### NN 136/2025 (5.11.2025.), Zakon o provjeri stranih ulaganja

HRVATSKI SABOR

2010

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKU

O PROGLAŠENJU ZAKONA O PROVJERI
 STRANIH ULAGANJA

Proglašavam Zakon o provjeri stranih ulaganja, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 24. listopada 2025.

Klasa: 011-02/25-02/77

Urbroj: 71-10-01/1-25-2

Zagreb, 30. listopada 2025.

Predsjednik
 Republike Hrvatske
 Zoran Milanović, v. r.

ZAKON

O PROVJERI STRANIH ULAGANJA

DIO PRVI
 OPĆE ODREDBE

Predmet ovoga Zakona

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje postupak provjere i kontrole stranih ulaganja, određuju se nadležna tijela u postupku provjere stranih ulaganja i njihove obveze, obveznici i strani ulagatelji, suradnja Republike Hrvatske s Europskom komisijom (u daljnjem tekstu: Komisija) i državama članicama Europske unije (u daljnjem tekstu: Unija) te druga pitanja od važnosti za područje provjere stranih ulaganja.

Pravo Europske unije

Članak 2.

Ovim se Zakonom osigurava provedba Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (Tekst značajan za EGP) (SL L 79 I/1, 21. 3. 2019.) (u daljnjem tekstu: Uredba (EU) 2019/452).

Odgovarajuća primjena drugih propisa

Članak 3.

(1) Na sva pitanja kojima se uređuju trgovačka društva primjenjuju se odredbe zakona koje uređuju osnivanje, ustroj, prestanak i statusne promjene trgovačkog društava, osim ako je drukčije propisano ovim Zakonom.

(2) Na sva pitanja kojima se uređuje pravo vlasništva i druga stvarna prava primjenjuju se odredbe zakona te drugih posebnih propisa kojima se uređuje pravo vlasništva i druga stvarna prava, osim ako je drukčije propisano ovim Zakonom.

Odnos s drugim propisima i izuzeća od primjene
 ovoga Zakona

Članak 4.

(1) Odredbe ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju na sve vrste koncesija, uključujući i ugovore o javno-privatnom partnerstvu, propisane općim zakonom kojim se uređuju koncesije i posebnim propisima kojima je uređeno davanje koncesija odnosno zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo, u kojima se kao koncesionar pojavljuje strani ulagatelj.

(2) Odredbe ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju na slobodne zone uređene zakonom o slobodnim zonama, u kojima se kao nositelj suglasnosti za osnivanje slobodnih zona, upravitelj zone ili njezina odvojenog dijela i/ili korisnik zone pojavljuje strani ulagatelj.

(3) Odredbe ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju na koncentracije uređene propisima o zaštiti tržišnog natjecanja u kojima se kao sudionik koncentracije pojavljuje strani ulagatelj.

(4) Od postupanja u slučaju stranih ulaganja po odredbama ovoga Zakona izuzeta su poljoprivredna zemljišta te šume i šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske koji su predmet zakona kojim se uređuju poljoprivredna zemljišta odnosno zakona kojim se uređuju šume i šumska zemljišta.

Cilj ovoga Zakona

Članak 5.

Ovim se Zakonom uspostavlja transparentan i učinkovit sustav provjere stranih ulaganja u svrhu zaštite nacionalne sigurnosti i/ili javnog poretka Republike Hrvatske i/ili zaštite sigurnosti i/ili javnog poretka Unije i/ili država članica (u daljnjem tekstu: sigurnost i/ili javni poredak).

Temeljni pojmovi

Članak 6.

Pojmovi u ovome Zakonu imaju sljedeće značenje:

1) davatelj koncesije je:

a) subjekt nadležan za davanje koncesije kako je uređeno općim zakonom kojim se uređuju koncesije i posebnim propisima kojima su uređene koncesije ili

b) javni partner kako je uređeno zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo

2) dobar ugled imaju strani ulagatelj i odgovorne osobe stranog ulagatelja ako ispunjavaju sljedeće uvjete:

a) da se protiv njih ne vodi kazneni postupak niti da su osuđeni za kaznena djela za koja se kazneni postupak pokreće po službenoj dužnosti, a koja su propisana zakonom kojim se uređuju kaznena djela i drugim zakonima kojima se propisuju kaznena djela u Republici Hrvatskoj ili u državi članici i

b) da se protiv njih ne vodi kazneni postupak odnosno da nisu osuđivana ni za jedno od kaznenih djela iz zakona trećih država koja po svom opisu odgovaraju kaznenim djelima propisanim zakonom kojim se uređuju kaznena djela i drugim zakonima kojima se propisuju kaznena djela u Republici Hrvatskoj ili u državi članici

3) dovršeno strano ulaganje je svako strano ulaganje, neovisno radi li se o odobrenju stranog ulaganja, povećanju ili smanjenju kvalificiranog udjela, ili stjecanju kontrolnog položaja, koje je provedeno u skladu s odredbama ovoga Zakona, te na temelju kojega je nadležni trgovački sud proveo upis te sve kasnije upise obveznika u sudski registar, ili na temelju kojega je obveznik nakon sklopljenog ugovora o koncesiji ili ugovora o javno-privatnom partnerstvu te svih kasnijih dodataka tih ugovora upisan u registar koncesija, ili na temelju kojega je obveznik upisan u depozitorij Središnjeg klirinškog depozitarnog društva (u daljnjem tekstu: SKDD), uključujući i sve kasnije upise

4) država članica je država članica Unije te država potpisnica Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru

5) imovina je imovina bilo koje vrste, bez obzira na to kako je stečena, pokretna ili nepokretna, materijalna ili nematerijalna, uključujući, ali ne ograničavajući se na financijsku imovinu, gospodarske resurse, uključujući naftu i druge prirodne resurse, te pravne dokumente ili instrumente u bilo kojem obliku, uključujući elektronički ili digitalni, kojima se dokazuje vlasništvo nad takvim sredstvima ili drugom imovinom ili udio u njima, uključujući, ali ne ograničavajući se na bankovne kredite, putničke čekove, bankovne čekove, platne naloge, dionice, vrijednosne papire, obveznice, mjenice ili akreditive, kao i sve kamate, dividende ili druge prihode od tih sredstava ili druge imovine ili vrijednosti koje proizlaze iz tih sredstava ili druge imovine ili koje oni stvaraju, kao i bilo koju drugu imovinu koja se može upotrijebiti za stjecanje sredstava, robe ili usluga

6) javno-privatno partnerstvo je partnerstvo kako je to uređeno općim zakonom kojim se uređuju koncesije te zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo

7) koncesija je kako je to uređeno općim zakonom kojim se uređuju koncesije, uključujući i javno-privatno partnerstvo

8) koncesionar je:

a) gospodarski subjekt kako je uređeno općim zakonom kojim se uređuju koncesije, u kojem strani ulagatelj ima kvalificirani udio ili kontrolni položaj te koji obuhvaća osobe natjecatelja i ponuditelja, ovisno o fazama postupka davanja koncesije te područjima i djelatnostima u kojima se daju koncesije, u skladu s općim zakonom kojim se uređuju koncesije te posebnim propisima kojima su uređene koncesije ili

b) privatni partner koji je, ovisno o vrsti javno-privatnog partnerstva, ili društvo posebne namjene ili gospodarski subjekt, kako je to uređeno zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo, te u kojem strani ulagatelj ima kvalificirani udio ili kontrolni položaj

9) kontrolni položaj je stvarna kontrola obveznika od strane stranog ulagatelja kroz izravnu ili neizravnu kontrolu obveznika ili imatelja udjela u obvezniku putem vlasničkog udjela ili drugim sredstvima, uključujući, ali ne ograničavajući se, većinom prava glasova u obvezniku, bez obzira na to dijele li ih osobe koje djeluju zajedno ili ne, pravom imenovanja ili smjenjivanja većine članova upravnog ili nadzornog odbora ili članova uprave obveznika, relevantnim pravima veta ili pravima odlučivanja povezanima s udjelima u obvezniku, ostvarivanjem znatnog utjecaja i nametanja relevantnih odluka u obvezniku, odlučivanjem o raspodjeli dobiti obveznika ili odlučivanjem koje dovodi do promjene imovine obveznika, sklapanjem formalnih ili neformalnih sporazuma ili dogovora s obveznikom ili drugim imateljima udjela u obvezniku ili članovima upravnog ili nadzornog odbora ili članovima uprave obveznika ili drugim odgovornim osobama obveznika

10) kritični subjekt je subjekt kako je to uređeno zakonom kojim se uređuje područje kritičnih infrastruktura

11) kvalificirani udio je udio vlasništva kojim strani ulagatelj, samostalno ili zajedno s povezanim osobama ili kroz zajedničko djelovanje, izravnim ili neizravnim ulaganjem u imovinu obveznika, stječe kontrolu nad najmanje 10 % dionica i/ili glasačkih prava, ili imovinskih prava, ili ukupnih udjela ili poslovnih udjela (u daljnjem tekstu: udjel)

12) nadležna tijela za utvrđivanje obveznika su tijela javne vlasti, uključujući i davatelje koncesija, koja provode postupak identifikacije obveznika iz njihova resornog područja nadležnosti

13) neprijavljeno strano ulaganje je strano ulaganje za koje podnositelj zahtjeva nije podnio zahtjev za odobrenje stranog ulaganja

14) obveznik je trgovac ili trgovačko društvo bez obzira na pravni oblik sa sjedištem ili poslovnim nastanom u Republici Hrvatskoj, koje posluje ili će biti osnovano u vezi sa stranim ulaganjem, u odnosu na kojeg strano ulaganje utječe ili može utjecati na sigurnost ili javni poredak

15) odgovorne osobe stranog ulagatelja su stvarni vlasnici, uključujući, ali ne ograničavajući se na fizičke i pravne osobe osnivače i njihove odgovorne osobe u smislu ove točke, predsjednika i članove uprave, predsjednika i članove nadzornog ili upravnog odbora, izvršne direktore, osobe ovlaštene za zastupanje, uključujući i prokuriste, te druge osobe koje, samostalno ili zajedničkim djelovanjem, imaju kontrolni položaj, izravnom ili neizravnom kontrolom, putem vlasničke strukture ili upravljanja, ili ostvarivanjem znatnog utjecaja ili na drugi odgovarajući način od relevantnog utjecaja na cjelokup­no poslovanje

16) podnositelj zahtjeva je obveznik ili strani ulagatelj koji podnosi zahtjev za odobrenje stranog ulaganja

17) posrednik u investicijskim migracijama je posrednik kako je uređeno Uredbom (EU) 2024/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. svibnja 2024. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (Tekst značajan za EGP)

18) povećanje kvalificiranog udjela je svaki oblik izravnog ili neizravnog povećanja ulaganja stranog ulagatelja u imovinu obveznika, samostalno ili kroz zajedničko djelovanje, a koji dovodi do promjene u vlasničkoj ili upravljačkoj strukturi ili u kontrolnom položaju obveznika, uvijek kada se dosegne propisani prag za stjecanje kvalificiranog udjela

19) projekti ili programi u interesu Unije su projekti ili programi sa znatnim iznosom ili znatnim udjelom financijskih sredstava Unije, ili koji su obuhvaćeni pravom Unije u pogledu kritičnih subjekata koji su bitni za sigurnost ili javni poredak Unije, a odnose se na projekte ili programe navedene u Prilogu Uredbe (EU) 2019/452 te na sve buduće odgovarajuće projekte ili programe u slučaju izmjena i/ili dopuna popisa donesenih delegiranim aktima Komisije

20) provjera stranog ulaganja je postupak ocjenjivanja i provjere zahtjeva za strano ulaganje, odlučivanja o zahtjevu za strano ulaganje te kontrole stranog ulaganja

21) registar koncesija:

a) je registar koji vodi Ministarstvo financija, kako je propisano općim zakonom kojim se uređuju koncesije, koji sadrži središnji izvor informacija o svim koncesijama i predstavlja jedinstvenu elektroničku evidenciju svih ugovora o koncesijama danima na području Republike Hrvatske

b) su svi drugi upisnici koncesija u različitim područjima i za različite djelatnosti kako je to propisano posebnim propisima kojima je uređeno davanje koncesija koje vode nadležna tijela javne vlasti ili

c) je registar ugovora o javno-privatnom partnerstvu koji ustrojava i vodi ministarstvo nadležno za gospodarstvo kako je propisano zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo

22) rizik negativnog utjecaja stranog ulaganja je svaki potencijalni negativni učinak, sumnja i/ili vjerojatnost da strano ulaganje, neovisno radi li se o postupku odlučivanja o podnesenom zahtjevu za odobravanje ili o postupku kontrole stranih ulaganja, predstavlja prijetnju za sigurnost i/ili javni poredak

23) smanjenje kvalificiranog udjela je svaki oblik izravnog ili neizravnog smanjenja ulaganja stranog ulagatelja u imovinu obveznika, samostalno ili kroz zajedničko djelovanje, a koji dovodi do promjene u vlasničkoj ili upravljačkoj strukturi, ili u kontrolnom položaju obveznika ispod propisanoga praga od 10 % za stjecanje kvalificiranog udjela

24) strani ulagatelj je:

a) fizička osoba koja nije državljanin Republike Hrvatske ili države članice, uključujući i fizičke osobe koje pored državljanstva Republike Hrvatske ili države članice imaju i državljanstvo treće države te fizičke osobe bez državljanstva

b) posrednik u investicijskim migracijama

c) pravna osoba koja je osnovana ili je na drugi način organizirana u skladu s propisima treće države, uključujući trust i s trustom izjednačeni subjekt stranog prava, a obuhvaća trust osnovan izričitom izjavom i druge slične pravne oblike stranog prava

d) pravna osoba osnovana u Republici Hrvatskoj ili državi članici koja je izravno ili neizravno pod kontrolom stranog ulagatelja ili tijela javne vlasti treće države, putem vlasničke ili upravljačke strukture ili kontrolnog položaja, ili kada na bilo koji drugi način tijelo javne vlasti treće države ima kontrolu ili utjecaj na stranog ulagatelja ili

e) društvo kći ili podružnica stranog ulagatelja u Republici Hrvatskoj ili državi članici koje je izravno ili neizravno pod kontrolom stranog ulagatelja ili tijela javne vlasti treće države, uključujući sva društva kćeri ili podružnice stranog ulagatelja te sva društva kćeri ili podružnice društava kćeri stranog ulagatelja, kao i svako društvo nad kojim strani ulagatelj ili tijelo javne vlasti treće države stvarno ostvaruje kontrolu ili utjecaj

25) strano ulaganje je svako izravno ili neizravno strano ulaganje bilo koje vrste u obveznika, kojim strani ulagatelj, ulaganjem svoga kapitala, stječe ili povećava kvalificirani udio ili ima kontrolni položaj, radi obavljanja gospodarske djelatnosti, gospodarskog korištenja općeg ili drugog dobra u Republici Hrvatskoj, uključujući obavljanje radova, isporuku robe i pružanje usluga, te ulaganja koja omogućuju učinkovito sudjelovanje u upravljanju obveznikom koji obavlja gospodarsku djelatnost ili sudjeluje u kontroli nad tim obveznikom (u daljnjem tekstu: gospodarska djelatnost), u cilju:

a) uspostave ili održavanja privremenih ili trajnih veza s postojećim obveznikom ili obveznikom koji će se osnovati, i/ili

b) učinkovitog sudjelovanja u vlasničkoj strukturi, upravljanju i/ili kontroli postojećeg obveznika ili obveznika koji će se osnovati

26) stvarni vlasnik je fizička osoba kako je to uređeno zakonom kojim se uređuje područje sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma

27) tijela javne vlasti su tijela državne uprave i druga državna tijela, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravne osobe koje imaju javne ovlasti, pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska ili jedinica lokalne ili područne (regionalne) samouprave, pravne osobe koje obavljaju javnu službu, pravne osobe koje se na temelju posebnog propisa financiraju pretežito ili u cijelosti iz državnog proračuna ili iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave odnosno iz javnih sredstava i trgovačka društva u kojima Republika Hrvatska i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave imaju zasebno ili zajedno većinsko vlasništvo

28) tijelo javne vlasti treće države je vlada ili drugo izvršno državno tijelo, oružane snage, teritorijalno ili samoupravno tijelo koje obavlja državnu vlast te drugo državno tijelo u državi koja nije država članica

29) treća država je strana država koja nije država članica

30) zajedničko djelovanje je svako aktivno i/ili pasivno djelovanje s ciljem stjecanja, povećanja ili smanjenja vidljivog ili prikrivenog kvalificiranog udjela ili kontrolnog položaja u obvezniku koje se provodi od strane:

a) dva ili više stranih ulagatelja od kojih barem jedan nije imatelj kvalificiranog udjela ili kontrolnog položaja

b) dva ili više stranih ulagatelja od kojih niti jedan samostalno nije imatelj kvalificiranog udjela ili kontrolnog položaja

c) stranog ulagatelja i domaćeg imatelja udjela od kojih barem jedan nije imatelj kvalificiranog udjela ili kontrolnog položaja ili

d) stranog ulagatelja i domaćeg imatelja udjela od kojih niti jedan samostalno nije imatelj kvalificiranog udjela ili kontrolnog položaja.

Rodna jednakost

Članak 7.

Izrazi koji se koriste u ovom Zakonu, a imaju rodno značenje, odnose se jednako na muški i ženski rod.

DIO DRUGI
 NADLEŽNA TIJELA ZA PROVEDBU POSTUPKA PROVJERE STRANIH ULAGANJA

Povjerenstvo za provjeru stranih ulaganja

Članak 8.

(1) Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada) donosi odluku o osnivanju Povjerenstva za provjeru stranih ulaganja (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo), kojom se uređuje ustroj, način rada te druga pitanja od važnosti za učinkovitu primjenu ovoga Zakona, a koje koordinira Ministarstvo financija.

(2) Zadaća Povjerenstva je koordinacija međuinstitucionalne suradnje i učinkovitog protoka informacija između tijela javne vlasti uključenih u provedbu ovoga Zakona i Uredbe (EU) 2019/452.

(3) Osim zadaća iz stavka 2. ovoga članka Povjerenstvo je zaduženo za analizu i procjenu rizika negativnog utjecaja stranog ulaganja identificiranih obveznika, donošenje mišljenja na temelju kojega Ministarstvo financija odlučuje u postupku provjere stranog ulaganja, usuglašavanje stajališta, koordinaciju i praćenje zajedničkih politika i aktivnosti u postizanju strateških i operativnih ciljeva u području provođenja mjera, radnji i postupaka radi provjere stranih ulaganja, kao i za ostale poslove koji su mu povjereni ovim Zakonom.

(4) Za obavljanje poslova i zadataka nužnih za provedbu ovoga Zakona te donošenje odluka iz djelokruga rada Povjerenstva, predstavnici Povjerenstva koriste administrativne, tehničke i stručne resurse nadležnih tijela iz članka 10. stavka 1. ovoga Zakona, a ako je nužno u svrhu donošenja mišljenja u postupku provjere stranog ulaganja, mogu dodatno zatražiti pravnu i stručnu pomoć kroz međuinstitucionalnu suradnju.

(5) Povjerenstvo čine predstavnici Ministarstva financija i predstavnici nadležnih tijela iz članka 10. stavka 1. ovoga Zakona.

(6) Vlada može odlukom u Povjerenstvo imenovati i predstavnike drugih tijela koja sudjeluju u postupku provjere stranih ulaganja.

Nacionalna kontaktna točka

Članak 9.

(1) Nacionalna kontaktna točka uspostavljena je pri ministarstvu nadležnom za poslove gospodarstva Uredbom o provedbi Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (»Narodne novine«, br. 105/20.) te nastavlja s radom u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) Nacionalna kontaktna točka zadužena je za koordinaciju i suradnju s nadležnim kontaktnim točkama u državama članicama i Komisijom u svim pitanjima vezanim uz provedbu Uredbe (EU) 2019/452, a posebice za:

a) pripremu godišnjeg izvješća za prethodnu kalendarsku godinu na standardiziranom obrascu koji propisuje Komisija, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2019/452 i

b) dostavljanje primjedbi ili zahtjeva za mišljenjima ili primjedbama te postupanje po primjedbama, zahtjevima i mišljenjima propisanima člancima 6. do 9. Uredbe (EU) 2019/452.

(3) Osim poslova iz stavka 2. ovoga članka Nacionalna kontaktna točka dužna je bez odgode, a najkasnije u roku od tri dana od zaprimanja, dostaviti Povjerenstvu primjedbe, informacije, zahtjeve i mišljenja propisane člancima 6. do 9. Uredbe (EU) 2019/452.

(4) Nacionalna kontaktna točka može, za potrebu dostave informacija iz članaka 7. i 9. Uredbe (EU) 2019/452, od stranog ulagatelja koji provodi ulaganje u Republici Hrvatskoj i/ili obveznika u kojem se strano ulaganje planira provesti ili je provedeno, pisanim putem zatražiti dostavu informacija iz članka 9. stavaka 1., 2. i 3. Uredbe (EU) 2019/452.

(5) Strani ulagatelj i/ili obveznik iz stavka 4. ovoga članka dužan je dostaviti zatražene informacije Nacionalnoj kontaktnoj točki najkasnije u roku od sedam dana od zaprimanja zahtjeva iz stavka 4. ovoga članka.

(6) Administrativne i tehničke poslove iz ovoga članka za Povjerenstvo obavlja Nacionalna kontaktna točka.

Nadležna tijela za utvrđivanje obveznika
 i evidencija obveznika

Članak 10.

(1) Nadležna tijela za utvrđivanje obveznika su sljedeća tijela javne vlasti:

1. ministarstvo nadležno za gospodarstvo za obveznike iz sektora: energetike, pohrane energije, gospodarskih djelatnosti iz područja C odjeljaka 26., 27. i 28. Nacionalne klasifikacije djelatnosti 2025. – NKD 2025.

2. ministarstvo nadležno za promet za obveznike iz sektora: prometa, gospodarskih djelatnosti iz područja C odjeljaka 29. i 30. Nacionalne klasifikacije djelatnosti 2025. – NKD 2025.

3. ministarstvo nadležno za zdravstvo za obveznike iz sektora: zdravstva, vode namijenjene za ljudsku potrošnju, izrade, proizvodnje i distribucije kemikalija, proizvodnje medicinskih proizvoda i in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda

4. ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša za obveznike iz sektora: vodnog gospodarstva, gospodarenja otpadom, vode namijenjene za ljudsku potrošnju, otpadnih voda, regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina za obranu od poplava

5. ministarstvo nadležno za digitalnu transformaciju za obveznike iz sektora: pružatelji usluge povjerenja i za obveznike iz sektora pružatelji upravljanih usluga: pružatelji upravljanih sigurnosnih usluga i informacijski posrednici kako su definirani propisom kojim se uređuje razmjena elektroničkog računa između poduzetnika

6. ministarstvo nadležno za poljoprivredu za obveznike iz sektora: proizvodnje, prerade i distribucije hrane

7. ministarstvo nadležno za znanost i obrazovanje za obveznike iz sektora istraživanja: svemira, umjetne inteligencije, robotike, poluvodiča, kvantne i nuklearne tehnologije, nanotehnologije i biotehnologije, te posebna uža područja istraživanja, i registra naziva vršne nacionalne internetske domene

8. ministarstvo nadležno za vanjske poslove za obveznike iz sektora robe s dvojnom namjenom

9. ministarstvo nadležno za obranu za obveznike iz sektora obrane i ostvarenja obrambene funkcije

10. Agencija za elektroničke medije za obveznike iz sektora mediji

11. središnje državno tijelo za kibernetičku sigurnost za obveznike iz sektora digitalne infrastrukture: pružatelji središta za razmjenu internetskog prometa, pružatelji usluga sustava naziva domena (DNS), osim operatora korijenskih poslužitelja naziva, pružatelji usluga računalstva u oblaku, pružatelji usluga podatkovnog centra i pružatelji mreže za isporuku sadržaja, i za obveznike iz sektora informacijsko-komunikacijskih tehnologija: pružatelji upravljanih usluga, pružatelji upravljanih sigurnosnih usluga i informacijski posrednici kako su definirani propisom kojim se uređuje razmjena elektroničkog računa između poduzetnika

12. Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti za obveznike iz sektora digitalne infrastrukture: pružatelji javnih elektroničkih komunikacijskih mreža i pružatelji javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih usluga, za obveznike iz sektora poštanskih usluga te za obveznike iz područja tržišta željezničkih usluga

13. Državno izborno povjerenstvo za obveznike iz sektora izbornog sustava

14. Hrvatska narodna banka za obveznike iz sektora bankarstva i

15. Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga za obveznike iz sektora infrastrukture financijskog tržišta.

(2) Osim tijela iz stavka 1. ovoga članka nadležna tijela za utvrđivanje obveznika su i davatelji koncesije, u skladu s propisima koji uređuje dodjelu koncesije odnosno prema predmetu ugovora o javno-privatnom partnerstvu.

(3) Nadležno tijelo za utvrđivanje obveznika dužno je identificirati sve obveznike iz područja svoje nadležnosti, voditi i redovito pri svakoj promjeni ažurirati evidenciju identificiranih obveznika te je redovito dostavljati Ministarstvu financija.

(4) Evidencija iz stavka 3. ovoga članka mora sadržavati: tvrtku, sjedište ili poslovni nastan te podatke za kontakt i ukupan broj svih obveznika, uključujući adrese elektroničke pošte i telefonske brojeve, nazive i opise glavnih djelatnosti koje obveznici obavljaju, nazive i/ili vrste kritičnih subjekata u odnosu na koja obveznici obavljaju gospodarske djelatnosti, uz naznaku kritičnih subjekata od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, zajedno s popisom pripadajućih područja, posebnih užih područja i kategorija ili vrsta subjekata te kratkim popisom i opisom glavnih djelatnosti koje obavljaju ili usluga koje pružaju.

(5) Kada su dva ili više nadležnih tijela nadležna za utvrđivanje istoga obveznika, ta tijela su prilikom primjene stavaka 3. i 4. ovoga članka dužna svaka za sebe samostalno postupiti, uz dužnost međusobne suradnje i razmjene relevantnih informacija.

(6) Nadležno tijelo za utvrđivanje obveznika dužno je sve identificirane obveznike iz svoje nadležnosti obavijestiti o obvezama iz ovoga Zakona najkasnije u roku od osam dana od dana utvrđivanja tih obveznika.

(7) Nadležno tijelo za utvrđivanje obveznika dužno je sve obvez­nike, koji se nakon ažuriranja evidencije identificiranih obveznika više ne smatraju obveznicima, obavijestiti o toj činjenici te činjenici da od datuma primitka te obavijesti više ne podliježu obvezama provjere stranih ulaganja iz ovoga Zakona.

(8) Objedinjeni popis identificiranih obveznika iz stavka 3. ovoga članka Ministarstvo financija dostavlja Povjerenstvu radi potvrđivanja identificiranih obveznika.

(9) Kriterij za utvrđivanje obveznika iz stavka 3. ovoga članka jest djelatnost koju obveznik obavlja, utvrđena prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti.

(10) Detaljan popis sektora i podsektora u tim djelatnostima s razradom kriterija iz stavka 9. ovoga članka za utvrđivanje obveznika iz stavka 3. ovoga članka propisat će Vlada uredbom.

Kontrolna tijela

Članak 11.

(1) Kontrolna tijela su:

a) nadležni trgovački sud

b) SKDD

c) davatelj koncesije i

d) tijelo javne vlasti nadležno za zaštitu tržišnog natjecanja.

(2) Ministarstvo financija dostavlja svim kontrolnim tijelima iz stavka 1. ovoga članka potvrđeni objedinjeni popis identificiranih obveznika iz članka 10. stavka 8. ovoga Zakona.

(3) Kontrolna tijela iz stavka 1. ovoga članka po službenoj dužnosti obavljaju funkciju kontrolnog mehanizma kojom se sprječava dovršetak stranih ulaganja bez prethodno provedenog postupka provjere stranih ulaganja i ishođenja rješenja Ministarstva financija kojim se usvaja zahtjev podnositelja zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja.

DIO TREĆI
 POSTUPCI PROVJERE STRANIH ULAGANJA

Pokretanje postupka za provjeru stranog ulaganja

Članak 12.

(1) Postupak za provjeru stranog ulaganja pokreće se na zahtjev za odobrenje stranog ulaganja od strane podnositelja zahtjeva ili po službenoj dužnosti.

(2) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka podnosi se Ministarstvu financija poštom preporučeno ili elektroničkim putem.

(3) Podnositelj zahtjeva dužan je, prije stjecanja, povećanja ili smanjenja kvalificiranog udjela ili stjecanja kontrolnog položaja, a najkasnije prije podnošenja prijave za upis te svih kasnijih prijava za upis obveznika u sudski registar, ili prije donošenja odluke o davanju koncesije, ili najkasnije prije sklapanja ugovora o koncesiji, ili prije sklapanja ugovora o javno-privatnom partnerstvu, te svih kasnijih dodataka tih ugovora koji se upisuju u registar koncesija, ili prije svakog upisa u depozitorij SKDD-a Ministarstvu financija podnijeti zahtjev za odobrenje stranog ulaganja u tog obveznika.

(4) Ministar financija pravilnikom će detaljnije urediti sadržaj zahtjeva te informacije i dokumentaciju koju je potrebno dostaviti uz zahtjev.

Postupanje po zahtjevu za odobrenje stranog ulaganja

Članak 13.

(1) Po zaprimanju zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja Ministarstvo financija provodi postupak administrativne provjere kojim se provjerava urednost zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja odnosno je li on dopušten, podnesen od ovlaštene osobe te sadržava li sve potrebne informacije i dokumentaciju da bi se po njemu moglo postupati.

(2) Postupak administrativne provjere iz stavka 1. ovoga članka ne može trajati duže od 30 dana od dana podnošenja zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja, osim u slučajevima iz stavaka 5. i 6. ovoga članka kada ne može trajati duže od 60 dana od dana podnošenja zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja.

(3) Ako Ministarstvo financija utvrdi da zahtjev za odobrenje stranog ulaganja nije uredan, zaključkom će pozvati podnositelja zahtjeva da u roku koji ne može biti kraći od osam niti duži od 15 dana dopuni zahtjev za odobrenje stranog ulaganja, uz upozorenje na pravne posljedice ako to u određenom roku ne učini.

(4) Ako podnositelj zahtjeva u roku iz stavka 3. ovoga članka ne dopuni zahtjev za odobrenje stranog ulaganja, a po zahtjevu se ne može postupiti, Ministarstvo financija rješenjem će odbaciti zahtjev za odobrenje stranog ulaganja.

(5) Kada utvrdi da je zahtjev za odobrenje stranog ulaganja uredan, Ministarstvo financija će ga bez odgode, a najkasnije u roku od tri dana, zajedno s cjelokupnom priloženom dokumentacijom, dostaviti Povjerenstvu te Nacionalnoj kontaktnoj točki radi obavještavanja Komisije i država članica.

(6) Nacionalna kontaktna točka dužna je bez odgode, a najkasnije u roku od tri dana, obavijestiti Komisiju i države članice o podnesenom zahtjevu za odobrenje stranog ulaganja u skladu s obvezama koje proizlaze iz mehanizma za suradnju iz Uredbe (EU) 2019/452.

(7) Iznimno od stavka 5. ovoga članka, Ministarstvo financija može rješenjem odbiti zahtjev za odobrenje stranog ulaganja ako utvrdi da su, sukladno zakonu kojim se uređuju mjere ograničavanja, prema stranom ulagatelju ili njihovim odgovornim osobama, ili s njima povezanim osobama u smislu toga zakona, primijenjene mjere ograničavanja ili su uvrštene na sankcijske popise, ili ako za te osobe postoji sumnja ili razlog za sumnju da se radi o osobama na koje bi se trebali primijeniti kriteriji za uvrštavanje na određeni sankcijski popis.

Mišljenje Povjerenstva

Članak 14.

(1) Ministarstvo financija može na pisani prijedlog Povjerenstva od stranog ulagatelja koji provodi ulaganje u Republici Hrvatskoj i/ili obveznika u kojem se strano ulaganje planira provesti zatražiti dostavu dodatne dokumentacije, podataka ili drugih informacija važnih za donošenje mišljenja o podnesenom zahtjevu za odobrenje stranog ulaganja.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo financija će stranom ulagatelju i/ili obvezniku odrediti primjereni rok za dostavu dodatne dokumentacije, podataka ili drugih informacija, koji ne može biti duži od 15 dana.

(3) Ako strani ulagatelj ili obveznik iz stavka 1. ovoga članka ne postupi po zahtjevu Ministarstva financija odnosno ne dostavi traženu dodatnu dokumentaciju, podatke ili druge informacije u roku iz stavka 2. ovoga članka, ili ne postupi u propisanom roku po zahtjevu Nacionalne kontaktne točke iz članka 9. stavaka 4. i 5. ovoga Zakona, Povjerenstvo će izraditi i donijeti mišljenje iz stavka 1. ovoga članka prema dokumentaciji kojom raspolaže i drugim dostupnim informacijama i podatcima, uz obvezu naznake i ocjene okolnosti od kakvog je utjecaja na donošenje navedenog mišljenja imalo nepostupanje stranog ulagatelja ili obveznika po zahtjevu Povjerenstva ili Nacionalne kontaktne točke.

(4) Prilikom donošenja mišljenja Povjerenstvo je dužno:

1. procijeniti rizik negativnog utjecaja stranog ulaganja uzimajući u obzir najmanje sljedeće čimbenike rizika:

a) je li strani ulagatelj pod izravnom ili neizravnom kontrolom tijela javne vlasti treće države, među ostalim putem vlasničke strukture ili znatnih financijskih sredstava

b) je li strani ulagatelj već uključen u aktivnosti kojima se utječe na sigurnost i/ili javni poredak u nekoj državi članici

c) postoji li ozbiljan rizik da je strani ulagatelj uključen u nezakonite aktivnosti

2. uzeti u obzir primjedbe, mišljenja, stručna obrazloženja te druge informacije Komisije i država članica

3. uzeti u obzir mišljenje Komisije o utjecaju stranog ulaganja na projekte ili programe u interesu Unije

4. izvršiti provjeru i utvrditi jesu li prema osobama iz članka 13. stavka 7. ovoga Zakona, sukladno zakonu kojim se uređuju mjere ograničavanja, primijenjene mjere ograničavanja ili su uvrštene na sankcijske popise, ili ako za te osobe postoji sumnja ili razlog za sumnju da se radi o osobama na koje bi se trebali primijeniti kriteriji za uvrštavanje na određeni sankcijski popis

5. izvršiti provjeru dobrog ugleda stranog ulagatelja i njegovih odgovornih osoba

6. uzeti u obzir akte Vlade kojima se uređuju strateško planiranje za otpornost kritičnih subjekata te nacionalna procjena rizika kritične infrastrukture, donesene na temelju zakona kojim se uređuje područje kritičnih infrastruktura i

7. uzeti u obzir akte Vlade kojima se uređuju srednjoročno strateško planiranje te nacionalni program upravljanja kibernetičkim krizama, donesene na temelju zakona kojim se uređuje područje kibernetičke sigurnosti.

(5) Povjerenstvo je dužno najkasnije u roku od 90 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja izraditi i donijeti mišljenje o utjecaju na sigurnost i/ili javni poredak te ga bez odgode, a najkasnije u roku od tri dana, dostaviti Ministarstvu financija.

(6) Iznimno od stavka 5. ovoga članka, rok za izradu i donošenje mišljenja može se produljiti za 30 dana kada Povjerenstvo ocijeni da je za utvrđivanje pravog stanja stvari odnosno potpunog činjeničnog stanja i ocjenu dokaza potrebno zatražiti dodatnu dokumentaciju ili izvršiti dodatne provjere ili analize, o čemu je bez odgode dužna izvijestiti stranke u postupku.

Odlučivanje o zahtjevu za odobrenje stranog ulaganja

Članak 15.

(1) O zahtjevu za odobrenje stranog ulaganja odlučuje se rješenjem koje donosi Ministarstvo financija najkasnije u roku od 120 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja odnosno najkasnije u roku od 150 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja Ministarstvu financija u slučajevima iz članka 14. stavka 6. ovoga Zakona.

(2) Ministarstvo financija donosi rješenje iz stavka 1. ovoga članka na temelju mišljenja Povjerenstva iz članka 14. stavka 5. ovoga Zakona.

DIO ČETVRTI
 KONTROLA STRANOG ULAGANJA I PRAVNE POSLJEDICE KONTROLE

Kontrola stranog ulaganja

Članak 16.

(1) Ministarstvo financija može, na prijedlog bilo kojeg člana Povjerenstva, po službenoj dužnosti pokrenuti postupak kontrole stranog ulaganja:

a) u slučaju neprijavljenog stranog ulaganja

b) na temelju procjene rizika negativnog utjecaja stranog ulaganja

c) na temelju predstavki, informacija, obavijesti, indicija te drugih saznanja da strani ulagatelj i/ili obveznik postupa suprotno cilju ovoga Zakona

d) u slučaju sumnje ili kada se utvrdi da je odobreni zahtjev za odobrenje smanjenja kvalificiranog udjela podnesen s ciljem stjecanja, povećanja ili smanjenja prikrivenog kvalificiranog udjela u obvezniku kroz zajedničko djelovanje ili je do zajedničkog djelovanja došlo naknadno

e) u slučajevima iz članka 9. stavka 2. točke b) ovoga Zakona

f) na temelju obavijesti Povjerenstva o rezultatima dobivenima provedbom analize i procjene rizika negativnog utjecaja stranog ulaganja identificiranih obveznika ili

g) u drugim slučajevima kada postoji sumnja da strani ulagatelj i/ili obveznik postupa suprotno cilju ovoga Zakona.

(2) Na postupke kontrole stranih ulaganja na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članaka 12. do 15. ovoga Zakona.

Pravne posljedice kontrole

Članak 17.

(1) Kada Ministarstvo financija nakon provedenog postupka kontrole stranih ulaganja iz članka 16. stavka 1. točaka b) do g) ovoga Zakona utvrdi da je došlo do povrede odredaba ovoga Zakona, a posebno kada utvrdi da je došlo do povrede ili prijetnje sigurnosti i/ili javnom poretku, ili kada je to nužno radi zaštite javnog interesa, Ministarstvo financija rješenjem će ukinuti rješenje o odobrenom stranom ulaganju.

(2) Ministarstvo financija rješenjem iz stavka 1. ovoga članka naložit će stranom ulagatelju, a u slučaju utvrđenog zajedničkog djelovanja i imatelju udjela, da proda sve dionice ili udjele te imovinska prava ako postoje, kao i da dostavi dokaz o prodaji i podatke o kupcu te mu odrediti rok za prodaju, koji ne može biti duži od devet mjeseci.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, Ministarstvo financija rješenjem može stranom ulagatelju, a u slučaju utvrđenog zajedničkog djelovanja i imatelju udjela, na njihov obrazloženi zahtjev produžiti rok za najduže šest mjeseci za ispunjenje obveze iz stavka 2. ovoga članka ako dokažu da iz objektivnih razloga nisu mogli ispuniti tu obvezu u roku iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Od trenutka izvršnosti rješenja iz stavka 1. ovoga članka strani ulagatelj ne može raspolagati dionicama, glasačkim pravima, imovinskim pravima ili udjelima, ili na bilo koji drugi način ostvarivati prava iz dionica, udjela ili iz glasačkih ili imovinskih prava, osim u svrhu ispunjenja obveze iz stavka 2. ovoga članka.

(5) Ograničenje iz stavka 4. ovoga članka odnosi se i na imatelja udjela u slučaju utvrđenog zajedničkog djelovanja.

(6) Obveznik će osigurati da osobe iz stavka 2. ovoga članka ne postupaju suprotno obvezama iz stavaka 2. i 4. ovoga članka te da od izvršnosti rješenja iz stavka 1. ovoga članka do isteka roka određenog stavkom 2. i 3. ovoga članka redovito pisanim putem obavještava Ministarstvo financija o svim promjenama tijekom prodaje dionica ili udjela te imovinskih prava ako postoje.

(7) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, u slučaju iz članka 16. stavka 1. točke a) ovoga Zakona na odgovarajući će se način primijeniti odredbe stavaka 2. do 6. ovoga članka.

DIO PETI
 PRESTANAK STRANOG ULAGANJA

Članak 18.

(1) Ako je iz obveznika istupio strani ulagatelj, obveznik će o tome obavijestiti Ministarstvo financija te mu dostaviti svu dokumentaciju o vremenu, načinu i svim pravnim posljedicama tog prestanka, uključujući i podatke koji se odnose na raspodjelu dionica ili udjela, glasačkih, imovinskih te drugih prava ako postoje, zajedno s podatcima o njihovu stjecatelju.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka ili u slučaju prestanka obveznika Ministarstvo financija će po službenoj dužnosti donijeti rješenje o ukidanju rješenja o odobrenom stranom ulaganju u obveznika.

DIO ŠESTI
 MEĐUINSTITUCIONALNA SURADNJA TE PRISTUP I DOSTAVA PODATAKA MINISTARSTVU FINANCIJA

Međuinstitucionalna suradnja

Članak 19.

(1) Nadležno kontrolno tijelo iz članka 11. stavka 1. ovoga Zakona dužno je bez odgode, a najkasnije u roku od osam dana, obavijestiti Ministarstvo financija o svakom pokušaju provedbe upisa ili provedenom upisu neprijavljenog stranog ulaganja, ili o sumnji na pokušaj ili provedeni upis neprijavljenog stranog ulaganja, bez prethodno ishođenog rješenja Ministarstva financija kojim se usvaja zahtjev podnositelja zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja.

(2) Ministarstvo financija je, na način i u rokovima iz stavka 1. ovoga članka, dužno obavještavati nadležno kontrolno tijelo iz stavka 1. ovoga članka te Povjerenstvo, Nacionalnu kontaktnu točku i tijelo javne vlasti u čijoj nadležnosti je identificirani obveznik, o svakom izdanom rješenju Ministarstva financija kojim se ili usvaja ili odbija, ili odbacuje zahtjev za strano ulaganje, ili kojim se ukida rješenje o odobrenom stranom ulaganju, te im o tome dostaviti pripadajuću dokumentaciju.

(3) Nadležno kontrolno tijelo iz stavka 1. ovoga članka dužno je, radi zaštite sigurnosti i/ili javnog poretka te zaštite prava trećih osoba, bez odgode, a najkasnije u roku od osam dana od zaprimljene obavijesti iz stavka 2. ovoga članka, u sudskom registru, depozitoriju SKDD-a, registru koncesija ili u drugoj odgovarajućoj javnoj knjizi, registru ili evidenciji izvršiti javnu zabilježbu svake promjene donesene rješenjem Ministarstva financija iz stavka 2. ovoga članka koja utječe ili može utjecati na status, prava, obveze ili postupanje obveznika.

(4) Kontrolno tijelo iz stavka 1. ovoga članka dužno je u svrhu razmjene podataka i informacija surađivati s nadležnim tijelima za provedbu postupka provjere stranih ulaganja iz članaka 8., 9. i 10. ovoga Zakona te im na njihov zahtjev dostaviti svu dokumentaciju i informacije u vezi sa stranim ulaganjem iz njihove nadležnosti.

(5) Nadležna tijela iz članka 10. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona ovlaštena su za potrebe utvrđivanja obveznika prikupljati podatke od tijela javne vlasti i pravnih osoba.

Pristup i dostava podataka Ministarstvu financija

Članak 20.

(1) Tijela javne vlasti i sudovi dužni su bez naknade Ministarstvu financija omogućiti pravodoban izravan ili neizravan pristup financijskim i administrativnim podatcima, informacijama i dokumentaciji kojom raspolažu, osim ako drugim zakonom nije drukčije određeno.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kada izravan pristup podatcima, informacijama i dokumentaciji nije omogućen ili je na bilo koji način otežan, tijela javne vlasti i sudovi dužni su Ministarstvu financija na njegov zahtjev dostaviti podatke, informacije i dokumentaciju u roku koji odredi Ministarstvo financija, a najkasnije u roku od 15 dana od dana primitka zahtjeva.

DIO SEDMI
 SUDSKA ZAŠTITA I ODGOVORNOST ZA ŠTETU

Sudska zaštita

Članak 21.

Protiv rješenja Ministarstva financija donesenih sukladno odredbama ovoga Zakona nije dopuštena žalba, ali je tužbom dopušteno pokrenuti upravni spor pred Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske.

Odgovornost za štetu

Članak 22.

Za štetu prouzročenu primjenom ovoga Zakona Republika Hrvatska ne odgovara, osim ako je šteta prouzročena namjerno ili krajnjom nepažnjom tijela javne vlasti ili sudova.

DIO OSMI
 ZAŠTITA OSOBNIH I DRUGIH PODATAKA
 TE ČUVANJE PODATAKA

Zaštita osobnih i drugih podataka

Članak 23.

(1) Informacije i podatci dobiveni u okviru primjene ovoga Zakona i Uredbe (EU) 2019/452 upotrebljavaju se samo u svrhu za koju su zatražene.

(2) Zaštita informacija prikupljenih i razmijenjenih u okviru provedbe ovoga Zakona i Uredbe (EU) 2019/452 osigurava se primjenom propisa kojima se uređuje tajnost podataka i informacijska sigurnost.

(3) Svaka obrada osobnih podataka u skladu s ovim Zakonom i Uredbom (EU) 2019/452 provodi se u skladu s nacionalnim pravom i pravom Unije, i samo ako je to potrebno za provjeru stranih ulaganja te kako bi se osigurala učinkovitost suradnje osigurane ovim Zakonom i Uredbom (EU) 2019/452.

(4) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na obradu i razmjenu osobnih podataka tijekom djelatnosti koje u području nacionalne sigurnosti obavljaju tijela sigurnosno-obavještajnog sustava, djelatnosti u vezi s pitanjima iz područja nacionalne sigurnosti koje obavljaju tijela obrambenoga sustava, kao i na obradu i razmjenu osobnih podataka pri obavljanju djelatnosti kako je predviđeno člankom 4. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Čuvanje podataka

Članak 24.

(1) Obveznik je dužan podatke, informacije i dokumentaciju prikupljenu primjenom ovoga Zakona i Uredbe (EU) 2019/452 čuvati deset godina nakon što strano ulaganje prestane na bilo koji način propisan ovim Zakonom.

(2) Ministarstvo financija i nadležna tijela za provedbu postupka provjere stranih ulaganja iz članaka 8. do 11. ovoga Zakona čuvaju podatke, informacije i dokumentaciju iz stavka 1. ovoga članka te članka 14. stavaka 1., 3. i 4. i članka 19. ovoga Zakona deset godina od dana zatvaranja (arhiviranja) predmeta odnosno nastupa okolnosti iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Evidenciju identificiranih obveznika iz članka 10. stavka 3. ovoga Zakona nadležna tijela za utvrđivanje obveznika iz članka 10. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona čuvaju trajno.

(4) Ministarstvo financija objedinjeni popis identificiranih obveznika iz članka 10. stavka 8. ovoga Zakona čuva trajno.

(5) Nakon isteka rokova iz stavaka 1. i 2. ovoga članka osobni podatci te podatci, informacije i dokumentacija iz ovoga članka uništit će se u skladu s mjerodavnim propisima koji uređuju zaštitu osobnih podataka odnosno zakonom kojim se uređuje arhivsko gradivo i arhivi.

DIO DEVETI
 INFORMIRANJE I JAVNOST PODATAKA

Članak 25.

(1) Nadležna tijela za utvrđivanje obveznika osiguravaju dostupnost statističkih podataka o donesenim rješenjima po podnesenim zahtjevima za odobrenje stranog ulaganja, području ulaganja prema kriterijima kojima se utvrđuju kritični subjekti i podrijetlu stranih ulagača, te drugih relevantnih informacija iz njihova područja djelokruga široj javnosti putem svojih mrežnih stranica, društvenih mreža i/ili putem ostalih oblika javnog komuniciranja.

(2) Popis obveznika, podatci o obveznicima i stranim ulagateljima, kao i svi drugi podatci koji nastaju u svrhu provedbe ovoga Zakona koriste se isključivo u te svrhe i javno se ne objavljuju.

DIO DESETI
 PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 26.

Postupci započeti po odredbama Uredbe o provedbi Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (»Narodne novine«, br. 105/20.) do stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se po odredbama te Uredbe.

Članak 27.

Ministar financija donijet će pravilnik iz članka 12. stavka 4. ovoga Zakona u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 28.

(1) Vlada će donijeti odluku o osnivanju Povjerenstva iz članka 8. stavka 1. ovoga Zakona u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Međuresorno povjerenstvo za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji uspostavljeno na temelju Uredbe o provedbi Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (»Narodne novine«, br. 105/20.) nastavlja s radom sukladno odredbama ovoga Zakona do donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 29.

Nadležno tijelo za utvrđivanje obveznika iz članka 10. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona dužno je u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu uredbe iz članka 10. stavka 10. ovoga Zakona utvrditi sve obveznike iz djelokruga svoje nadležnosti.

Članak 30.

(1) Odredbe ovoga Zakona o provjeri stranog ulaganja na odgovarajući se način primjenjuju i na obveznike u kojima je strano ulaganje kako ga propisuje ovaj Zakon izvršeno prije stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Provjera stranog ulaganja za obveznike iz stavka 1. ovoga članka mora se provesti u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 31.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Uredba o provedbi Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (»Narodne novine«, br. 105/20.).

Članak 32.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-02/25-01/99
 Zagreb, 24. listopada 2025.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
 Hrvatskoga sabora
 Gordan Jandroković, v. r.