoga članka obraćunava se istekom ugovorenog roka kreditiranja
i krajem poslovne godine zbog konačnog obračuna. Ministar financija donijet
će po potrebi upute za provedbu odredaba ovoga članka."

Članak 11.

U članku 26. stavku 1. iza riječi "Hrvatske" stavlja se točka,
a ostali dio rećenice briše se. Dodaje se stavak 8. koji glasi: "Porez
na dobit ne plaćaju privredne jedinice kazneno-popravnih ustanova."

Članak 12.

Članak 28. mijenja se i glasi: "Pravnim i fizičkim osobama, koje
tijekom poslovne godine ulože sredstva u povećanje ili modernizaciju proizvodnih
kapaciteta u vlastitom poduzeću odnosno radnji, umanjuje se osnovica poreza
na dobit za iznos ulaganja, a najviše do ostvarene dobiti. Pod proizvodnim
kapacitetima u smislu stavka 1. ovoga članka, podrazumijevaju se ulaganja
u industrijske, rudarske, poljoprivredne, šumarske, vodoprivredne, ribarske,
građevinske, pomorske. prometne i djelatnosti pošte i telekomunikacije,
građevinsko-zanatske, proizvodno-zanatske djelatnosti, zatim ulaganja u
ugostiteljsko-turističke objekte smještaja i prehrane, u proizvodne radne
jedinice i pogone u sastavu neproizvodnih pravnih osoba, koje su registrirane
za obavljanje jedne ili više proizvodnih djelatnosti te ulaganja u znanstveno-istraživačke
ili istraživačko razvojne institucije."

Članak 13.

Članak 30. mijenja se i glasi: "Pravne osobe, koje plaćaju porez
na dobit, dužne su radi evidentiranja prihoda i rashoda voditi poslovne
knjige u skladu s propisima o računovodstvu. Fizičke osobe, koje porez
plaćaju prema ostvarenoj dobiti, dužne su voditi samo knjigu prihoda i
rashoda. Ministar financija propisuje oblik, sadržaj i način vođenja knjige
prihoda i rashoda."

Članak 14.

Članak 31. mijenja se i glasi: "Obveznik poreza iz plaće je fizička
osoba koja ostvaruje plaću u zemlji po osnovi radnog odnosa i fizička osoba
koja je upućena na rad u inozemstvo po osnovi radnog odnosa zasnovanog
u Republici Hrvatskoj. Obveznik poreza iz plaće je i strana fizička osoba,
ako u Republici Hrvatskoj ostvaruje plaću iz radnog odnosa. Obveznik poreza
iz stavka 1. ovoga članka je i fizička osoba koja samostalno obavlja djelatnost,
a porez na dobit plaća prema ostvarenoj dobiti"

Članak I5.

Članak 32. mijenja se i glasi:. "Osnovica poreza iz plaće je svako
pojedino primanje iz radnog ondosa, ako ovim Zakonom pojedina primanja
nisu izuzeta od plaćanja poreza. Osnovicu poreza za rad u inozemstvu čini
plaća koju bi radnik ostvario radom u zemlji. Osnovica poreza za fizičke
osobe koje samostalno obavljaju djelatnost, a porez na dobit plaćaju prema
ostvarenoj dobiti je plaća koja ne može biti manja od visine utvrđene kolektivnim
ugovorom."

Članak 16.

Članak 33. mijenja se i glasi: "Plaćom u smislu ovoga Zakona smatraju
se i novćana primanja članova predstavničkih tijela, društvenih i drugih
organizacija za rad u tim tijelima i,organizacijama, naknade i nagrade
za rad sudaca porotnika koji nemaju svojstvo djelatnika u sudu te stipendije
isplaćene iznad visine osnovne plaće. Plaćom u smislu ovoga Zakona smatraju
se i premije osiguranja, koje su pravne i fizičke osobe platile osiguravajućim
društvima za svoje djelatnike i druge osobe po osnovi osiguranja života
ili njihove imovine."

Članak 17.

Članak 34. mijenja se i glasi: "Osnovica poreza iz plaće je svako
pojedinačno ostvareno primanje. Propise o načinu obračunavanja i plaćanja
poreza.iz plaća donosi ministar financija."

Članak 18.

Članak 35. mijenja se i glasi: "Stope poreza iz plaće su proporcionalne
i različite ovisno o vrsti plaće, a utvrđuju se posebnim zakonom."

Članak 19.

Članak 36. mijenja se i glasi: "Porez iz plaće ne plaća se iz:

1. mirovina i invalidskih primanja po bilo kojoj osnovi, te primanja
po osnovi posebnih propisa o zbrinjavanju ratnih invalida i članova uže
obitelji poginulih boraca, civilnih invalida rata; odnosno članova njihovih
obitelji;

2. doplatka na djecu i novčane pomoći za opremu novorođenog djeteta;

3. socijalne pomoći:

4. isplate sredstava po osnovi osiguranja života i imovine;

5. pomoći zbog uništenja i oštećenja imovine od ratnih, elementarnih
i drugih izvanrednih dogadaja;

6. nagrade za životno djelo koje se daju kao opće društveno priznanje
za uspjeh u znanosti, prosvjeti, kulturi i drugim društvenim djelatnostima;

7. nagrada koje daje Organizacija ujedinjenih naroda ili njezine organizacije,
međunarodne organizacije i strane nacionalne organizacije za rad u oblasti
znanosti, kulture, umjetnosti i drugim društvenim djelatnostima;

8. naknade troškova koji se odnose na dnevnice za službena putovanja,
naknade prijevoza na rad i s rada, nakade za smještaj i prehranu na terenu
i izdataka za topli brok do iznosa utvrđenim kolektivnim ugovorima;

9. otpremnine koja se daje prilikom odlaska u mirovinu ;

10. naknade za vrijeme vojne službe u oružanim snagama Republike Hrvatske:

11. naknade za vrijeme privremene nezaposlenosti;

12. nagrada učenicima i studentima za vrijeme njihova praktičnog rada:

13. primanja studenata i đaka na redovnom školovanju za rad preko studentskih
i đačkih organizacija;

14. plaća invalida i drugih invalidnih osoba zaposlenih u poduzećima
za zapošljavanje invalida, kao i iz nagrada osoba koje se nalaze na profesionalnoj
rehabilitaciji u tim poduzećima;

15. naknada i nagrada koje osudene osobe primaju za rad u kaznenopopravnim
ustanovama ili odgojnim ustanovama i u domovima za preodgoj."

Članak 20.

Članak 37. briše se.

Članak 21.

Članak 37a. mijenja se i glasi: "Članak 37a. Porez iz plaće ne
plaća se iz minimalnih plaća pod uvjetom da ih primaju svi djelatnici zaposleni
kod pravnih i fizičkih osoba. Oslobođenje od plaćanja poreza iz stavka
1. ovoga članka konačno je ako prosjećni iznos plaće svakog pojedinog djelatnika
po godišnjem obračunu ne prelazi iznos minimalne plaće. Ako prosječni iznos
plaće po godišnjem obračunu prelazi iznos minimalne plaće, naknadno će
se iz plaće radnika obračunati i naplatiti porez iz plaće na sve iznose
koji su djelatnicima isplaćeni u obraćunskom razdoblju."

Članak 22.

Članak 38. mijenja se i glasi: "Obračunati iznos poreza iz plaće
djelatnika koji je upućen na rad u inozemstvo po osnovi radnog odnosa zasnovanog
u Republici Hrvatskoj umanjuje se za porez koji je na to primanje plaćen
u inozemstvu."

Članak 23.

Članak 39. mijenja se i glasi. "Porez iz plaće ne plaćaju:

1. šefovi stranih diplomatskih misija akreditirani u Republici Hrvatskoj
te članovi njihovih domaćinstava, ako ti članovi domaćinstava nisu hrvatski
državljani ili nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,

2. šefovi stranih konzulata u Republici Hrvatskoj i konzularni funkcionari
ovlašteni da obavljaju konzularne funkcije te članovi njihovih domaćinstava,
ako ti članovi nisu hrvatski državljani ili nemaju prebivalište u Republici
Hrvatskoj,

3. funkcionari UN i njenih specijalnih agencija, eksperti tehničke pomoći
UN i njenih specijaliziranih agencija,

4. osobe zaposlene kod stranih diplomatskih misija, konzulata i međunarodnih
organizacija, osobe zaposlene kod šefova diplomatskog osoblja stranih diplomatskih
misija i međunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj ako nisu hrvatski
državljani ili nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj. Porez iz plaće
ne plaćaju počasni konzularni funkcionari stranih konzulata u Republici
Hrvatskoj što ih primaju od države koja ih je imenovala za obavljanje konzularnih
funkcija."

Članak 24.

Članak 40. mijenja se i glasi: "Obveznik poreza iz plaće koji primi
plaću neposredno iz inozemstva za rad obavljen u Republici Hrvatskoj, plaća
iz tako ostvarenog primanja porez iz plaće ako se na to primanje ne plaća
druga vrsta poreza."

Članak 25.

U članku 67. dodaju se stavci 4., 5. i 6. koji glase: "Obveznik
poreza na prihod od imovine je i fizička osoba koja ostvari prihod preprodajom
stvari veće i trajnije upotrebne vrijednosti, bez obzira da li je stvar
prodana u nepromijenjenom ili promijenjenom stanju. Stvarima veče i trajnije
uporabne vrijednosti smatraju se nekretnine i pokretne stvari ako im vrijednost
pojedinačno ili ukupno iznosi preko jednogodišnje prosječne plaće zaposlenih
u gospodarstvu Republike iz prethodne godine. Ako su pokretne stvari preprodavane
nakon godinu dana, a nekretnine nakon tri godine od dana njihove kupnje
ne plaća se porez na prihod od imovine."

Članak 26.

U članku 69. dodaju se stavci 2. i 3. koji glase: "Osnovica poreza
na prihod od imovine od preprodaje nekretnina i stvari veće i trajnije
upotrebne vrijednosti je razlika između nabavne i prodajne cijene umanjene
za porast cijena. Ako su u razdoblju od kupnje do preprodaje nekretnine
ili pokretne stvari izmijenjene cijene, nabavna cijena valorizirat će se
prema cijenama u čast preprodaje."

Članak 27.

U članku 74. dodaje se stavak 2. koji glasi: "Porez na prihod od
imovine ne plaća se na preprodaju vlastitog stana ili stambene zgrade zajedno
sa zemljištem, ako je porezni obveznik stanovao u stanu najmanje dvije
godine neposredno prije preprodaje stana ili stambene zgrade."

Članak 28.

U članku 99. stavak 2. mijenja se i glasi: "Iznimno, u slučajevima
značajnog rasta cijena može se tijekom godine mijenjati propisani način
utvrđivanja i naplate poreza."

Članak 29.

U članku 102. stavku 1. riječi "periodičnom obračunu" zamjenjuju
se riječima "godišnjem obračunu". Iza stavka 3. dodaju se dva
stavka koji glase: "Akontacija poreza, koja se plaća mjesečno. povečava
se za visinu 70% eskontne stope Narodne banke Hrvatske propisane za mjesec
za koji se plaća akontacija poreza na dobit. Izuzetno od odredbe stavka
1, ovoga članka porezna uprava može odobriti obvezniku poreza na dobit
plaćanje mjesečne akontacije i na temelju polugodišnjeg obračuna."

Članak 30.

Članak 103. mijenja se i glasi: Porez na dobit pravnih osoba i fizičkih
osoba. koje porez plaćaju prema ostvarenoj dobiti, utvrđuje se godišnjim
obračunom. Obrasce iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar financija.
Godišnji obračun iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se za godinu za koju
se obračunava i plaća porez na dobit. Godišnji obračun iz stavka 1. ovoga
članka i uplatu poreza po ovom obračunu pravne osobe dostavljaju nadležnoj
službi kod koje imaju žiro-račun do konca ožujka za prethodnu godinu. Godišnji
obračun i uplatu poreza fizičke osobe koje porez plaćaju premza ostvarenoj
dobiti, dostavljaju upravi prihoda do konca ožujka za prethodnu godinu\_"

Članak 31.

Članak 105. mijenja se i glasi: "Ako pravna osoba u propisanom
roku ne preda godišnji obračun i ne uplati obračunati porez, nadležna organizacija
kod koje ta pravna osoba ima žiro-račun, dužna je u roku osam dana od dana
isteka roka za dostavu obračuna, obavijestiti mjesno nadležnu upravu prihoda.
radi utvrđivanja poreznih obveza. Ako fizička osoba koja plaća porez prema
ostvarenoj dobiti, u propisanom roku ne dostavi godišnji obračun i ne uplati
obračunati porez, uprava prihoda utvrdit će rješenjem poreznu obvezu. Fizičke
osobe, koje porez na dobit plaćaju prema paušalnom godišnjem iznosu, dužne
su upravi prihoda dostaviti izvještaj o ostvarenom ukupnom prihodu. troškovima
poslovanja i isplaćenim plaćama za razdoblje siječanj - lipanj odnosno
za razdoblje siječanj -prosinac do 15. srpnja odnosno 15. siječnja na obrascu
polugodišnjeg i godišnjeg obračuna. Oblik i sadržaj polugodišnjeg odnosno
gndišnjeg obračuna propisuje ministar financija."

Članak 32.

U članku 107. stavku 1. i 2. riječi "periodičnog obračuna odnosno
završnog računa" zamjenjuju se riječima "godišnjeg obračuna"
u odgovarajućem padežu.

Članak 33.

U članku 118. iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4. koji glasi : "Banke
i druge financijske organizacije, koje obavljaju poslove platnog prometa.
dužne su nadležnoj upravi prihoda na njen zahtjev dostaviti podatke o prometu
nerezistentnih računa pravnih i fizičkih osoba, koji se odnose na prihode
koji podliježu plaćanju poreza." Dosadašnji stavci 4. i 5. postaju
stavci 5. i 6.

Članak 34.

U članku 186. stavku 1. riječi "od 12.000 do 600.000 hrvatskih
dinara" zamjenjuju se rije"ima "u dinarskoj protuvrijednosti
od 200 do 8.000 DEM". U stavku 2. riječi "od 600 do 4.000 hrvatskih
dinara" zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti
od 100 do 1.000 DEM".

Članak 35.

U članku 187. riječi "od 4.000 do 40.000 hrvatskih dinara"
zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 500
DEM". U točki 6. riječi "(članak 105. stavak 1. i 2.)" zamjenjuju
se riječima "(članak 103. i 105)".

Članak 36.

U članku 188. riječi "od 6.000 hrvatskih dinara" zamjenjuju
se riječima "dinarske protuvrijednosti od 50 DEM".

Članak 37.

U članku 189. stavku 1. riječi "od 4.000 do 40.000 hrvatskih dinara"
zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 500
DEM".

Članak 38.

U članku 190. stavku 1. riječi "od 4.000 do 40.000 hrvatskih dinara"
zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 500
DEM". U stavku 3. riječi "od 2.000 do 10.000 hrvatskih dinara"
zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 400
DEM".

Članak 39.

U članku 191. stavku 1. riječi "od 10.000 do 400.000 hrvatskih
dinara" zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti
od 200 do 5.000 DEM". U stavku 2. riječi "od 2.500 do 40.000
hrvatskih dinara" zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti
od 100 do 1.000 DEM".

Članak 40.

U članku 192. stavku 1. riječi "od 2.500 do 200.000 hrvatskih dinara"
zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 4.000
DEM". U stavku 2. riječi "od 2.500 do 40.000 hrvatskih dinara"
zamjenjuju se riječima "u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do l.000
DEM".

Članak 41.

Za prekršaje iz članaka 186.,187., 190.,191. i 192. ovoga Zakona učinjene
u povratu drugi puta, nadležni organ izreći će, uz novčanu kaznu i zaštitnu
mjeru oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti u trajanju do šest mjeseci.
Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka učinjene u povratu treći put nadležni
organ izreći će uz novčanu kaznu i zaštitnu mjeru oduzimanja dozvole za
obavljanje djelatnosti. Iznimno od odredbe stavka1. i 2. ovoga članka,
ako bi se oduzimanjem dozvole za obavljanje djelatnosti dovelo do većih
štetnih posljedica i poremećaja u gospodarstvu ili do većeg otpuštanja
zaposlenih djelatnika, može se kod prekršaja u povratu izreći samo novčana
kazna.

Člariak 42.

Iznosi novčanih kazni iz članaka 186.187.,188.,189.,190., 191. i 192.
ovoga Zakona izriču se u hrvatskim dinarima prema srednjem tečaju DEM Narodne
banke Hrvatske na dan izricanja kazne, a valorizlraju se prema srednjem
tečaju DEM Narodne banke Hrvatske na dan plaćanja kazne.

Članak 43.

U svim odredbama Zakona riječi "osobni dohodak" i riječ "Jugoslavija"
zamjenjuju se riječima "plaća" i "Republika Hrvatska"
u odgovarajućem broju i padežu.

Članak 44.

OvIašćuje se Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora Republike
Hrvatske da utvrdi i izda pročišćeni tekst Zakona o neposrednim porezima.

Članak 45.

Danom primjene ovoga Zakona prestaje važiti Uredba o izmjenama i dopunama
Zakona o neposrednim porezima ("Narodne novine", br. 40/92).

Članak 46.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama", osim članka 12. koji se primjenjuje od 1. siječnja 1993.
godine.

Klasa: 410-01/93-01/04

Zagreb, 25. ožujka 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 25/1993-438