## Odluka o načinu i uvjetima korištenja kredita iz primarne emisije u IV. tromjesečju 1992. godine

### NN 60/1992 (1.10.1992.), Odluka o načinu i uvjetima korištenja kredita iz primarne emisije u IV. tromjesečju 1992. godine

# NARODNA BANKA HRVATSKE

Na temelju članka 14., članka 67. stavka 1. točke 8) Uredbe o Narodnoj
banci Hrvatske ("Narodne novine", broj 71/91.), Savjet Narodne
banke Hrvatske na sjednici od 1. listopada 1992. godine, donio je

## ODLUKU

### o načinu i uvjetima korištenja kredita iz primarne emisije u IV. tromjesečju 1992. godine

I. OSNOVNE ODREDBE

I.

Narodna banka Hrvatske odobravat će bankama kratkoročne kredite iz primarne
emisije u okviru utvrđenom za IV. tromjesečje 1992. godine po osnovi opće
kvote i po osnovi namjenske kvote.

Ovom Odlukom utvrđuje se: osnovica za korištenje reeskontnih kredita,
reeskontna stopa, način i postupak korištenja i vraćanja tih kredita i
dokumentacija na temelju koje se koristi primarna emisija Narodne banke
Hrvatske.

II.

Korištenje primarne emisije, u smislu ove Odluke, uskratit će se bankama
koje ne udovoljavaju minimalnim općim uvjetima kreditne sposobnosti i financijske
discipline propisanim važečim Zakonom o bankama i drugim financijskim organizacijama
i posebnom odlukom.

Sukladno stavku 1. ove točke, banka je dužna, pri korištenju primarne
emisije iz ove Odluke, Narodnoj banci Hrvatske podnijeti izjavu da udovoljava
propisane minimalne opće uvjete kreditne sposobnosti.

Pod bankom, u smislu ove Odluke, smatraju se banke koje su osnovane
kao pravne osobe na temelju Zakona o bankama i drugim financijskim organizacijama
sa sjedištem na teritoriju Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu banke).

III.

Narodna banka Hrvatske, ovom Odlukom, odobravat će kredite bankama iz
primarne emisije po osnovi:

- Opće kvote na temelju:

1.zaloga odrđenih vrijednosnih papira;

2. portfela određenih vrijednosnih papira;

3. isprava o kratkoročnim kreditima koje su banke dale krajnjim korisnicim,
i to za:

- pripremu izvoza i izvoz;

- proizvodnju ratarskih kultura;

- tov stoke i uzgoj, rasplodnog podmlatka; i

- sezonske zalihe i robne rezerve poljoprivredno prehrambenih proizvoda
roda 1991. i 1992. godine.

- Namjenskih kvota na temelju:

1. isprava o kratkoročnim kreditima, koje su banke odobrile krajnjim
korisnicima za proizvodnju ratarskih kultura (pšenice i uljane repice roda
1993. godine); i

2. ispavno kratkoročnim kreditima, koje su banke odobrile krajnjim korisnicima
za financiranje sezonskih zaliha i rezervi poljoprivrednih proizvoda jesenske
berbe roda 1992. godine (kukuruza, šećerne repe-šećera, uljarica- sirovog
ulja i duhana domaće proizvodnje).

IV.

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama, u smislu ove Odluke, reeskontne
kredite u okviru opće kvote u visini do 50% knjigovodstvenog stanja kratkoročnih
kredita koje su banke odobrile krajnjim korisnicima za određene namjene.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ove točke, Narodna bankama Hrvatske odobrava
bankama reeskontne kredite u visini do 65% knjigovodstvenog stanja kratkoročnih
kredita koje su banke odobrile krajnjim korisnicima za izvoz roba i usluga
za gotovo na konvertibilno područje; u visini do 60% knjigovodstvenog stanja
kratkoročnih kredita koje su banke odobrile krajnjim korisnicima za proizvodnju
brodova za izvoz na konvertibilno područje za gotovo; do 55% knjigovodstvenog
stanja kratkoročnih kredita koje su banke odobrile krajnjim korisnicima
za kreditiranje pripreme za obavljanje turističkih usluga inozemnim turistima
i do 55% knjigovodstvenog stanja kratkoročnih kredita koje su banke odobrile
krajnjim korisnicima za tov junadi.

Krediti koji su odobreni do stupanja na snagu ove Odluke, koriste se
uz iste uvjete odnosno uz istu stopu reeskonta iz primarne emisije Narodne
banke Hrvatske do njihove otplate odnosno do dospijeća.

V.

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama, u smislu ove Odluke, reeskontne
kredite u okviru namjenske kvote za kreditiranje proizvodnje ratarskih
kultura (pšenice i uljane repice roda 1993. godine) u visini do 60% knjigovodstvenog
stanja kratkoročnih kredita koje su banke odobrile krajnjim korisnicima
za te namjene.

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama, u smislu ove odluke, reeskontne
kredite u okviru namjenske kvote za kreditiranje sezonskih zaliha i rezervi
poljoprivrednih proizvoda jesenske berbe roda 1992. godine u visini do
40% knjigovodstvenog stanja kratkoročnih kredita koje su banke odobrile
krajnjim korisnicima za te namjene.

Izuzetno od odredbi stavka 2. ove točke, Narodna banka Hrvatske odobrava
bankama reeskontne kredite u visini do 45% knjigovodstvenog stanja kratkoročnih
kredita koje su banke odobrile krajnjim korisnicima za zalihe kukuruza
i uljarica-sirovog ulja, te u visini do 25% knjigovodstvenog stanja krathoročnih
kredita koje su banke odobrile krajnjim korisnicima za zalihe duhana domaće
proizvodnje roda iz 1992. godine.

Krediti koji su odoboreni do stupanja na snagu ove odluke, koriste se
uz iste uvjete odnosno uz istu stopu reeskonta iz primarne emisije Narodne
banke Hrvatske do njihove otplate odnosno do dospijeća.

II. DAVANJE KREDITA BANKAMA U OKVIRU OPĆIH KVOTA

1. Kratkoročni krediti na temelju zaloga određenih vrijednosnih papira

VI.

Narodna banka Hrvatske odobrava kratkoročne kredite bankama, na temelju
zaloga blagajničkih zapisa Narodne banke Hrvatske (u nastavku teksta "lombardni
krediti").

VII.

Narodna banka Hrvatske odobrava lombardne kredite iz točke VI. ove Odluke
i to u visini do 50% nominalne vrijednosti založenih blagajničkih zapisa
dobrovoljno upisanih kod Narodne banke Hrvatske do čijeg je roka dospijeća
preostailo najviše tri mjeseca.

Vrijednosni papiri iz stavka 1. ove točke, do čijeg roka dospijeća preostaje
do deset dana, ne mogu biti osnova za odobravanje lombardnog kredita iz
ove Odluke.

Lombardne kredite iz ove Odluke Narodna banka Hrvatske odobrava s rokom
vraćanja koji ne može biti duži od razdoblja koje preostaje do roka dospijeća
založenog vrijednosnog papira iz stavka 1. ove točke, umanjenog za tri
dana.

Narodna banka Hrvatske ne može banci staviti u tečaj odobreni lombardni
kredit prije zalaganja vrijednosnih papira iz stavka 1. ove točke.

VIII.

Narodna banka Hrvatske zaključuje s bankom pojedinačne ugovore za svaki
odobreni lombardni kredit kojim se utvrđuju uvjeti korištenja tog kredita,
u skladu s uvjetima utvrđenim ovom Odlukom i drugim propisima.

2. Kratkoročni krediti na temelju portfelja određenih vrijednosnih papira

IX.

Ovom se Odlukom utvrđuju uvjeti i način pod kojima Narodna banka Hrvatske
odobrava bankama kratkoročne kredite na temelju portfelja određenih domaćih
i inozemnih prenosivih kratkoročnih vrijednosnih papira za koje su banke
dale avale odnosno garancije.

Kratkoročnim vrijednosnim papirima, u smislu ove Odluke, smatraju se
vrijednosni papiri izdani s rokom dospijeća do jedne godine.

Portfeljom kratkoročnih vrijednosnih papira, u smislu ove Odluke, smatra
se knjigovodstveno stanje vrijednosnih papira koje je banka kupila odnosno
eksontirala od drugih pravnih dsoba u zemlji ili primila od njih na ime
naplate svojih potraživanja, a nisu dospjeli za naplatu.

X.

Narodne banka Hrvatske odobrava bankama kredite u okviru opće kvote
na temelju domaćih prenosivih kratkoročnih vrijednosnih papira u portfelju
banke, i to:

1) mjenica što su ih avalirale banke a izdala ih domaća poduzeća, i
druge pravne osobe iz oblasti privrede po osnovi dužničko-vjerovničkog
odnosa utemeljenog na prometu proizvoda, roba i obavljanju usluga, a dospijevaju
za naplatu u roku do 90 dana;

2) komercijalnih zapisa izdanih sukladno važećem Zakonu o vrijednosnim
papirima koji dospijevaju za naplatu u roku od 90 dana, za čije je izdavanje
banka dala garanciju;

3) komercijalnih zapisa izdanih sukladno važećem Zakonu o vrijednosnim
papirima koji dospijevaju za naplatu u roku od 90 dana, izdatih od strane
javnih poduzeća koja je osnovala Republika Hrvatska, na koja se ne primjenjuje
Zakon o preuzimanju Zakona o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji ("Narodne
novine", br. 53/91).

XI.

Narodna banka Hrvatske odobravat će kredite u okviru opće kvote na temelju
mjenica iz točke X. odredbe pod 1) ove Odluke koje udovoljavaju ovim uvjetima:

- da sadrže sve bitne elemente predviđene Zakonom o mjenici;

- da su indosirane na banku u skladu sa zakonskim propisima;

- da je na licu mjenične blankete označen broj i datum računa o obavljenoj
prodaji proizvoda, robe i usluga.

XII.

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama kredite u okviru opće kvote
na temelju vrijednosnih papira iz točke X. ove Odluke - u visini do 50%
nominalne vrijednosti tih papira.

XIII.

Kredite u okviru opće kvote na temelju inozemnih prenosivih kratkoročnih
vrijednosnih papira Narodna banka Hrvatske odobrav, a na temelju mjenica
i drugih inozemnih vrijednosnih papira koji dospijevaju za naplatu u roku
do 60 dana, a avalirale su ih prvorazredne inozemne banke i mogu biti predmet
kupoprodaje na inozemnim tržištima vrijednosnih papira što su ih poduzeća
dobila na temelju izvoza robe i usluga na konvertibilno područje, a banke
ih eskontirale od tih poduzeća.

Kredite iz stavka 1. ove točke Odluke, Narodna banka Hrvatske odobrava
bankama u visini do 65% nominalne vrijednosti tih papira.

3. Kratkoročni krediti na temelju isprava o kratkoročnim kreditima koje
koje su banke dale krajnjim korisnicima

XIV.

Ovom se Odlukom utvrđuju uvjeti i način uz koje Narodna banka Hrvstske
odobrava bankama kratkoročne kredite na temelju određenih isprava o kratkoročnim
kreditima koje su banke odobrile krajnjim korisnicima za namjene iz ove
Odluke (u nastavku teksta "krediti u okviru opće kvote").

3.1. Kratkoročni krediti za pripremu izvoza i izvoz

XV

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama kredite u okviru opće kvote
iz ove Odluke na temelju isprava o kratkoročnim kreditima koje su banke
dale krajnjim korisnicima za slijedeće namjene:

- Za izvoz robe i usluga za gotovo na konvertibilno područje, uz uvjet
da se ti krediti naplaćuju u skladu s rokovima naplate izvoza robe i usluga
i da krajnji rok za vraćanje tih kredita nije duži od 60 dana.

Kredite iz ove točke banke daju poduzećima na temelju isprava o izvršenom
izvozu robe, koju je ovjerila carinarnica - izvozna carinska deklaracija
i isprava o obavljenim uslugama inozemnim naručiocima (računi, situacije
odnosno zaključnice, ugovori s inozemnim naručiocem iz kojeg se mogu utvrditi
visina, dinamika i način plaćanja obavljenih usluga, ugovor zaključen između
domaće turističko-putničke agencije i ugostiteljsko-hotelskih poduzeća
o međusobnim pravima i obvezama u pogledu korištenja tog kredita kod banke,
te druge izvozne dokumentacije iz koje se može utvrditi iznos potraživanja
od inozemstva).

U slučaju kada ima više sudionika u izvoznom poslu, za korištenje kredita
iz primarne emisije, nadležna carinarnica izdat će onoliki broj primjeraka
carinske dehlaracije s klauzulom "služi za dobivanje kredita",
koliko ima sudionika naznačenih u carinskoj deklaraciji.

S kreditima za izvoz robe i usluga iz ove točke izjednačavaju se, u
smislu ove Odluke, i krediti što ih banke daju na temelju ugovora o proizvodnji
opreme i brodova za izvoz i ugovora o obavljanju usluga u inozemstvu, i
to:

- do visine vrijednosti pojedine završene faze, ako je ugovorom predviđeno
plaćanje po fazama, s tim da to plaćanje dospijeva u roku iz stavka 1.
ove točke;

- do visine ugovorenih avansa, ako je ugovorom predviđeno plaćanje avansa,
uz uvjet da avans dospijeva u roku iz stavka 1. ove točke, počevši od dana
kada je banka dala kredit i da je njegova naplata osigurana.

Izvoz koji se ostvaruje u okviru dugoročne kooperacije domaćeg poduzeća,
uz obračun preko kontokorentnog računa, može se kreditirati samo do visine
potražnog salda domaćeg poduzeća, na temelju izvješća ovjerenih od Narodne
banke Hrvatske s rokom do 30 dana, s tim da se visina kredita usklađuje
mjesečno.

Pod uslugama, u smislu ove Odluke, razumijevaju se poslovi iz važećeg
Zakona o vanjskotrgovačkom poslovanju.

Rokovi vraćanja kredita iz ove točke počinju teći od dana izvršenoga
carinjenja robe odnosno od dana izvršenja usluga, u skladu s važećim Zakonom
o vanjskotrgovačkom poslovanju i propisima donesenim na temelju tog Zakona.

Danom naplate iz ove točke smatra se, u smislu Zakona o deviznom poslovanju,
dan kada su devize uplaćene u korist računa banke ovlaštene za poslove
s inozemstvom odnosno dan kada je carinjena roba koja se uvozi pri vanjskotrgovinskim
poslovima za koje se izvoz naplaćuje uvozom robe i usluga. Ako je poduzeću
odobreno držanje deviza u inozemstvu, danom naplate smatra se dan kada
je iznos deviza odobren računu poduzeća u inozemstvu. Krajnji rok za vraćanje
kredita iz stavka 1. ove točke ne može biti duži od 7 dana od dana kada
je izvršena naplata potraživanja iz inozemstva.

- Za izvoz robe i usluga na komercijalni kredit na konvertibilno područje,
uz uvjet da rok korištenja tih kredita nije duži od 24 mjeseca za izvoz
serijske opreme, od 18 mjeseci za izvoz trajnih potrošnih dobara i od 6
mjeseci za izvoz ostale robe, računajući od dana početka korištenja kredita
kod banke. Kredite iz ove točke banke odobravaju poduzećima na temelju
isprava o izvršenom izvozu robe ili usluga s klauzulom "služi za dobivanje
kredita", ugovore s inozemnim kupcima iz kojih se mogu utvrditi vrsta
robe koja se izvozi, dinamika tog izvoza, rokovi i način vraćanja tih kredita
i odgovarajući vrljednosni papiri ako su ugovorima s inozemnim kupcima
takvi papiri predviđeni. Kreditima iz ove točke smatraju se i krediti za
kreditiranje izvoza, u okviru kreditnih aranžmana zaključenih s bankama
iz zemalja u koje se roba izvozi.

- Za kreditiranje izvoza opreme i brodova na kredit te za izvođenje
investicijskih radova u inozemstvu na kredit na konvertibilnom području
banke se mogu koristiti kreditom do iznosa potraživanja po kreditima što
su ih za tu namjenu dale iz svojeg kreditnog potencijala domaćim izvoznicima,
koja dospijevaju u roku do 24 mjeseca, počevši od dana obavljanja kredita
banci od strane Narodne banke Hrvatske.

Za korištenje kredita iz stavka 1. ove točke banke podnose Narodnoj
banci Hrvatske specifikaciju ugovora po kreditima koji su osnova za korištenje
kredita kod Narodne banke Hrvatske, s pregledom otplata što dospijevaju
u roku do 24 mjeseca i amortizacijskim planom koji sadrži ukupni iznos
danog kredita iz kreditnog potencijala banke, dospijeća svake otplate i
krajnji rok vraćnja kredita.

- Za kreditiranje proizvodnje i pripremu robe i usluga za izvoz na konvertibilno
područje, podrazumijevaju se krediti s krajnjim rokom vrećanja od najviše
tri mjeseca.

Ove kredite odobravaju banke poduzečima - proizvođačima robe za izvoz
na temelju ugovora zaključenog s inozemnim kupcem robe - kada je proizvođač
robe za izvoz neposredni izvoznik. Kada proizvođač robe za izvoz nije neposredni
izvoznik, pored ugovora izvoznika s inozemnim kupcem, podnosi se ugovor
zaključen s izvoznikom.

Izuzetno, za poslove za koje se unaprijed ne zaključuju ugovori o izvoznim
poslovima, kredite za pripremu banke mogu odobravati i na temelju druge
dokumentacije kojom se osigurava da će kreditirana roba biti izvezena.
Drugom dokumentacijom, u smislu ove odredbe, smatraju se: podaci o izvozu
izvršenom u prethodnoj godini, plan izvoza u tekućoj godini i izvješće
o izvozu izvršenom u prethodnom tromjesečju. Osim navedene dokumentacije
koju banke obvezno prikupljaju od korisnika banka može, prema potrebi,
zahtijevati da joj se podnese i druga dokumentacija kojom se dokazuju troškovi,
struktura, opseg i dinamika ulaganja u proizvodnju i pripremu robe i usluga
za izvoz.

Rok vraćanja kredita iz ove točke može se ugovoriti u trajanju dužem
od tri mjeseca ali ne dužem od roka tehnološkog trajanja procesa proizvodnje
odnosno pripreme robe za izvoz, s tim da ukupni rok vraćanja tog kredita
može iznositi :

- do 6 mjeseci, ako tehnološki proces proizvodnje odnosno pripreme robe
za izvoz traje duže od 3 mjeseca;

- do 12 mjeseci, ako je riječ o proizvodnji krupne opreme i brodova
i većih kontingenata odnosno serijske opreme i druge robe čiji tehnološki
proces proizvodnje traje duže od 6 mjeseci; i

- do 18 mjeseci, ako je riječ o proizvodnji brodova za izvoz na konvertibilno
područje za gotovo, čiji tehnološki proces proizvodnje traje duže od 12
mjeseci.

Za kreditiranje pripreme za obavljanje turističkih usluga inozemnim
turistima banke se mogu koristiti uz uvjet da krajnji rok vraćanja tih
kredita nije duži od 6 mjeseci.

Ove kredite banke odobravaju turističkim i ugostiteljskim poduzećima
i to: na temelju ugovora zaključenih s inozemnim naručiteljima, neposredno
ili posredovanjem domaće turističko-putničke agencije ili drugih isprava
iz kojih se vidi da će se kreditirana priprema turističkih usluga realizirati
obavljanjem usluga inozemnim turistima.

U stanje tih kredita ne mogu ulaziti krediti što ih banke daju za rekonstrukciju,
adaptaciju i proširenje samih smještajnih kapaciteta - ugostiteljskih objekata.

Dinarska protuvrijednost kredita iz primarne emisije po poslovima izvoza
i pripreme proizvodnje robe i usluga za izvoz i otkupa inozemnih vrijednosnih
papira, obračunava se primjenom srednjeg tečaja iz tečajne liste koju utvrđuje
Narodna banka Hrvatske, na dan puštanja kredita u tečaj.

3.2. Kratkoročni krediti za namjene u poljoprivredi

XVI.

Narodna banka Hrvatske odobravat će kredite iz sredstava primarne emisije
na temelju kratkoročnih kredita što su ih banke odobrile krajnjim korisnicima
za slijedeće namjene :

1. za proizvodnju ratarskih kultura (pšenice i uljane repice roda iz
1993. godine);

2. za tov stoke (junadi, svinja, ovaca, peradi, ribe, proizvodnje mlijeka
i uzgoj rasplodnog podmlatka);

3. za sezonshe zalihe i robne rezerve poljoprivredno-prehrambenih proizvoda
roda 1992. godine (pšenice, kukuruza, uljarica, domaćeg sirova ulja, šećerne
repe, šećera, duhana, stolnog grožda, i jabuka u hladnjačama, vina u vinskim
podrumima, mesa u hladnjačama, mliječnih proizvoda iz domaće proizvodnje
i umjetnih gnojiva).

3.2.1. Krediti za proizvodnju ratarskih kultura

XVII.

Kreditima za kreditiranje proizvodnje pšenice (merkantilne i sjemenske),
kukuruza (merkantilnoga i sjemenskoga), suncokreta, soje, uljane repice,
maslina, šećerne repe i duhana banke se mogu koristiti u visini stanja
kredita što su ih za tu proizvodnju dale poduzećima i poljoprivrednim gospodarstvima
na temelju ugovora o proizvodnji i isporuci sklopljenih s poduzećima i
poljoprivrednim gospodarstvima koja se bave preradom i doradom tih proizvoda
i na temelju ugovora sklopljenih s direkcijom odnosno drugom organizacijom
za rezerve poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.

Rokovi vraćanja kredita iz stavka 1. ove točke ne mogu biti duži od
12 mjeseci, počevši od dana njihova korištenja, i ne mogu biti duži od:
za uljanu repicu - 31. srpnja, za suncokret i soju - 31. listopada, za
masline - 31 prosinca, za kukuruz - 15. prosinca te za šećernu repu - 31.
prosinca 1993. za pšenicu roda godine 1992. - 15. kolovoza 1993. godine
i za duhan - 31. ožujka 1994. godine.

Kreditima za kreditiranje proizvodnje sjemenske pšenice i sjemenskog
kukuruza banke se mogu koristiti kod Narodne banke Hrvatske na temelju
ugovora o proizvodnji i isporuci, zaključenih između proizvođača i poduzeća
koja se bave preradom odnosno doradom i prometom tih proizvoda.

Kreditima iz ove točke banke se mogu koristiti na temelju kredita što
su ih dale poduzećima i poljoprivrednim gospodarstvima za ugovorenu proizvodnju
određenih poljoprivrednih proizvoda.

Kreditima za kreditiranje proizvodnje umjetnih gnojiva banke se mogu
koristiti u visini do 50% od stanja kredita što su ih odobrile proizvođačime
za tu namjenu. Rok korištenja kredita za ovu namjenu ne može biti duži
od 30 dana počevši od dana korištenja sredstava po ovoj osnovi.

Ovaj kredit banka odobrava krajnjim korisnicima na temelju plana o proizvodnji
umjetnih gnojiva za određeno razdoblje i druge dokumentacije iz koje se
sa sigurnošću može utvrditi da je korištenje tog kredita u svako doba pokriveno
odgovarajućom vrijednošću proizvodnje.

3.2.2. Krediti za tov stoke, uzgoj rasplodnog podmlatka

XVIII.

Kreditima za kreditiranje tova stoke i uzgoja rasplodnog podmlatka (junadi,
svinja i ovaca), tova peradi (pilića, gusaka, pataka i pura) tova ribe
i proizvodnje mlijeka banke se mogu kortstiti u visini stanja kredita što
su ih za te namjene dale poduzećima i poljoprivrednim gospodarstvima.

Rokovi vraćanja kredita iz stavka 1. ove točke, računajući od dana početka
korištenja kredita, ne mogu biti duži od dvanaest mjeseci - za tov junadi,
šest mjeseci - za tov svinja i ovaca, tri mjeseca - za tov peradi, dvanaest
mjeseci - za tov ribe i jedan mjesec za proizvodnju mlijeka.

Osnovica za korištenje reeskontnih kredita za kreditiranje uzgoja rasnog
priplodnog podmlatka u stočarstvu (junadi, svinja i ovaca) je knjigovodstveno
stanje kredita što su ih banke dale krajnjim korisnicima. Krediti se odobravaju
na temelju ugovora o uzgoju rasplodnog podmlatka zaključenog između poduzeća
- uzgajivača i poduzeća koje preuzima rasplodna grla u svoje osnovno stado.
Potrebna dokumentacija je izvadak iz registra i matičnih knjiga o uzgoju
rasplodnog podmlatka. Ugovori odnosno izvaci iz registra i matične knjige
moraju ovjeriti nadležne republičke selekcijske službe.

Pod poduzećima iz ove točke podrazumijevaju se poduzeća i zadružne organizacije
koje su registrirane za uzgoj rasplodnog podmlatka u stočarstvu u vlastitim
objektima i objektima poljoprivrednih gospodarstava.

Rokovi vraćanja ovih kredita računajući od dana početka korištenja kredite
ne mogu biti duži: od 18 mjeseci za uzgoj junadi, 10 mjeseci za uzgoj ovaca
i 7 mjeseci za uzgoj svinja.

Kreditima iz ove točke banke se mogu koristiti kod Narodne banke Hrvatske
na temelju ugovora o proizvodnji i isporuci, zaključenih između proizvodnih
poduzeća i poljoprivrednih gospodarstava koja obavljaju preradu i promet
tih proizvoda.

3.2.3. Krediti za sezonske zalihe i robne rezerve poljoprivredno
prehrambenih proizvoda roda 1992. godine

XIX.

Kreditima za kreditiranje sezonskih zaliha određenih poljoprivrednih
i prehrambenih proizvoda banke se mogu koristiti i to: za zalihe domaće
pšenice (merkantilne i sjemenske), uljarica (suncokreta, soje, uljane repice,
maslina i bučinih sjemenki) i domaćega sirova jestiva ulja, za zalihe kukuruza
(merkantilni i sjemenski), šećerne repe i šećera, zalihe duhana i za zalihe
umjetnih gnojiva u visini stanja kredita što su ih za te zalihe dale poduzećima
i poljoprivrednim gospodarstvima.

Korisnici kredita iz stavka 1. ove točke mogu biti:

- za zalihe merkantilne pšenice - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivredna
gospodarstva, koje u svojem sastavu imaju mlinove;

- za zalihe merkantilnog kukuruza - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivredna
gospodarstva koja se bave tovom stoke, peradi i ribe te industrijskom preradom
odnosno doradom kukuruza i uzgojem rasnog priplodnog podmlatka;

- za ostale zalihe - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivredna gospodarstva
koja se bave preradom odnosno doradom i prometom tih proizvoda.

Kreditima iz stavka 1. ove točke banke se mogu koristiti uz uvjet da
je ugovorom o kreditu s poduzećima, drugim pravnim osobama i poljoprivrednim
gospodarstvima predviđeno vraćanje kredita u skladu s dinamikom utroška
ili realizacijom zaliha, s tim da krajnji rokovi vraćanja kredita počevši
od dana početka njihova korištenja nisu duži:

- od 12 mjeseci - za zalihe pšenice, kukuruza, uljarica odnosno domaćeg
sirovog ulja i šećerne repe i šećera, i da ne prelazi: za pšenicu - 31.
srpnja, za uljarice - domaće sirovo ulje - 30. rujna, kukuruz i šećernu
repu - šećer - 31. listopada 1993. godine;

- od osam mjeseci - za zalihe sjemenske pšenice i sjemenskog kukuruza
i da ne prelazi: za pšenicu 31. siječnja, a za kukuruz - 31. svibnja 1993.
godine;

- od 15 mjeseci - za zalihe duhana i da ne prelazi 31. svibnja 1994.
godine. Rok korištenja kredita se računa 15 mjeseci od dana korištenja
svake pojedine tranše kredita.

Kreditima za kreditiranje sezonskih zaliha stolnoga grožđa i jabuka
u hladnjačame, zaliha vina domaće proizvodnje u vinskim podrumima, zaliha
mesa u hladnjačama i zaliha mliječnih proizvoda i mlijeka u prahu iz domaće
proizvodnje, banke se mogu koristiti u visini do 50% od stanja kredita
što su ih za te zalihe dale poduzećima, drugim pravnim osobama i poljoprivrednim
gospodarstvima.

Rokovi vraćanja kredita.iz stavka 1. ove točke, računajući od dana početka
korištenja kredita, ne mogu biti duži:

- od šest mjeseci - za zalihe stolnoga grožda i jabuka u hladnjačama,
i da ne prelazi rok 30. travnja 1993.;

- od dvanaest mjeseci - za zalihe vina, domaće proizvodnje u vinskim
podrumima u društvenom sektoru, i da ne prelazi rok vraćanja 31. listopad
1993.;

- od tri mjeseca - za zalihe mesa u hladnjačama i za zalihe mliječnih
proizvoda domaće proizvodnje;

- od osam mjeseci za zalihe sjemenske pšenice i sjemenskog kukuruza
i da ne prelaze za pšenicu 31. siječanj, a za kukuruz 31. svibanj 1993.
godine.

Korisnici kredita za ostale zalihe poljoprivrednih proizvoda mogu biti:

- za zalihe stolnoga grožđa i jabuka u hladnjačama proizvodna poduzeća,
druge pravne osobe i poljoprivredna gospodarstva i poduzeća koja se bave
prometom tih proizvoda na veliko za količine uskladištene u hladnjačama;

- za zalihe vina - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivredna gospodarstva
koja se bave proizvodnjom vina;

- za zalihe mliječnih proizvoda - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivredna
gospodarstva koja se bave preradom mlijeka u mliječne proizvode;

- za zalihe mesa u hladnjačama - poduzeća i druge pravne osobe i poljoprivredna
gospodarstva klaonične industrije.

Za kredite kojima se kreditiraju proizvodnja i zalihe poljoprivrednih
i prehrambenih proizvoda, banke dostavljaju Narodnoj banci Hrvatske slijedeću
dokumentaciju:

- ugovore o kreditima što ih je banka dala poduzećima, drugim pravnim
osobama i poljoprivrednim gospodarstvima, posebno za svaku vrstu proizvodnje
i tova odnosno ugovore, s pregledom ugovorene dinamike otplate kredita;

- račune i druge isprave ili izvatke iz knjigovodstvenog stanja na kraju
prethodne dekade o količini i vrijednosti zaliha za koje se koriste krediti;

- drugu dokumentaciju iz koje se sa sigurnošću može utvrditi da se dani
krediti koriste namjenski i da je u svako doba korištenje tih kredita pokriveno
odgovarajućom vrijednošću proizvodnje odnosno zaliha određenih poljoprivrednih
i prehrambenih proizvoda.

Za kredite kojima se kreditiraju sezonske zalihe i rezerve pšenice i
uljane repice domaće proizvodnje roda 1992. godine, banke dostavljaju Narodnoj
banci Hrvatske slijedeću dokumentaciju:

- ugovor o kreditu odobrenom krajnjem korisniku, s pregledom dinamike
vraćanja kredita u kojem je predviđena obveza krajnjeg korisnika da iskorišteni
iznos kredita vraća u skladu s dinamikom utroška odnosno realizacijom zaliha;

- faktura o otkupljenim i plaćenim količinama pšenice;

- nalog o izvršenom prijenosu sredstava kredita na žiro račun krajnjeg
korisnika;

- potvrda o primitku pšenice (skladišnica), s izvatkom iz materijalnog
knjigovodstva o stanju otkupljenih i uskladištenih količina pšenice, što
su je potvrdile ovlaštene osobe;

- druga dokumentacija iz koje se sa sigurnošću može utvrditi namjensko
korištenje odobrenih kredita, te da je korištenje tih kredita uvijek pokriveno
odgovarajućom količinom i vrijednosti pšenice.

Vrijednost proizvodnje i zaliha poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda,
radi utvrđivanja visine udjela primarne emisije u kratkoročnom kreditiranju
proizvodnje odnosno zaliha, prema ovoj Odluci, obračunavat će se po zajamčenim
cijenama, a za proizvode za koje se ne utvrđuju zajamčene cijene obračun
vrijednosti obavljat će se po tržnim cijenama.

Kreditima za kreditiranje zaliha umjetnih gnojiva banke se mogu koristiti
u visini knjigovodstvenog stanja kredita što su ih dale proizvođačima umjetnih
gnojiva za sezonske zalihe umjetnih gnojiva domaće proizvodnje, i to: od
1. prosinca 1992. do 28. veljače 1993. godine i od 1. lipnja do 31. kolovoza
1993. godine. Kredit se može koristiti od 1. lipnja odnosno 1. prosinca
i traje ovisno o dinamici formiranja i realizaciji sezonskih zaliha umjetnih
gnojiva, a najviše do 90 dana.

Ovaj kredit banka daje proizvođačima na temelju izvatka iz knjigovodstvenog
stanja o količini i vrijednosti zaliha umjetnih gnojiva za koji se koristi
kredit i druge dokumentacije iz koje se sa sigurnošću može utvrditi da
se odobreni kredit koristi namjenski i da je korištenje tog kredita u svako
doba pokriveno odgovarajućom vrijednošću zaliha umjetnih gnojiva.

Krediti za kreditiranje robnih rezervi poljoprivrednih i prehrambenih
proizvoda domaće proizvodnje koje se formiraju u smislu Zakona o robnim
rezervama, banke mogu koristiti: za rezerve pćenice i sirova jestiva ulja,
za rezerve kukuruza i šećera i za rezerve ostalih poljoprivredno-prehrambenih
proizvoda iz ove Odluke - u visini stanja kredita što su ih za tu namjenu
dale poduzećima i direkcijama za robne rezerve kod kojih se formiraju te
rezerve.

Za robne rezerve pšenice i uljane repice domaće proizvodnje roda 1992.
godine, sredstva iz primarne emisije može koristiti Republička direkcija
za robne rezerve.

Rok vraćanja kredita iz stavka 1. ove točke ne može biti duži od 12
mjeseci, računajući od dana korištenja svakog pojedinačnog iznosa - tranše
odobrenog kredita.

Kreditima iz ove točke banke se mogu koristiti na temelju isprava što
ih dostavljaju Narodnoj banci Hrvatske:

- ugovora o kreditima što ih je banka odobrila Republičkoj direkciji
za robne rezerve;

- potvrda o uskladištenju robnih rezervi zaključenim između korisnika
kredita i skladištara u kojem je, uz ostalo, predviđena i obveza skladištara
da korisniku kredita mjesečno daje podatke o stanju uskladištenih proizvoda;

- računa i drugih isprava kojima se dokazuju količina i vrijednost kreditiranja
robnih rezervi.

XX.

Banke su dužne osigurati korištenje kredita na temelju zaloga određenih
vrijednosnih papira i portfelja određenih vrijednosnih papira, dnevno najmanje
u visini od 55% od knjigovodstvenog stanja korištenih kredita iz primarne
emisije kod Narodne banke Hrvatske, u okviru opće kvote, na dan 31. listopada
1992., u visini od 80% na dan 30. studenoga 1992. i u visini od 65% na
dan 31. prosinca 1992. godine.

III. DAVANJE KREDITA BANKAMA U OKVIRUNAMJENSKIH KVOTA

1. Kratkoroćni krediti na temelju isprava o kratkoročnim kreditima
koje su banke dale krajnjim korisnicima

XXI.

Narodna banka Hrvatske odobravat će kredite iz sredstava primarne emisije
na temelju isprava o kratkoročnim kreditima što su ih banke odobrile krajnjim
korisnicima za kreditiranje proizvodnje ratarskih kultura (pšenice i uljane
repice roda iz 1993. godine), te sezonske zalihe i rezerve poljoprivrednih
proizvoda jesenske berbe roda 1992. godine (kukuruza, šećerne repe - šećera,
uljarica- sirovog ulja i duhana domaće proizvodnje), uz uvjete i na način
koji su utvrđeni u točki IV, VII. i XIX. ove Odluke.

IV. PRIJELAZNE I ZAKLIUČNE ODREDBE

XXII.

Kreditima iz primarne emisije, u smislu ove Odluke, banke se koriste
podnošenjem zahtjeva Narodnoj banci Hrvatske, pojedinačno po namjenama
iz ove Odluke, s dokumentacijom propisanom ovom Odlukom.

Uz zahtjev za korištenje kredita, u smislu stavka 1. ove točke banka
podnosi Narodnoj banci Hrvatske pregled stanja danih kredita krajnjim korisnicima
odnosno stanje kratkoročnih vrijednosnih papira koji ulaze u osnovicu za
obračun korištenja kredita iz primarne misije u smislu ove Odluke.

Pregled kredita iz stavka 2. ove točke obuhvaća popis kredita odobrenih
krajnjim korisnicima, grupiranih po namjenama i knjigovodstvena stanja
tih kredita na dan obračuna korištenja kredita.

Kratkoročni vrijednosni papiri na temelju kojih banke koriste druge
kredite iz primarne emisije ne mogu biti temelj za korištenje kratkoročnih
kredita u okviru opće kvote u smislu ove Odluke.

XXIII.

Za osiguranje kontrole namjenskog korištenja kredita za zalihe i robne
rezerve poljoprivrednih proizvoda i tov stoke iz ove Odluke, banke će dostavljati
Narodnoj banci Hrvatske izvješća o stanju i vrijednosti kreditiranih zaliha
i rezervi.

Ova izvješća banke će dostavljati do 10. u mjesecu za prethodni mjesec,
na propisanom obrascu Narodne banke Hrvatske.

XXIV.

Radi praćenja korištenja kratkoročnih kredita iz pririmarne emisije,
banke će desetodnevno dostavljati Narodnoj banci Hrvatske podatke o stanju
tih kredita, na obrascu što će ga utvrditi Narodna banka Hrvatske.

Radi praćenja korištenja kratkoročnih kredita iz primarne emisije na
temelju zaloga odnosno portfelja kratkoročnih vrijednosnih papira, banke
će desetodnevno dostavljati Narodnoj banci Hrvatske podatke o dnevnim stanjima
portfelja kratkoročnih vrijednosnih papira, na obrascu što će ga utvrditi
Narodna banka Hrvatske.

XXV.

Od dana stupanja na snagu ove Odluke, Narodna banka Hrvatske će odobravati
bankama plasmane iz primarne emisije za namjene iz ove Odluke, u okviru
namjenskih kvota koji se koriste na temelju isprava o kratkoročnim kreditima
koje su banke dale krajnjim korisnicima, uz uvjet da te banke na kredite
iz primarne enkisije, što ih daju krajnjim korisnicima, naplaćuju kamate
najviše u visini eskontne stope, uvećane do 4 postotna poena na godišnjoj
razini.

XXVI.

Narodna banka Hrvatske će, po potrebi, donijeti upute za provođenje
ove Odluke.

XXVII.

Ova Odluka stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama",
a primjenjivat će se od 1. listopada 1992. godine.

O. br. 56/92.

Zagreb, 1. listopada 1992.

Predsjednik Savjeta Narodne banke Hrvatske

Guverner Narodne banke Hrvatske

**dr. Pero Jurković, v. r.**

Odluka, NN 60/1992-1623
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)