## Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike

### NN 93/2008 (11.8.2008.), Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**2955**

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE (u daljnjem tekstu: Vlada), kao poslodavac i

SINDIKATI DRŽAVNIH SLUŽBI:
Sindikat državnih i lokalnih službenika i namještenika RH
Sindikat policije Hrvatske
Nezavisni sindikat djelatnika Ministarstva unutarnjih poslova
Sindikat djelatnika u vojsci i državnim službama
Carinski sindikat Hrvatske
Sindikat Porezne uprave Hrvatske
Samostalni sindikat djelatnika u zrakoplovstvu
Sindikat zaposlenih u pravosuđu
Sindikat pravosudne policije
Sindikat zaposlenika zatvorskog sustava
Nezavisni sindikat carinika Hrvatske i
Nezavisni sindikat policijskih službenika i namještenika RH (u daljnjem tekst:
Sindikati)
zaključili su dana 31. srpnja 2008. godine sljedeći

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DRŽAVNE SLUŽBENIKE I NAMJEŠTENIKE

1. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovaj Kolektivni ugovor (u daljnjem tekstu: Ugovor) zaključuju Vlada
Republike Hrvatske i sindikati državnih službi u ime svojih članova.
(2) Ovim se Ugovorom na razini Republike Hrvatske utvrđuju međusobna prava i
obveze potpisnika ovoga Ugovora.
(3) Ovim Ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada državnih
službenika i namještenika zaposlenih u državnim tijelima.

Članak 2.

Ovaj Ugovor obvezuje njegove potpisnike kao i sindikate koji mu naknadno
pristupe.

Članak 3.

Odredbe ovoga Ugovora primjenjuju se neposredno, osim u slučajevima kada su
pojedina pitanja za službenike i namještenike povoljnije uređena drugim
propisima ili općim aktom.

Članak 4.

Ako zbog promjena okolnosti koje nisu postojale niti bile poznate u trenutku
sklapanja ovoga Ugovora, jedna od strana ne bi mogla neke od odredbi Ugovora
izvršavati, ili bi joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje se da će drugoj strani
predložiti izmjenu Ugovora.

2. RADNI ODNOSI NAMJEŠTENIKA

Članak 5.

(1) Radna mjesta namještenika utvrđuju se pravilnikom o unutarnjem redu državnog
tijela kao radna mjesta za obavljanje pomoćno-tehničkih poslova.
(2) S namještenikom se sklapa ugovor o radu temeljem provedenog internog oglasa
ili javnog natječaja.
(3) S namještenikom raspoređenim na radno mjesto u državnom tijelu temeljem
rješenja sklopit će se ugovor o radu za obavljanje poslova tog radnog mjesta.
(4) Javni natječaj objavljuje se u općeinformativnom tisku koji izlazi na
području na kojem se nalazi državno tijelo koje natječaj objavljuje, na oglasnoj
ploči državnog tijela i oglasnoj ploči područne službe Hrvatskog zavoda za
zapošljavanje.
(5) Svi prijavljeni kandidati moraju biti na isti način i u istom roku
obaviješteni o primljenim kandidatima.

Članak 6.

(1) Prilikom sklapanja ugovora o radu s namještenikom može se ugovoriti probni
rad.
(2) Probni rad namještenika može trajati najduže dva mjeseca.

Članak 7.

(1) Namješteniku koji nije zadovoljio na probnom radu prestaje radni odnos
otkazom koji mora biti u pisanom obliku i obrazložen.
(2) Ako poslodavac namješteniku otkaz iz stavka 1. ovoga članka ne dostavi
najkasnije posljednjeg dana probnoga rada, smatrat će se da je zaposlenik
zadovoljio na probnom radu.

3. RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI

Članak 8.

(1) Puno radno vrijeme službenika i namještenika je 40 sati tjedno.
(2) Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na 5 radnih dana, od ponedjeljka do
petka.
(3) Dnevno radno vrijeme ne može biti kraće od 8 niti duže od 12 sati, osim u
slučaju hitnog prekovremenog rada.
(4) Službenik i namještenik mora biti obaviješten o rasporedu rada ili promjeni
rasporeda radnog vremena najmanje tjedan dana unaprijed, u pisanom obliku, s
točno naznačenim satom početka rada, osim u slučaju hitnog prekovremenog rada i
drugim sličnim slučajevima prijeke potrebe.

Članak 9.

(1) Poslodavac je dužan voditi evidenciju radnog vremena.
(2) Na zahtjev državnog službenika ili namještenika, ili na zahtjev sindikalnog
povjerenika čelnik tijela dužan je dostaviti evidenciju iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 10.

(1) Službenik i namještenik koji radi puno radno vrijeme ima svakoga radnog dana
pravo na odmor (stanku) od 30 minuta, a koristi ga u skladu s rasporedom koji
utvrdi čelnik državnog tijela ili osoba koju on ovlasti.
(2) Službenik i namještenik koji radi u turnusima od 12 sati ima pravo na odmor
u trajanju od 60 minuta ili dva puta po 30 minuta, u skladu s naravi i potrebama
posla.
(3) Vrijeme odmora iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme i
ne može se odrediti u prva tri sata nakon početka radnog vremena niti u zadnja
dva sata prije završetka radnog vremena.

Članak 11.

Između dva uzastopna radna dana službenik i namještenik ima pravo na odmor od
najmanje 12 sati neprekidno.

Članak 12.

(1) Službenik i namještenik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od 48 sati
neprekidno.
(2) Dani tjednog odmora su subota i nedjelja.
(3) Ako je prijeko potrebno da službenik i namještenik radi na dan (dane)
tjednog odmora, osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg
tjedna.
(4) Ako službenik i namještenik radi potrebe posla ne može koristiti tjedni
odmor na način iz stavka 3. ovoga članka, u dogovoru, odnosno prema odluci
neposredno nadređenog službenika i namještenika osigurat će mu se korištenje
tjednog odmora najkasnije u roku od 14 dana.

Članak 13.

Službenik i namještenik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni
godišnji odmor u trajanju od najmanje 18 radnih dana.

Članak 14.

(1) Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora službeniku i namješteniku se
isplaćuje naknada plaće u visini kao da je radio u redovnom radnom vremenu.
(2) Državnom službeniku i namješteniku čija je narav službe (posla) takva da
mora raditi prekovremeno ili noću ili nedjeljom ili blagdanom odnosno zakonom
predviđenim neradnim danom, pripada pravo na naknadu plaće za godišnji odmor u
visini prosječne mjesečne plaće isplaćene mu u prethodna 3 mjeseca.

Članak 15.

Ništavan je sporazum o odricanju od prava na godišnji odmor ili o isplati
naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 16.

(1) Pri utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora ne uračunavaju se subote,
nedjelje, neradni dani i blagdani.
(2) Razdoblje privremene nesposobnosti za rad, koje je utvrdio ovlašteni
liječnik, ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.

Članak 17.

(1) Službenik i namještenik koji se prvi put zaposlio ili ima prekid službe
odnosno rada između dva radna odnosa duži od 8 dana, stječe pravo na godišnji
odmor nakon šest mjeseci neprekidnoga rada.
(2) Prekid rada zbog privremene nesposobnosti za rad, vojne vježbe ili drugog
zakonom određenog opravdanog razloga ne ubraja se u rok iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 18.

(1) Službenik i namještenik ima pravo na jednu dvanaestinu godišnjeg odmora za
svaki navršeni mjesec dana rada:
– ako u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao radni odnos nije ostvario pravo
na puni godišnji odmor, jer nije proteklo 6 mjeseci neprekidnog rada, i
– ako mu radni odnos prestaje prije nego navrši šest mjeseci neprekidnog rada.
(2) Službenik i namještenik koji odlazi u mirovinu prije 1. 7. tekuće godine ima
pravo na puni godišnji odmor.

Članak 19.

(1) Godišnji odmor od 18 radnih dana uvećava se prema pojedinačno određenim
mjerilima:
1. s obzirom na uvjete rada:
– rad na poslovima s otežanim ili posebnim uvjetima rada             2 dana
– rad u smjenama, turnusu, ili redovni rad subotom,
nedjeljom, blagdanima i
neradnim danima određenim zakonom     1 dan
2. s obzirom na složenosti poslova i stupanj stručne spreme:
– rukovodećim državnim službenicima                                          4 dana
– višim državnim službenicima                                                      4 dana
– nižim državnim službenicima                                                      3 dana
– namještenicima sa SSS                                                             3 dana
– namještenicima s NSS                                                              2 dana
3. s obzirom na dužinu radnog staža:
– od navršenih 5 do navršenih 9 godina radnog staža                    2 dana
– od navršenih 10 do navršenih 14 godina radnog staža                3 dana
– od navršenih 15 do navršenih 19 godina radnog staža                4 dana
– od navršenih 20 do navršenih 24 godina radnog staža                5 dana
– od navršenih 25 do navršenih 29 godina radnog staža                6 dana
– od navršenih 30 do navršenih 34 godina radnog staža                7 dana
– od navršenih 35 i više godina radnog staža                                 8 dana
4. s obzirom na posebne socijalne uvjete:
– roditelju, posvojitelju ili skrbniku s jednim malodobnim
   djetetom                                                                                   2 dana
– roditelju, posvojitelju ili skrbniku za svako daljnje malodobno
   dijete još po                                                                             1 dan
– samohranom roditelju, posvojitelju ili skrbniku s jednim
   malodobnim djetetom                                                               3
dana
– roditelju, posvojitelju ili skrbniku djeteta s invaliditetom, bez
   obzira na
ostalu djecu                                                               3 dana
– osobi s invaliditetom                                                                 3 dana
– osobi s tjelesnim oštećenjem najmanje 50%                              2 dana
5. s obzirom na ostvarene rezultate rada:
– službeniku ocijenjenom ocjenom »izvanredan«                          3 dana
– službeniku ocijenjenom ocjenom »odličan«                               2 dana
– službeniku ocijenjenom ocjenom »dobar«                                 1 dan

(2) Ukupno trajanje godišnjeg odmora određuje se na način da se 18 radnih dana
uvećava za zbroj svih dodatnih dana utvrđenih točkama 1. do 5. stavka 1. ovoga
članka, s tim da ukupno trajanje godišnjeg odmora ne može iznositi više od 30
radnih dana u godini, osim u slučaju iz stavka 1 članka 20. ovog Ugovora.

Članak 20.

(1) Slijepi službenik i namještenik, donator organa kao i službenik i
namještenik koji radi na poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na
radu, nije moguće u potpunosti zaštititi zaposlenika od štetnih utjecaja, ima
pravo na najmanje 30 dana godišnjeg odmora.
(2) Poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće
otkloniti štetne utjecaje smatraju se poslovi koji su propisima o državnim
službenicima i namještenicima utvrđeni kao poslovi s posebnim uvjetima rada.

Članak 21.

(1) Vrijeme korištenja godišnjeg odmora utvrđuje se planom korištenja godišnjeg
odmora.
(2) Plan korištenja godišnjeg odmora donosi čelnik državnog tijela ili osoba
koju on ovlasti, a nakon prethodno pribavljenog mišljenja rukovoditelja
unutarnjih ustrojstvenih jedinica toga državnog tijela vodeći računa i o pisanoj
želji svakoga pojedinog službenika i namještenika.
(3) Plan korištenja godišnjeg odmora iz stavka 2. ovoga članka donosi se na
početku kalendarske godine, a najkasnije do kraja travnja.

Članak 22.

Plan korištenja godišnjeg odmora sadrži:
– ime i prezime službenika odnosno namještenika,
– službeničko ili radno mjesto,
– ukupno trajanje godišnjeg odmora,
– vrijeme korištenja godišnjeg odmora.

Članak 23.

(1) Na osnovi plana korištenja godišnjeg odmora čelnik državnog tijela ili osoba
koju on ovlasti donosi za svakog službenika i namještenika posebno rješenje
kojim mu utvrđuje trajanje godišnjeg odmora prema mjerilima iz članka 19. i 20.
ovoga Ugovora, ukupno trajanje godišnjeg odmora te vrijeme korištenja godišnjeg
odmora.
(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka donosi se najkasnije 15 dana prije
početka korištenja godišnjeg odmora.

Članak 24.

Protiv rješenja o korištenju godišnjeg odmora službenik može osobno ili preko
sindikalnog povjerenika uložiti žalbu Odboru za državnu službu, a namještenik
prigovor čelniku državnog tijela.

Članak 25.

(1) Službenik i namještenik može koristiti godišnji odmor u neprekidnom trajanju
ili u dva dijela.
(2) Ako službenik i namještenik koristi godišnji odmor u dva dijela, prvi dio
mora biti u trajanju od najmanje 2 tjedna neprekidno i mora se koristiti tijekom
kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor.
(3) Drugi dio godišnjeg odmora službenik i namještenik mora iskoristiti
najkasnije do 30. lipnja iduće godine.
(4) Na zahtjev državnog službenika i namještenika mora mu se omogućiti
korištenje godišnjeg odmora od dva tjedna neprekidno u razdoblju od 1. lipnja do
1. listopada tekuće godine.

Članak 26.

(1) Godišnji odmor, odnosno prvi dio godišnjeg odmora, koji je prekinut ili nije
korišten u kalendarskoj godini u kojoj je stečen zbog bolesti ili porodnog
dopusta odnosno zbog vojne vježbe ili drugog opravdanog razloga, službenik i
namještenik ima pravo iskoristiti do 30. lipnja iduće godine.
(2) Vrijeme korištenja godišnjeg odmora iz stavka 1. ovoga članka određuje
čelnik državnog tijela ili osoba koju on za to ovlasti.

Članak 27.

U slučaju kad je službenik stavljen na raspolaganje, odnosno kad je namješteniku
dan otkaz koji nije uvjetovan skrivljenim ponašanjem ili u slučaju prestanka
službe odnosno rada zbog prelaska na rad k drugom poslodavcu, službenik i
namještenik ima pravo iskoristiti godišnji odmor na koji je stekao pravo u
državnom tijelu u kojem mu prestaje služba odnosno radni odnos.

Članak 28.

Službenik i namještenik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg
odmora prema svom zahtjevu i u vrijeme koje sam odredi, ali je o tome dužan
obavijestiti neposredno nadređenog službenika ili namještenika najmanje jedan
dan prije.

Članak 29.

(1) Službeniku i namješteniku može se odgoditi odnosno prekinuti korištenje
godišnjeg odmora radi izvršenja važnih i neodgodivih službenih poslova.
(2) Odluku o odgodi odnosno prekidu korištenja godišnjeg odmora iz stavka 1.
ovoga članka donosi čelnik državnog tijela ili osoba koju on za to ovlasti.
(3) Službeniku i namješteniku kojem je odgođeno ili prekinuto korištenje
godišnjeg odmora, mora se omogućiti naknadno korištenje odnosno nastavljanje
korištenja godišnjeg odmora.

Članak 30.

(1) Službenik i namještenik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih
odgodom odnosno prekidom korištenja godišnjeg odmora.
(2) Troškovima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se putni i drugi troškovi.
(3) Putnim troškovima iz stavka 2. smatraju se stvarni troškovi prijevoza koji
je službenik i namještenik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do
mjesta u kojem je koristio godišnji odmor u trenutku prekida, kao i dnevnice u
povratku do mjesta zaposlenja prema propisima o naknadi troškova za službena
putovanja.
(4) Drugim troškovima smatraju se ostali izdaci koji su nastali za službenika
ili namještenika zbog odgode odnosno prekida godišnjeg odmora, što dokazuje
odgovarajućom dokumentacijom.

Članak 31.

(1) Službenik i namještenik ima pravo na dopust uz naknadu plaće (plaćeni
dopust) u jednoj kalendarskoj godini u sljedećim slučajevima:
– zaključenje braka                                            5 radnih dana
– rođenje djeteta                                                5 radnih dana
– smrti supružnika, roditelja, očuha i maćehe,
   djeteta, posvojitelja,
posvojenika i unuka         5 radnih dana
– smrti ostalih krvnih srodnika zaključno s če­
tvrtim stupnjem srodstva, odnosno
tazbinskih srodnika
zaključno s drugim stupnjem srodstva                  2 radna dana
– selidbe u istom mjestu stanovanja                     2 radna dana
– selidbe u drugo mjesto stanovanja                    4 radna dana
– za dobrovoljno davanje krvi                             2 radna dana
– teške bolesti supružnika, djeteta ili roditelja       3 radna dana
– nastupanje u kulturnim i športskim priredbama  1 radni dan
– sudjelovanje na sindikalnim susretima,
   seminarima, obrazovanju za sindikalne

   aktivnosti i dr.                                                   2 radna dana
– elementarne nepogode koja je neposredno
   zadesila službenika i namještenika                      5
radnih dana.

(2) Službenik i namještenik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj
naveden u stavku 1. ovoga članka i za svako dobrovoljno davanje krvi.

Članak 32.

(1) Za pripremu polaganja državnog stručnog ispita službenici imaju pravo na
plaćeni dopust od 7 dana bez obzira na stručnu spremu.
(2) Za pripremu polaganja pravosudnog ispita službenici imaju pravo na plaćeni
dopust i to:
– 7 dana ako službenik nema obvezu polaganja ispita,
– 30 dana ako je službenik obvezan polagati ispit.

Članak 33.

(1) Službenik i namještenik za vrijeme stručnog ili općeg školovanja,
osposobljavanja ili usavršavanja na koje je upućen od strane čelnika državnog
tijela, ima pravo na plaćeni dopust u sljedećim slučajevima:
– za svaki ispit po predmetu              2 dana i
– za završni rad                                 5 dana.
(2) Službenik i namještenik, za vrijeme stručnog ili općeg školovanja,
osposobljavanja ili usavršavanja za vlastite potrebe, ima pravo na plaćeni
dopust u sljedećim slučajevima:
– za svaki ispit po predmetu             1 dan i
– za završni rad                                2 dana.

Članak 34.

(1) U slučaju prekida godišnjeg odmora zbog plaćenog dopusta ili razdoblja
privremene nesposobnosti za rad, državni službenik ili namještenik je dužan
vratiti se na rad onog dana kada bi mu godišnji odmor redovito završio da nije
bilo plaćenog dopusta ili privremene nesposobnosti za rad. Ostatak godišnjeg
odmora će koristiti naknadno, prema sporazumu s čelnikom državnog tijela.
(2) Ako plaćeni dopust ili razdoblje privremene nesposobnosti za rad završava
nakon što bi završio godišnji odmor, državni službenik ili namještenik se vraća
na rad po završetku trajanja plaćenog dopusta, odnosno privremene nesposobnosti
za rad.

Članak 35.

U pogledu stjecanja prava iz službe odnosno radnog odnosa ili u svezi sa službom
ili radnim odnosom, razdoblja plaćenog dopusta smatraju se vremenom provedenim
na radu.

Članak 36.

(1) Službeniku i namješteniku može se odobriti dopust bez naknade plaće
(neplaćeni dopust) do 30 dana u tijeku kalendarske godine pod uvjetom da je
takav dopust opravdan i da neće izazvati teškoće u obavljanju poslova državnog
tijela, a osobito: radi gradnje, popravka ili adaptacije kuće ili stana, njege
člana uže obitelji, liječenja na vlastiti trošak, sudjelovanja u
kulturno-umjetničkim i športskim priredbama, vlastitog obrazovanja i edukacije,
stručnog usavršavanja i osposobljavanja.
(2) Kad to okolnosti zahtijevaju može se službeniku i namješteniku neplaćeni
dopust iz stavka 1. ovoga članka odobriti u trajanju duljem od 30 dana.

Članak 37.

Za vrijeme neplaćenog dopusta službeniku i namješteniku miruju prava i obveze iz
službe odnosno radnog odnosa.

4. ZDRAVLJE I SIGURNOST NA RADU

Članak 38.

(1) Državna tijela dužna su osigurati nužne uvjete za zdravlje i sigurnost
službenika i namještenika u službi, odnosno na radu.
(2) Državna tijela poduzet će sve mjere nužne za zaštitu života te sigurnost i
zdravlje službenika i namještenika uključujući njihovo osposobljavanje za
siguran rad, sprečavanje opasnosti na radu te pružanje informacije o poduzetim
mjerama zaštite na radu.
(3) Državna tijela dužna su osigurati dodatne uvjete sigurnosti za rad invalida
u skladu s posebnim propisima.

Članak 39.

(1) Dužnost je svakog službenika i namještenika brinuti se o vlastitoj
sigurnosti i zdravlju, kao i sigurnosti i zdravlju drugih službenika i
namještenika, te osoba na koje utječu njegovi postupci tijekom rada u skladu s
osposobljenošću i uputama koje mu je osiguralo državno tijelo.
(2) Službenik i namještenik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće i neizbježne
opasnosti napusti svoje mjesto službe odnosno radno mjesto ili opasno područje,
ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj zbog takvoga svog postupka u
odnosu na druge službenike i namještenike i mora uživati zaštitu od bilo kakvih
neposrednih posljedica, osim ako je po posebnim propisima ili pravilima struke
bio dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi i
imovine.

Članak 40.

Državna tijela će pri donošenju plana prijma i popunjavanju slobodnih radnih
mjesta voditi računa o zapošljavanju osoba s invaliditetom, sukladno Zakonu o
profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, te u tu
svrhu odrediti primjerena radna mjesta i uvjete rada.

5. PLAĆE I DODACI NA PLAĆE

Članak 41.

(1) Plaću službenika i namještenika čini osnovna plaća i dodaci na osnovnu
plaću.
(2) Osnovna plaća je umnožak koeficijenta složenosti poslova radnoga mjesta na
koje je raspoređen službenik ili namještenik i osnovice za izračun plaće, uvećan
za 0,5% za svaku navršenu godinu radnog staža.
(3) Dodaci na osnovnu plaću su dodaci za uspješnost na radu, do­daci za poslove
s posebnim uvjetima rada i druga uvećanja plaće.

Članak 42.

(1) Plaća se isplaćuje unatrag jedanput mjesečno za protekli mjesec.
(2) Od jedne do druge isplate plaće ne smije proći više od 30 dana.

Članak 43.

Poslodavac je dužan na zahtjev službenika ili namještenika izvršiti uplatu
obustava iz plaće (kredit, uzdržavanje i sl.).

Članak 44.

(1) Osnovna plaća službenika i namještenika uvećat će se za svaki sat rada, i
to:
– za rad noću                                           40%
– za prekovremeni rad                              50%
– za rad subotom                                      25%
– za rad nedjeljom                                    35%
– za rad blagdanom, neradnim
  danom utvrđenim zakonom i na Uskrs     150%
– za rad u drugoj smjeni ukoliko službenik ili namještenik radi naizmjenično,
ili najmanje dva radna dana u tjednu, u prvoj i drugoj smjeni                    10%
– za dvokratni rad s prekidom dužim od
   90 minuta                                               10%
– za rad u turnusu                                        5%

(2) Dodaci iz stavka 1. ovoga članka međusobno se ne isključuju, osim dodataka
za rad u turnusu i rad u drugoj smjeni.
(3) Državnim službenicima i namještenicima koji rade na poslovima s posebnim
uvjetima rada uvećanje plaće za prekovremeni rad i druga uvećanja plaće iz ovog
članka obračunavaju se za svaki sat rada na osnovnu plaću uvećanu za dodatak za
posebne uvjete rada i za zvanje
(4) Za vrijeme provedeno na pasivnom dežurstvu (pripravnost za rad), utvrđeno
temeljem službene evidencije o satima provedenim na pasivnom dežurstvu,
službeniku i namješteniku isplatit će se 10% satnice redovnog rada u tekućem
mjesecu za svaki sat pasivnog dežurstva.
(5) Osnovna plaća uvećat će se:
– ako službenik ima znanstveni stupanj magistra znanosti za 8%,
– ako službenik ima znanstveni stupanj doktora znanosti za 15%,
ako znanstveni stupanj nije uvjet za radno mjesto na kojem službenik radi i ako
je znanstveni stupanj u funkciji poslova radnog mjesta na kojem službenik radi.
(6) Radom u smjenama (smjenski rad) smatra se svakodnevni redovni rad službenika
i namještenika prema utvrđenom radnom vremenu poslodavca koji službenik i
namještenik obavlja naizmjenično tijekom tjedna ili mjeseca u prijepodnevnom (I.
smjena), poslijepodnevnom (II. smjena) ili noćnom (III. smjena) dijelu dana.
(7) Rad u I. smjeni je od 6 do 14 sati, u II. smjeni od 14 do 22 sata i u III.
smjeni od 22 do 6 sati.
(8) Radom u turnusu smatra se rad službenika i namještenika prema utvrđenom
radnom vremenu poslodavca koji službenik i namještenik obavlja naizmjenično
tijekom tjedna ili mjeseca po 12 sati dnevno u ciklusima 12-24-12-48.
(9) Prekovremenim radom, kad je rad službenika i namještenika organiziran u
radnom tjednu od ponedjeljka do petka, smatra se svaki sat rada duži od 8 sati
dnevno, kao i svaki sat rada subotom ili nedjeljom.
(10) Prekovremenim radom, kad je rad službenika i namještenika organiziran u
smjenama (2 prve – 2 druge – 2 treće – 2 dana slobodna) ili u turnusu, smatra se
svaki sat rada duži od redovnog mjesečnog fonda radnih sati.
(11) Ako je rad službenika i namještenika organiziran na drugačiji način,
prekovremeni rad je rad duži od 40 sati tjedno.
(12) Redovni mjesečni fond radnih sati su sati koje službenici i namještenici
trebaju raditi u tekućem mjesecu, a dobije se na način da se broj radnih dana u
tekućem mjesecu pomnoži s 8 sati.
(13) Umjesto uvećanja osnovne plaće po osnovi prekovremenog rada, službenik ili
namještenik može koristiti jedan ili više slobodnih radnih dana prema ostvarenim
satima prekovremenog rada u omjeru 1:1,5 (1 sat prekovremenog rada = 1 sat i 30
min redovnog sata rada), te mu se u tom slučaju izdaje rješenje u kojem se
navodi broj i vrijeme korištenja slobodnih dana, kao i vrijeme kad je taj
prekovremeni rad ostvaren.

Članak 45.

Službenik i namještenik ima pravo na uvećanje koeficijenta složenosti poslova
radnog mjesta za radni staž ostvaren u državnim tijelima i to za:
– 20 do 29 godina              4%
– od 30 do 34 godine         8%
– od 35 i više godina         10%.

Članak 46.

(1) Ako službenik i namještenik po nalogu obavlja poslove više složenosti od
poslova na koje je raspoređen, u trajanju od 7 do 30 dana, plaća mu se isplaćuje
sukladno plaći radnog mjesta poslove kojeg je obavljao po nalogu.
(2) Za obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka, čelnik tijela donosi
rješenje o plaći.

Članak 47.

(1) Prigodom odlaska u mirovinu, službeniku i namješteniku koji ispunjava uvjete
za ostvarivanje prava na starosnu ili prijevremenu starosnu mirovinu prema
odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju, može se dokupiti dio mirovine koji bi
bio ostvaren da je navršena određena starosna dob i/ili navršen određeni
mirovinski staž.
(2) U slučaju otkaza službeniku i namješteniku kojem pripada pravo na
otpremninu, te koji ispunjava uvjete za mirovinu, poslodavac mora ponuditi
mogućnost kako bi službenik i namještenik mogao izabrati između otpremnine i
dokupa dijela mirovine koji predstavlja razliku od mirovine ostvarene prema
Zakonu o mirovinskom osiguranju do mirovine koja bi bila ostvarena da je navršio
određenu dob, odnosno mirovinski staž.
(3) Službeniku i namješteniku koji se odluči za dokup mirovine pripada i razlika
između iznosa dokupa mirovine i otpremnine na koju ima pravo sukladno ovom
Ugovoru.
(4) Ukoliko iznos potreban za dokup mirovine premašuje iznos otpremnine na koji
službenik i namještenik ima pravo, o mogućnosti dokupa mirovine odlučuje
poslodavac, sukladno raspoloživim proračunskim sredstvima.

Članak 48.

Ako službenik i namještenik radi na poslovima čija priroda rada ne dozvoljava
prekid rada, pa iz tih razloga ne može koristiti dnevni odmor, ima pravo tražiti
da mu se vrijeme dnevnog odmora preraspodjeli i da ga koristi kao slobodne dane.

Članak 49.

(1) Ako je službenik i namještenik odsutan iz službe odnosno s rada zbog
bolovanja do 42 dana, pripada mu naknada plaće u visini od 85% od njegove
osnovne plaće.
(2) Naknada u 100% iznosu osnovne plaće pripada službeniku i namješteniku kad je
na bolovanju zbog profesionalne bolesti ili ozljede na radu.

6. OSTALA MATERIJALNA PRAVA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 50.

(1) Ugovorne strane sporazumne su da će Vlada službeniku i namješteniku
isplatiti regres za korištenje godišnjeg odmora, najkasnije do dana početka
korištenja godišnjeg odmora.
(2) O visini regresa Vlada i sindikati pregovarat će svake godine u postupku
donošenja Prijedloga državnog proračuna, s time da, ako se dogovor ne postigne,
regres iznosi najmanje onoliko koliko je bila zadnja isplata regresa u visini
koja proizlazi temeljem ugovora između Vlade i sindikata.

Članak 51.

Službeniku i namješteniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu u
visini od tri proračunske osnovice.

Članak 52.

(1) Obitelj službenika i namještenika ima pravo na pomoć u slučaju:
– smrti službenika i namještenika koji izgubi život u obavljanju ili povodom
obavljanja službe, odnosno rada – 3 proračunske osnovice i troškove pogreba
– smrti službenika i namještenika – 2 proračunske osnovice
(2) Članovima obitelji službenika i namještenika u slučaju iz prethodnog stavka
smatraju se zakonski nasljednici pojedinog reda nasljeđivanja u skladu sa
Zakonom o nasljeđivanju.
(3) Službenik i namještenik ima pravo na pomoć u slučaju:
– smrti supružnika, djeteta i roditelja – 1 proračunsku osnovicu.

Članak 53.

Ugovorne strane sporazumne su da će se djeci, odnosno zakonskim starateljima
djece službenika i namještenika koji je izgubio život u obavljanju službe
odnosno rada, mjesečno isplatiti pomoć i to:
– za dijete predškolskog uzrasta 50% prosječno isplaćene neto plaće u
gospodarstvu RH u prethodnoj godini,
– za dijete do završenog osmog razreda osnovne škole 70% prosječno isplaćene
neto plaće u gospodarstvu RH u prethodnoj godini,
– za dijete do završene srednje škole, odnosno redovnog studenta 90% prosječno
isplaćene neto plaće u gospodarstvu RH u prethodnoj godini.

Članak 54.

(1) Službenik i namještenik ima pravo na pomoć u slučaju:
– bolovanja dužeg od 90 dana – jednom godišnje u visini jedne proračunske
osnovice,
– nastanka teške invalidnosti službenika i namještenika, malodobne djece ili
supružnika službenika i namještenika – u visini jedne proračunske osnovice,
– rođenja djeteta u visini 50% jedne proračunske osnovice.
(2) Nastanak invalidnosti službenika i namještenika i supružnika utvrđuje se
dostavom pravomoćnog rješenja o općoj nesposobnosti za rad.
(3) Nastanak invalidnosti malodobnog djeteta utvrđuje se pravomoćnim rješenjem o
invalidnosti nadležne službe socijalne skrbi.
(4) Radi pokrića participacije pri liječenju i radi kupnje, odnosno pokrića
participacije prilikom nabave medicinskih pomagala, odnosno lijekova, koja
pomagala i lijekovi su prema preporuci nadležnog liječnika specijaliste po
pravilima medicinske struke prijeko potrebni i nenadomjestivi za službenika i
namještenika, dijete ili supružnika, službeniku i namješteniku pripada u visini
plaćenog iznosa, a najviše do iznosa jedne proračunske osnovice jednom godišnje.

Članak 55.

(1) Kada je službenik i namještenik upućen na službeno putovanje, pripada mu
puna naknada prijevoznih troškova, dnevnice i naknada punog iznosa hotelskog
računa za spavanje.
(2) Ugovorne strane sporazumne su da visina dnevnice za službena putovanja u
Republici Hrvatskoj iznosi najmanje 170,00 kuna, a za službena putovanja u
inozemstvu dnevnica se isplaćuje u visini propisanoj Odlukom o visini dnevnice
za službeno putovanje u inozemstvo za korisnike koji se financiraju iz sredstava
Državnog proračuna.
(3) Ukoliko je službeniku i namješteniku osigurana odgovarajuća dnevna prehrana,
isplatit će mu se 50% iznosa dnevnice iz stavka 2. ovoga članka.
(4) Ukoliko je službeniku i namješteniku osiguran odgovarajući smještaj u
čvrstom objektu nema pravo na naknadu hotelskog računa za spavanje.
(5) Odgovarajući smještaj u čvrstom objektu je smještaj u zidanom ili drvenom
stambenom objektu, koji ispunjava tehničke uvjete za stanovanje (voda, struja,
sanitarije, namještaj nužan za smještaj službenika i namještenika, po potrebi
grijanje, odnosno hlađenje, zaštita od buke i dr.)
(6) Službenik i namještenik upućen od strane poslodavca na školovanje,
edukaciju, seminar i sl. ima pravo na punu dnevnicu i ostale prava iz ovoga
članka za cijelo vrijeme trajanja izobrazbe.
(7) Službeniku i namješteniku mora se izdati nalog za službeno putovanje
najmanje 24 sata prije putovanja u kojem mora biti naznačeno odobreno prijevozno
sredstvo.
(8) Službenik i namještenik ima pravo na pola dnevnice ukoliko službeno
putovanje traje između 8 i 12 sati, a ukoliko službeno putovanje traje između 12
i 24 sata ima pravo na punu dnevnicu.
(9) Ukoliko službenik i namještenik koristi svoje vlastito prijevozno sredstvo
čije korištenje nije odobreno ima pravo na naknadu troškova prijevoza u visini
cijene karte putnim nalogom odobrenog prijevoznog sredstva.

Članak 56.

(1) Za vrijeme rada izvan stalnog mjesta rada u kojem je zaposlen i izvan mjesta
njegova stalnog boravka, službenik i namještenik ima pravo na dodatak za rad na
terenu, ako je na terenu proveo najmanje 8 sati bez obzira na to koliko je dana
radio.
(2) Pod pojmom stalno mjesto rada podrazumijeva se mjesto odnosno područje u
kojem službenik i namještenik obavlja poslove radnog mjesta na koje je
raspoređen, obzirom na opis poslova radnog mjesta iz pravilnika o unutarnjem
redu i nadležnosti ustrojstvene jedinice u koju je raspoređen, utvrđenu u aktu o
unutarnjem ustrojstvu državnog tijela.
(3) Terenski dodatak se isplaćuje službeniku i namješteniku najkasnije
posljednji radni dan u mjesecu, za idući mjesec.
(4) Visina terenskog dodatka iznosi najmanje 170,00 kuna, odnosno prema
sporazumu s Vladom.
(5) Ukoliko je službeniku i namješteniku za vrijeme rada izvan sjedišta državnog
tijela i izvan mjesta njegova stalnog boravka osigurana odgovarajuća dnevna
prehrana isplatit će se 50% iznosa dodatka iz stavka 4. ovoga članka.
(6) Ukoliko je službeniku i namješteniku za vrijeme rada izvan sjedišta državnog
tijela i izvan mjesta njegova stalnog boravka osiguran adekvatan smještaj (u
čvrstom objektu) nema pravo na naknadu iznosa hotelskog računa za spavanje.
(7) Pored terenskog dodatka službenik i namještenik ima pravo i na dodatke iz
članka 44. ovog Ugovora za svaki stvarno odrađeni sat rada.
(8) Dnevnica i terenski dodatak se međusobno isključuju.
(9) Ukoliko se službenici i namještenici organizirano upućuju na rad na terenu
(osiguranje utakmica, preprata) u stvarno odrađene sate rada ubraja im se i
vrijeme putovanja do mjesta rada na terenu kao i vrijeme putovanja provedeno na
povratku s mjesta rada na terenu.

Članak 57.

Ukoliko službenik i namještenik u svoje slobodo vrijeme tijekom terenskog rada
zbog okolnosti obavljanja poslova ne smije ili ne može napustiti prostorije ili
prijevozno sredstvo u kojima je smješten, tako provedeno vrijeme izvan stvarno
odrađenih sati rada smatra se pasivnim dežurstvom.

Članak 58.

(1) Službeniku i namješteniku pripada naknada za odvojeni život od obitelji ako
zbog mjesta stalnog rada, različitog od prebivališta njegove obitelji, živi
odvojeno od obitelji.
(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka nema službenik i namještenik koji živi
odvojeno od obitelji ako je:
– raspoređen u mjesto rada različito od prebivališta njegove obitelji na temelju
osobnog zahtjeva,
– putem javnog natječaja primljen u službu odnosno radni odnos u mjesto rada
različito od prebivališta njegove obitelji,
– raspoređen u mjesto rada različito od prebivališta njegove obitelji, temeljem
obveze preuzete ugovorom o školovanju,
– obitelj odselila u drugo mjesto.
(3) Naknada se isplaćuje za pokriće povećanih troškova života zbog odvojenosti
od obitelji, odnosno rada i stalnog mjesta boravka izvan mjesta stalnog
prebivališta.
(4) Ukoliko je službeniku i namješteniku osiguran odgovarajući smještaj ili
cjelodnevna prehrana, visina naknade umanjit će se 25%, a ako su mu osigurani i
odgovarajući smještaj i cjelodnevna prehrana, visina naknade umanjit će se 50%.
(5) Naknada za odvojeni život obitelji i terenski dodatak međusobno se
isključuju.
(6) Naknada za odvojeni život od obitelji i naknada troškova prijevoza od mjesta
prebivališta do mjesta rada međusobno se isključuju.
(7) Ugovorne strane sporazumne su da visina naknade za odvojeni život od
obitelji službenika i namještenika iznosi najmanje 1.000,00 kuna, odnosno prema
sporazumu s Vladom.
(8) Službenik i namještenik nema pravo na naknadu iz stavka 1. ovoga članka za
mjesec u kojem nije radio niti jedan dan, neovisno o razlozima.

Članak 59.

(1) Pravo na naknadu troškova mjesnog javnog prijevoza u mjestu rada i
međumjesnog javnog prijevoza imaju svi službenici i namještenici neovisno o
udaljenosti mjesta stanovanja do mjesta rada.
(2) Pod pojmom mjesni javni prijevoz podrazumijeva se javni prijevoz organiziran
u mjestu rada službenika i namještenika (autobusne ili tramvajske linije na
lokalnoj razini)
(3) Pod pojmom međumjesni javni prijevoz podrazumijeva se javni prijevoz
organiziran od mjesta stanovanja, koji je različit od mjesta rada, do mjesta
rada službenika i namještenika.
(4) U mjestu rada gdje je mjesni javni prijevoz organiziran i gdje postoji
mogućnost kupnje godišnje karte, troškovi prijevoza svim službenicima i
namještenicima isplaćuju se na način da se isti, na početku godine za tekuću
godinu trebaju izjasniti o načinu, da li žele da im se osigura godišnja karta za
mjesni javni prijevoz ili da im se svaki mjesec isplaćuje cijena mjesečne karte
javnog prijevoza.
(5) U mjestu rada gdje je mjesni javni prijevoz organiziran i gdje ne postoji
mogućnost kupnje godišnje karte već mjesečne karte, službenici i namještenici
imaju pravo na mjesečnu kartu ili, ovisno o njihovoj želji, pravo na naknadu
troškova u visini mjesečne karte, a ako u mjestu rada gdje je mjesni javni
prijevoz organizirani postoji mogućnost kupnje samo dnevne karte, imaju pravo na
isplatu naknade troškova u visini cijene pojedinačne (dnevne) karte, za svaki
dolazak i odlazak s posla.
(6) U mjestu rada gdje mjesni javni prijevoz nije organiziran, službenici i
namještenici imaju pravo na mjesečnu naknadu u visini cijene mjesečne karte
najbližeg mjesta gdje je mjesni javni prijevoz organiziran i gdje postoji
mogućnost kupnje mjesečne karte.
(7) Službenici i namještenici koji su se izjasnili da im se isplaćuje naknada
troškova u visini cijene karte javnog prijevoza, imaju pravo na naknadu troškova
javnog prijevoza razmjerno broju dana koji su radili tijekom mjeseca u visini
cijene pojedinačne (dnevne) karte za svaki dolazak i odlazak s posla. Ukoliko je
visina ovih izdataka viša od iznosa cijene mjesečne karte, službenik i
namještenik ostvaruje pravo na naknadu u visini iznosa mjesečne karte.
(8) Ako je međumjesni javni prijevoz organiziran, službenici i namještenici
imaju pravo na mjesečnu kartu, ili ovisno o njihovoj želji, pravo na naknadu
troškova u visini cijene mjesečne karte, a ako postoji mogućnost kupnje samo
dnevne karte, imaju pravo na isplatu naknade troškova u visini izdataka prema
cijeni pojedinačne (dnevne) karte za svaki dolazak i odlazak s posla.
(9) U slučaju da je mjesni javni prijevoz organiziran na način da se mjesečnom
ili godišnjom kartom pokrivaju mjesni i međumjesni javni prijevoz (tzv.
Prijevozne zone), službenik i namještenik koji koristi takvu vrstu prijevoza ne
ostvaruje pravo na mjesni javni prijevoz.
(10) Ako službenik i namještenik koji koristi međumjesni javni prijevoz, ima do
najbliže stanice međumjesnog prijevoza više od 500 metara, ima pravo i na
naknadu troškova mjesnog prijevoza prema kriteriju za mjesni javni prijevoz,
sukladno stavcima 4.,5.,6. i 7. ovoga članka.
(11) Ako međumjesni javni prijevoz nije organiziran službenik i namještenik ima
pravo na mjesečnu naknadu troškova prijevoza koja se utvrđuje u visini cijene
mjesečna karte međumjesnog javnog prijevoza za istu udaljenost na tom području.
(12) Službenici i namještenici nemaju pravo na naknadu troškova prijevoza samo u
slučaju ako u tijeku mjeseca nisu radili niti jedan dan.
(13) Naknada troškova prijevoza isplaćuje se unaprijed i to na plaći za
prethodni mjesec.
(14) Naknada troškova prijevoza iz ovog članka isplaćuje se po cjeniku javnog
prijevoznika za građanstvo.
(15) Ako postoji više mogućnosti prijevoza, o povoljnosti odlučuje poslodavac
uzimajući u obzir vremenski najprihvatljiviji prijevoz za službenika i
namještenika te uvažavajući racionalnost troškova.

Članak 60.

(1) Službenici i namještenici su kolektivno osigurani od posljedica nesretnog
slučaja za vrijeme obavljanja službe, odnosno rada, kao i u slobodnom vremenu,
tijekom 24 sata.
(2) Preslik police osiguranja prilog je i sastavni dio ovog Ugovora.

Članak 61.

(1) Svi službenici i namještenici imaju jednom u tri godine pravo na sistematski
pregled u vrijednosti od 500 kuna, po cijenama zdravstvenih usluga iz obveznog
zdravstvenog osiguranja, organizirano putem ministarstva nadležnog za zdravstvo,
a koje će se obavljati u zdravstvenim ustanovama iz osnovne mreže zdravstvene
djelatnosti, u pravilu prema mjestu rada.
(2) Čelnik tijela će putem ministarstva nadležnog za zdravstvo organizirati
sistematske preglede počevši od 2009. godine.

Članak 62.

(1) Službeniku i namješteniku pripada pravo na isplatu jubilarne nagrade za
neprekidnu službu odnosno rad u državnim tijelima i jedinicama lokalne i
područne (regionalne) samouprave kada navrše:
– 5 godina – u visini 1 osnovice iz st. 2. ovog članka
– 10 godina – u visini 1,25 osnovice iz st. 2. ovog članka
– 15 godina – u visini 1,50 osnovice iz st. 2. ovog članka
– 20 godina – u visini 1,75 osnovice iz st. 2. ovog članka
– 25 godina – u visini 2 osnovice iz st. 2. ovog članka
– 30 godina – u visini 2,50 osnovice iz st. 2. ovog članka
– 35 godina – u visini 3 osnovice iz st. 2. ovog članka
– 40 godina – u visini 4 osnovice iz st. 2. ovog članka
– 45 godina – u visini 5 osnovica iz st. 2. ovog članka.
(2) O visini osnovice za isplatu jubilarnih nagrada Vlada RH i sindikati
državnih službi pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga
Državnog proračuna s time da ako se dogovor ne postigne, osnovica za jubilarnu
nagradu iznosi najmanje 1800,00 kuna neto.
(3) Jubilarna nagrada isplaćuje se prvog narednog mjeseca od mjeseca u kojem je
službenik ili namještenik ostvario pravo na jubilarnu nagradu.
(4) Iznimno, ako službeniku i namješteniku prestaje služba odnosno rad u
državnom tijelu, a ostvario je pravo na jubilarnu nagradu, nagrada će se
isplatiti službeniku i namješteniku ili njihovim nasljednicima, sljedećeg
mjeseca po prestanku službe ili rada.

Članak 63.

(1) Svakom službeniku i namješteniku roditelju djeteta mlađeg od 15 godina i
koje je navršilo 15 godina u tekućoj godini u kojoj se isplaćuje dar, pripada
pravo na dar u prigodi dana Sv. Nikole.
(2) O visini dara za djecu Vlada Republike Hrvatske i sindikati državnih službi
pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga Državnog proračuna, s
time da, ako se dogovor ne postigne, dar za dijete iznosi najmanje onoliko
koliko je bila zadnja isplata dara za djecu u visini koja proizlazi temeljem
ugovora između Vlade Republike Hrvatske i sindikata.

Članak 64.

(1) Ugovorne strane su sporazumne da će Vlada službeniku i namješteniku
isplatiti godišnju nagradu za božićne blagdane, najkasnije do 31. prosinca
tekuće godine.
(2) O visini božićnice Vlada i sindikati pregovarat će svake godine u postupku
donošenja Prijedloga Državnog proračuna, s time da, ako se dogovor ne postigne,
božićnica iznosi najmanje onoliko koliko je bila zadnja isplata božićnice u
visini koja proizlazi temeljem ugovora između Vlade i sindikata.

Članak 65.

Ugovorne strane su sporazumne da će sukladno pozitivnim propisima, a u okviru
svojih prava i obveza, razraditi mogućnosti sudjelovanja u zadovoljavanju
stambenih potreba službenika i namještenika te u skladu s mogućnostima
sufinancirati stambene projekte koje sindikati provode u svrhu stambenog
zbrinjavanja državnih službenika i namještenika.

Članak 66.

(1) Službeniku i namješteniku pripada naknada za izum i tehničko unaprjeđenje.
(2) Posebnim ugovorom zaključenim između službenika i namještenika i državnog
tijela uredit će se ostvarivanje konkretnih prava iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 67.

Iznosi materijalnih prava iz članaka 50., 51., 52., 54., 55., 56., 58., 59.,
62., 63., 64., 66. ugovoreni su u neto iznosima.

7. ZAŠTITA PRAVA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 68.

Sva rješenja o ostvarivanju prava, obveza i odgovornosti službenika i
namještenika obvezatno se u pisanom obliku i s obrazloženjem dostavljaju
službeniku i namješteniku, s poukom o pravnom lijeku.

Članak 69.

Odlučujući o izjavljenom prigovoru službenika i namještenika na rješenje iz
članka 68. ovoga Ugovora, čelnik državnog tijela ili osoba koju on za to ovlasti
dužan je prethodno razmotriti mišljenje sindikalnog povjerenika ili druge
ovlaštene osobe Sindikata, ako to zahtijeva službenik i namještenik.

Članak 70.

U slučaju kada službenik i namještenik daje otkaz, dužan je odraditi otkazni rok
u trajanju od mjesec dana, ako s čelnikom tijela ili osobom koju on za to
ovlasti ne postigne sporazum o drugačijem trajanju otkaznog roka.

Članak 71.

(1) Službenik kojem služba prestaje istekom roka u kojem je bio stavljen na
raspolaganje Vladi, ima pravo na otpremninu u visini 65% njegove prosječne
mjesečne plaće isplaćene u zadnja tri mjeseca prije stavljanja na raspolaganje,
za svaku godinu radnog staža ostvarenog u državnoj službi.
(2) Namještenik, kojem prestaje radni odnos zbog poslovno uvjetovanog ili osobno
uvjetovanog otkaza, ima pravo na otpremninu u visini 65% prosječne mjesečne
plaće isplaćene mu u zadnja tri mjeseca prije prestanka radnog odnosa, za svaku
godinu radnog staža u državnoj službi.
(3) Otpremnina iz stavka 1. i 2. ovoga članka isplatit će se službeniku i
namješteniku posljednjeg dana službe odnosno rada.
(4) Kao radni staž ostvaren u državnoj službi smatra se ukupni radni staž
ostvaren u svim državnim tijelima.

Članak 72.

(1) Ako čelnik državnog tijela ili osoba koju on za to ovlasti zbog tehničkih
ili organizacijskih razloga namjerava u razdoblju od šest mjeseci otkazati rad
za najmanje petero namještenika, dužan je izraditi program zbrinjavanja viška
namještenika.
(2) Na program zbrinjavanja viška namještenika iz stavka 1. ovoga članka
odgovarajuće se primjenjuje odredba Zakona o radu.
(3) Prilikom izrade programa zbrinjavanja viška namještenika čelnik državnog
tijela ili osoba koju on za to ovlasti dužan je prethodno se savjetovati sa
Sindikatom.
(4) Namještenicima se može otkazati rad ako im mjerama iz programa zbrinjavanja
viška namještenika nije moguće osigurati zaposlenje u roku dva mjeseca od dana
donošenja programa.

Članak 73.

Službenik i namještenik, za čijim je radom prestala potreba u državnom tijelu,
ima u roku od dvije godine prednost kod prijama u državnu službu odnosno na rad
u tom državnom tijelu, ako se u tom vremenu ukaže potreba za obavljanjem poslova
radnog mjesta na koje je službenik i namještenik bio raspoređen u trenutku kada
je za njegovim radom prestala potreba.

Članak 74.

(1) Službeniku i namješteniku kome nedostaje najviše tri godine života do
ostvarenja uvjeta za starosnu mirovinu, ne može prestati služba, odnosno radni
odnos bez osobnog pristanka, osim u slučaju prestanka službe po sili zakona.
(2) Službenik iz stavka 1. ovoga članka za kojeg ne postoji mogućnost rasporeda,
stavit će se na raspolaganje do ispunjenja uvjeta za mirovinu.

Članak 75.

(1) Vlada Republike Hrvatske i sindikati državnih službi, polazeći od
odgovornosti socijalnih partnera za rad državnih službi osnovat će zajedničko
radno tijelo sa zadaćom poboljšanja kvalitete rada i učinkovitosti državnih
službi.
(2) Radno tijelo iz stavka 1. ovoga članka jednom godišnje razmatrat će stanje u
državnim službama u cilju poboljšanja rada državnih službi i predlagati mjere u
svezi sa:
– strukturom kadrova u državnim tijelima s obzirom na potreban broj službenika i
namještenika, obrazovnu strukturu i posebna znanja i vještine koja se od njih
očekuju;
– socijalno odgovornim upravljanjem ljudskim resursima u cilju postizanja
optimalnog broja i strukture kadrova uz uvažavanje stečenih prava postojećih
službenika i namještenika, na način kojim će se u najvećoj mjeri koristiti
mogućnosti edukacije i stručnog osposobljavanja, kao i odgovarajućih oblika
zbrinjavanja neodgovarajućih kadrova, odnosno viška zaposlenih;
– zajedničkim promicanjem profesionalnih i etičkih vrijednosti, kao i izvrsnosti
u radu državnih službi s ciljem podizanja razine svijesti o državnoj upravi kao
servisu u službi građana.
(3) Izvješće o stanju i mjerama koje se predlažu, radno tijelo donijet će do 30.
lipnja tekuće godine radi osiguranja potrebnih sredstava za njegovu provedbu u
postupku donošenja Državnog proračuna.
(4) Rok za osnivanje radnog tijela iz stavka 1. ovoga članka je dva mjeseca od
potpisivanja ovoga Ugovora.

8. ZAŠTITA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 76.

(1) Ako ovlaštena osoba odnosno tijelo ocijeni da kod službenika i namještenika
postoji neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, čelnik državnog tijela
dužan je, uzimajući u obzir nalaz i mišljenje ovlaštene osobe odnosno tijela, u
pisanom obliku ponuditi službeniku i namješteniku drugo radno mjesto, čije
poslove je on sposoban obavljati, a koji, što je više moguće, moraju odgovarati
poslovima radnog mjesta na koje je prethodno bio raspoređen.
(2) Čelnik državnog tijela dužan je poslove radnog mjesta prilagoditi službeniku
i namješteniku iz stavka 1. ovoga članka, odnosno poduzeti sve što je u njegovoj
moći da mu osigura povoljnije uvjete rada.
(3) Službenik i namještenik iz stavka 1. ovog članka kojemu nedostaje najviše 5
godina života do ostvarenja uvjeta za starosnu mirovinu, ima pravo na plaću
prema dosadašnjem rješenju o rasporedu na radno mjesto odnosno ugovoru o radu
ako je to za njega povoljnije.

Članak 77.

Službeniku i namješteniku, prijašnjem korisniku prava na rad sa skraćenim radnim
vremenom i na drugom odgovarajućem poslu za vrijeme zaposlenja (čl. 174. st. 3.
t. 2.–4. Zakona o mirovinskom osiguranju), koji je to pravo stekao zbog ozljede
na radu ili profesionalne bolesti prema propisima do 31. 12. 1998. godine,
pripada pravo na razliku između plaće koju bi ostvario za puno radno vrijeme na
radnom mjestu na koje je raspoređen i zbroja invalidske mirovine i plaće koju
ostvaruje za skraćeno radno vrijeme.

Članak 78.

Službeniku je poslodavac dužan osigurati pravnu pomoć u postupcima koji su
protiv službenika pokrenuti od strane trećih osoba zbog obavljanja poslova i
zadataka koji su mu u opisu radnog mjesta, osim ako se za isti slučaj pred
službeničkim sudom vodi postupak protiv službenika te je u tom postupku
proglašen odgovornim za tešku povredu službene dužnosti.

9. ZAŠTITA DOSTOJANSTVA DRŽAVNIH SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 79.

(1) Državni službenik i namještenik ima pravo na poštovanje osobe i zaštitu
dostojanstva za vrijeme i u svezi obavljanja poslova svog radnog mjesta.
(2) Osobnost i dostojanstvo službenika i namještenika štiti se od uznemiravanja
ili spolnog uznemiravanja poslodavca, nadređenih, suradnika i osoba s kojima
službenik i namještenik redovito dolazi u doticaj u obavljanju svojih poslova.
(3) U ostvarenju ovog prava stranke ovog Ugovora obvezuju se u državnim tijelima
promicati odnose u duhu tolerancije, razumijevanja i uvažavanja dostojanstva
osobe državnih službenika i namještenika, te svako neželjeno ponašanje i
postupke kojim se takvi odnosi narušavaju opisati, prepoznati, spriječiti i
sankcionirati.

Članak 80.

(1) Zabranjeno je uznemiravanje i spolno uznemiravanje državnih službenika i
namještenika.
(2) Uznemiravanje je svako ponašanje poslodavca, državnih službenika i
namještenika koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva
službenika i namještenika, a koje uzrokuje strah ili neprijateljsko,
ponižavajuće ili uvredljivo okruženje za drugog službenika i namještenika.
(3) Uznemiravanjem iz stavka 1. ovoga članka smatra se i diskriminirajuće
ponašanje kojim se državni službenik i namještenik izravno ili neizravno stavlja
u nepovoljniji položaj od drugih službenika i namještenika na temelju rase, boje
kože, spola, spolnog opredjeljenja, bračnog stanja, porodičnih obveza, dobi,
jezika, vjere, političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog
podrijetla, imovnog stanja, rođenja, društvenog položaja, članstva ili
nečlanstva u političkoj stranci, članstva ili nečlanstva u sindikatu te
tjelesnih ili duševnih poteškoća.
(4) Spolno uznemiravanje je svako verbalno, neverbalno ili fizičko ponašanje
spolne naravi koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva
službenika i namještenika, a koje uzrokuje strah ili neprijateljsko,
ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.
(5) Ponašanje kojim se narušava dostojanstvo osobe državnih službenika i
namještenika smatra se namjerno ili nehajno ponašanje koje primjerice uključuje:
– ogovaranje, širenje glasina ili kleveta o drugome,
– uvrede, prijetnje, psovke i omalovažavanje,
– seksističko ponašanje kojim se osobe drugog spola ili spolnog opredjeljenja
nazivaju društveno neprimjerenim izrazima s ciljem isticanja njihovih spolnih
obilježja ili spolnog opredjeljenja, šali na njihov račun ili pokušava ostvariti
neželjeni tjelesni kontakt,
– namjerno uskraćivanje informacija potrebnih za rad, ili pak davanje
dezinformacija i
– dodjeljivanje besmislenih, nerješivih, omalovažavajućih zadataka ili
nedodjeljivanje zadataka.

Članak 81.

(1) U slučaju neželjenog ponašanja iz članka 84. ovoga Ugovora, državni
službenik i namještenik može se obratiti nadređenom državnom službeniku,
sindikalnom povjereniku ili ovlaštenoj osobi od poslodavca za primanje i
rješavanje pritužbi vezanih za zaštitu dostojanstva (povjerljivom savjetniku).
(2) Ovlaštenu osobu iz stavka 1. ovoga članka imenuje čelnik državnog tijela na
razini državnog tijela s više od 20 zaposlenih, odnosno na razini dislocirane
ustrojstvene jedinice državnog tijela koja ima više od 20 zaposlenih.
(3) U ustrojstvenim jedinicama s manje od 20 zaposlenih poslove ovlaštene osobe
obavljat će imenovana ovlaštena osoba hijerarhijski više ustrojstvene jedinice.
(4) Za državna tijela s manje od 20 zaposlenih čelnik središnjeg tijela državne
uprave nadležnog za službeničke odnose imenovat će posebnu ovlaštenu osobu na
razini državnih službi.
(5) Osoba iz stavka 1. ovog članka imenuje se uz prethodno pribavljenu
suglasnost sindikata potpisnika ako imaju članove zaposlene u državnom tijelu u
kojem se on imenuje.
(6) Nadređeni državni službenik i sindikalni povjerenik dužni su o svakoj
pritužbi o povredi dostojanstva državnog službenika i namještenika obavijestiti
ovlaštenu osobu od poslodavca.

Članak 82.

(1) Ovlaštena osoba dužna je, ovisno o naravi i težini povrede, odmah, a
najkasnije u roku od osam dana od dostave pritužbe, ispitati pritužbu i poduzeti
sve potrebne mjere primjerene pojedinom slučaju radi sprječavanja nastavka
uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja ako utvrdi da ono postoji.
(2) Ukoliko poslodavac ne provede predložene mjere za sprječavanje uznemiravanja
ili spolnog uznemiravanja ili ako su mjere koje je poduzeo očito neprimjerene,
državni službenik i namještenik ima pravo prekinuti rad dok mu se ne osigura
zaštita, pod uvjetom da je u daljnjem roku od osam dana zatražio zaštitu pred
nadležnim sudom.

Članak 83.

U svrhu stvaranja ozračja tolerancije, razumijevanja i uvažavanja dostojanstva
osobe državnih službenika i namještenika u državnoj službi poslodavac će voditi
posebnu brigu o informiranju, osvješćivanju i senzibiliziranju zaposlenih u
državnim tijelima za problematiku zaštite dostojanstva, te edukaciji ovlaštenih
osoba.

10. INFORMIRANJE

Članak 84.

Čelnik državnog tijela dužan je službeniku i namješteniku odnosno sindikalnom
povjereniku osigurati informacije koje su bitne za socijalni položaj službenika
i namještenika, a posebno:
– o odlukama koje utječu na socijalni položaj službenika i namještenika,
– o rezultatima rada,
– o prijedlozima odluka i općih akata kojima se u skladu s ovim Ugovorom uređuju
osnovna prava i obveze iz službe odnosno rada,
– o mjesečnim obračunima plaća službenika i namještenika, uz njihov pristanak.

11. DJELOVANJE I UVJETI RADA SINDIKATA

Članak 85.

Državna tijela obvezuju se da će osigurati provedbu svih prava iz oblasti
sindikalnog organiziranja i zaštite prava državnih službenika i namještenika
utvrđenih u Ustavu Republike Hrvatske, konvencijama Međunarodne organizacije
rada, zakonima i ovim Ugovorom.

Članak 86.

(1) Čelnik državnog tijela obvezuje se da neće svojim djelovanjem i aktivnostima
ni na koji način onemogućiti sindikalni rad, sindikalno organiziranje i pravo
službenika i namještenika da postane članom sindikata.
(2) Povredom prava na sindikalno organiziranje smatrat će se svaki pritisak od
strane čelnika državnog tijela na službenike i namještenike, članove sindikata,
da istupe iz sindikalne organizacije.

Članak 87.

Sindikat se obvezuje da će svoje djelovanje provoditi sukladno Ustavu,
konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima i ovom Ugovoru.

Članak 88.

Sindikat je dužan obavijestiti čelnika državnog tijela o izboru odnosno
imenovanju sindikalnih povjerenika i drugih sindikalnih predstavnika.

Članak 89.

Aktivnost sindikalnog povjerenika ili predstavnika sindikata u državnom tijelu
ne smije biti sprječavana ili ometana, ako djeluje u skladu s konvencijama
Međunarodne organizacije rada, zakonima, drugim propisima i ovim Ugovorom.

Članak 90.

(1) Sindikalni povjerenik ima pravo na naknadu plaće za obavljanje sindikalnih
aktivnosti i to tri sata po članu sindikata godišnje.
(2) Sindikalni povjerenik ima pravo na naknadu plaće za puno radno vrijeme na
svakih 700 članova Sindikata.
(3) Čelnik državnog tijela dužan je sindikalnom povjereniku iz stavka 1. ovoga
članka pored prava na naknadu plaće, omogućiti i izostanak iz službe odnosno s
rada uz naknadu plaće zbog pohađanja sindikalnih sastanaka, tečajeva,
osposobljavanja, seminara, kongresa i konferencija, kako u zemlji tako i u
inozemstvu.
(4) Svaka ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja sindikalnih
dužnosti smatra se ozljedom na radu.
(5) Prava sindikalnog povjerenika iz stavka 1. i 2. ovoga članka međusobno se
isključuju.

Članak 91.

Kada sindikalni povjerenik iz članka 90. dio svoga radnog vremena posvećuje
sindikalnim zadaćama, a dio svojim redovnim radnim obvezama, tada se njegove
obveze iz službe odnosno radnog odnosa uređuju pisanim sporazumom zaključenim
između Sindikata i čelnika državnog tijela.

Članak 92.

Sindikalni povjerenik ne može zbog obavljanja sindikalne aktivnosti biti pozvan
na odgovornost niti doveden u nepovoljniji položaj u odnosu na druge službenike
i namještenike.

Članak 93.

Za vrijeme obnašanja dužnosti sindikalnog povjerenika i šest mjeseci po isteku
te dužnosti, sindikalnom povjereniku u državnom tijelu bez suglasnosti Sindikata
ne može prestati služba odnosno rad, osim po sili zakona, niti se on može bez
njegove suglasnosti premjestiti na drugo radno mjesto u okviru istog ili drugog
državnog tijela, odnosno premjestiti na rad izvan mjesta njegova stanovanja,
pokrenuti protiv njega postupak zbog povrede službene dužnosti, kao ni udaljiti
iz službe odnosno s rada zbog pokretanja kaznenog postupka.

Članak 94.

(1) Prije donošenja odluka važnih za položaj državnih službenika i namještenika,
čelnik državnog tijela mora o tome obavijestiti sindikalnog povjerenika ili
drugog ovlaštenog predstavnika Sindikata o tome i mora mu priopćiti podatke
važne za donošenje odluke i sagledavanje njezina utjecaja na položaj službenika
i namještenika.
(2) Važnim odlukama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se osobito odluke o:
– donošenju, izmjeni i dopuni akata državnih tijela kojima se reguliraju prava
iz rada i po osnovi rada službenika i namještenika (uredbe o unutarnjem
ustrojstvu i pravilnici o unutarnjem redu državnih tijela i dr.),
– planu zapošljavanja i otkazu službe odnosno rada službenika i namještenika,
– mjerama u svezi sa zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu službenika i
namještenika,
– uvođenju nove tehnologije te promjene u organizaciji i načinu rada,
– planu godišnjih odmora,
– rasporedu radnog vremena,
– noćnom radu,
– naknadama za izume i tehničko unaprjeđenje,
– donošenje programa zbrinjavanja viška namještenika i dr.
(3) Sindikalni povjerenik ili drugi ovlašteni predstavnik Sindikata može se o
dostavljenom prijedlogu odluka iz stavka 1. ovog članka očitovati u roku osam
dana.
(4) Čelnik državnog tijela, prije donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka,
dužan je razmotriti dostavljene primjedbe sindikalnog povjerenika ili drugog
ovlaštenog predstavnika Sindikata.
(5) U slučaju donošenja odluka protivno odredbama stavka 1., 3. i 4. ovoga
članka komisija nadležna za tumačenje i praćenje primjene ovoga Ugovora
obavijestit će odmah Vladu i sindikate državnih službi, u smislu odredbe članka
118. stavka 7. i 8. ovoga Ugovora.

Članak 95.

(1) Čelnik državnog tijela dužan je razmotriti prijedloge, inicijative,
mišljenja i zahtjeve Sindikata u svezi s ostvarenjem prava, obveza i
odgovornosti iz rada i po osnovi rada i o zauzetim stajalištima dužan je u roku
osam dana od primitka prijedloga, inicijative, mišljenja i zahtjeva pismenim
putem izvijestiti Sindikat.
(2) Čelnik državnog tijela ili osoba koju on ovlasti dužan je na zahtjev
sindikalnog povjerenika primiti ga na razgovor i s njim razmotriti pitanja
sindikalne aktivnosti i materijalnu problematiku službenika i namještenika,
najkasnije u roku od 8 dana od predaje pismenog zahtjeva za prijam.

Članak 96.

(1) Čelnik državnog tijela dužan je, bez naknade, osigurati za rad Sindikata
najmanje sljedeće uvjete:
– prostoriju za rad u pravilu odvojenu od mjesta rada i odgovarajući prostor za
održavanje sindikalnih sastanaka,
– pravo na korištenje telefona, telefaksa, interneta te drugih raspoloživih
tehničkih pomagala,
– slobodu sindikalnog izvješćivanja i podjelu tiska,
– obračun i ubiranje sindikalne članarine, a po potrebi i drugih davanja preko
isplatnih lista u računovodstvu odnosno prilikom obračuna plaća doznačiti
članarinu na račun Sindikata, a na temelju pisane izjave članova Sindikata
(pristupnica i sl.).
– oglasne ploče o svom trošku na mjestu dostupnom najvećem broju službenika i
namještenika.
(2) Strane su suglasne da će se u onim državnim tijelima u kojima postoji stalna
veza s internetom i odgovarajuća tehnička infrastruktura (računalna oprema,
lokalna mreža), sindikalnom povjereniku omogućiti pristup internetu bez naplate.

Članak 97.

Čelnik državnog tijela dužan je sindikalnom povjereniku ili drugom ovlaštenom
predstavniku Sindikata jednom u šest mjeseci omogućiti održavanje sastanka u
radnom vremenu.

Članak 98.

(1) Sindikalni čelnik koji profesionalno obavlja dužnost predsjednika Sindikata
i kojemu za vrijeme obnašanja dužnosti prestaje služba odnosno radni odnos, ima
se pravo nakon isteka mandata, ako ponovno ne bude imenovan na tu funkciju,
vratiti natrag u službu odnosno u radni odnos sukladno svojoj stručnoj spremi.
(2) Prestanak službe odnosno radnog odnosa i povrat u službu uređuje se pismenim
sporazumom zaključenim između Sindikata i čelnika državnog tijela odnosno druge
osobe koju on za to ovlasti.

Članak 99.

(1) U provođenju mjera zaštite na radu sindikalni povjerenik ima pravo i obvezu
osobito:
– sudjelovati u planiranju mjera za unaprjeđivanje uvjeta rada,
– biti informiran o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
službenika i namještenika,
– primati primjedbe službenika i namještenika na primjenu propisa i provođenje
mjera zaštite na radu,
– biti nazočan inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o svim
zapažanjima službenika i namještenika,
– pozvati inspektora zaštite na radu kada ocijeni da su ugroženi život i
zdravlje službenika i namještenika, a državno tijelo to propušta ili odbija
učiniti,
– školovati se za obavljanje poslova zaštite na radu, stalno proširivati i
unaprjeđivati svoje znanje, pratiti i prikupljati informacije odgovarajuće za
rad na siguran način,
– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,
– svojom aktivnošću poticati ostale službenike i namještenike za rad na siguran
način.
(2) Ukoliko u državnom tijelu nije izabran povjerenik zaštite na radu u skladu s
propisima s područja zaštite na radu u roku od 90 dana od početka primjene ovoga
Ugovora povjerenika zaštite na radu može imenovati sindikat.

12. MIRNO RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH RADNIH SPOROVA

Članak 100.

Za rješavanje kolektivnih radnih sporova između potpisnika ovoga Ugovora koje
nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, mora se provesti postupak
mirenja.

Članak 101.

(1) Postupak mirenja provodi mirovno vijeće.
(2) Mirovno vijeće ima pet članova.
(3) Svaka ugovorna strana imenuje po dva člana.
(4) Stranke su suglasne da će izbor petog člana mirovnog vijeća kao predsjednika
povjeriti dekanu Pravnog fakulteta u Zagrebu ili osobi koju on ovlasti.

Članak 102.

Postupak mirenja pokreće se na pisani prijedlog jednog od potpisnika ovoga
Ugovora, a mora se dovršiti u roku od pet dana od dana pokretanja postupka
mirenja.

Članak 103.

(1) U postupku mirenja Mirovno vijeće ispitat će navode i prijedloge ugovornih
strana, a po potrebi prikupit će se i potrebne obavijesti i saslušati stranke.
(2) Mirovno vijeće sastavit će pisani prijedlog nagodbe.

Članak 104.

(1) Mirenje je uspjelo ako obje ugovorne strane prihvate pisani prijedlog
nagodbe.
(2) Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovoga članka ima pravnu snagu i učinke
kolektivnog ugovora.

13. MIRENJE U INDIVIDUALNIM RADNIM SPOROVIMA

Članak 105.

(1) Ugovorne strane suglasne su da će sve individualne radne sporove rješavati
mirenjem na način i po postupku predviđenim Pravilnikom o mirenju u
individualnim radnim sporovima.
(2) Ugovorne strane suglasne su da će u roku od 90 dana od potpisivanja ovoga
Ugovora donijeti Pravilnik o mirenju u individualnim radnim sporovima.
(3) Stručne i organizacijsko-administrativne poslove u postupku mirenja iz
stavka 1. ovoga članka obavljat će tajnik kojeg imenuje poslodavac iz redova
službenika uz prethodnu suglasnost sindikata.

14. ŠTRAJK

Članak 106.

(1) Ako postupak mirenja u kolektivnom sporu ne uspije, Sindikat ima pravo
pozvati na štrajk i provesti ga sa svrhom zaštite i promicanja socijalnih
interesa svojih članova.
(2) Za organizaciju i provedbu štrajka Sindikat koristi sindikalna pravila o
štrajku.

Članak 107.

(1) Štrajk se mora najaviti drugoj ugovornoj strani najkasnije tri dana prije
početka štrajka.
(2) U pismu u kojem se najavljuje štrajk moraju se naznačiti razlozi za štrajk,
mjesto, dan i vrijeme početka štrajka.

Članak 108.

Pri organiziranju i poduzimanju štrajka, organizator i sudionici štrajka moraju
voditi računa o ostvarivanju Ustavom zajamčenih prava i sloboda drugih, a
osobito o osiguranju života, zdravlja i sigurnosti ljudi i imovine.

Članak 109.

Najkasnije na dan najave štrajka sindikat mora objaviti pravila o poslovima na
kojima se rad ne smije prekidati za vrijeme trajanja štrajka.

Članak 110.

(1) Na prijedlog Vlade, sindikat i Vlada sporazumno izrađuju i donose pravila o
poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.
(2) Pravila iz stavka 1. ovoga članka sadrže naročito odredbe o radnim mjestima
i broju službenika i namještenika koji na njima moraju raditi za vrijeme
štrajka, a s ciljem omogućavanja obnavljanja rada nakon završetka štrajka
odnosno s ciljem nastavka obavljanja poslova koji su prijeko potrebni, osobito
radi sprječavanja ugrožavanja života, osobne sigurnosti ili zdravlja pučanstva.

Članak 111.

(1) Ako se po pravilima o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme
štrajka ne postigne suglasnost, pravila će utvrditi arbitraža sastav koje se
utvrđuje odgovarajućom primjenom članka 101. ovoga Ugovora.
(2) Pravila iz stavka 1. ovoga članka arbitraža je dužna donijeti u roku od 8
dana od dana dostave prijedloga arbitraži.

Članak 112.

Ako Vlada nije predložila utvrđivanje pravila iz članka 110. ovoga Ugovora do
dana početka postupka mirenja, postupak utvrđivanja tih poslova ne može
pokrenuti do dana okončanja štrajka.

Članak 113.

(1) Štrajkom rukovodi štrajkački odbor sastavljen od predstavnika organizatora
štrajka koji je dužan na pogodan način očitovati se strani protiv koje je štrajk
organiziran, kako bi se nastavili pregovori u svrhu mirnog rješenja spora.
(2) Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme
štrajka.

Članak 114.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno odredbama ovoga
Ugovora ne predstavlja povredu službene odnosno radne dužnosti.

Članak 115.

Službenik i namještenik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj u odnosu
na druge službenike i namještenike zbog organiziranja ili sudjelovanja u štrajku
organiziranom sukladno odredbama ovoga Ugovora, a niti smije biti ni na koji
način prisiljen sudjelovati u štrajku, ako to ne želi.

Članak 116.

Ugovorne strane suglasne su da Vlada može od mjerodavnog suda zahtijevati
zabranu štrajka koji je organiziran protivno odredbama ovoga Ugovor.

15. SOCIJALNI MIR

Članak 117.

(1) Ugovorne strane za vrijeme trajanja ovoga Ugovora obvezuju se na socijalni
mir.
(2) Izuzetno, dozvoljen je štrajk solidarnosti uz najavu, prema odredbama ovoga
Ugovora, ili korištenje drugih metoda davanja sindikalne potpore zahtjevima
zaposlenih u određenoj drugoj djelatnosti.

16. TUMAČENJE I PRAĆENJE PRIMJENE OVOG UGOVORA

Članak 118.

(1) Za tumačenja odredaba i praćenje primjene ovoga Ugovora ugovorne strane
imenuju zajedničku komisiju u roku od 30 dana od dana potpisivanja ovog Ugovora.
(2) Komisija ima šest članova od kojih svaka ugovorna strana imenuje tri člana.
(3) Komisija donosi pravilnik o radu.
(4) Sve odluke komisija donosi većinom glasova.
(5) Komisija je dužna odgovoriti na postavljeni upit u pravilu u roku 60 dana od
dana zaprimanja upita.
(6) Ugovorne strane dužne su se pridržavati danog tumačenja.
(7) Komisija će jednom u šest mjeseci izvijestiti Vladu i Sindikate o stanju na
području primjene Ugovora s obzirom na poštivanje njegovih odredbi, u cilju
identificiranja možebitnih zapreka za ostvarivanje prava službenika i
namještenika i davati prijedloge ugovornim stranama za izmjenu spornih članaka
Ugovora.
(8) Vlada i Sindikati razmotrit će slučajeve sustavnog kršenja Ugovora radi
prevencije mogućih sudskih sporova i odrediti mjere za njegovu provedbu.
(9) Sjedište Komisije je pri Središnjem državnom uredu za upravu u Zagrebu,
Maksimirska 63.
(10) Tajnik i članovi Komisije za tumačenje Kolektivnog ugovora imaju pravo na
novčanu naknadu. Svaka ugovorna strana snosi svoje troškove, a naknada za
članove Komisije i tajnika isplaćuje se prema odluci Vlade.
(11) Ugovorne strane zajedno će utvrditi visinu naknade iz stavka 10. ovoga
članka.

17. CIJENA RADA

Članak 119.

(1) Sporazum o osnovici za plaće u državnim službama, zaključen između sindikata
državnih službi i Vlade Republike Hrvatske 21. studenog 2006. godine sadržajno
predstavlja sastavni dio ovoga Ugovora.
(2) Vlada Republike Hrvatske i sindikati državnih službi započet će pregovore o
osnovici za plaće najkasnije 6 mjeseci prije isteka razdoblja za koje je
sukladno Sporazumu iz stavka 1. ovoga članka ugovoren rast osnovice za plaće u
državnim službama.
(3) Potpisnici ovog Ugovora će u prvoj polovici 2009. godine prije početka
pregovora o osnovici za plaće u državnim službama za 2010. godinu imenovati
zajedničko povjerenstvo koje će pripremiti metodološki okvir i druge potrebne
podloge za rad Pregovaračkih odbora.

18. SOCIJALNI DIJALOG

Članak 120.

(1) Prepoznajući i vrednujući stečevine socijalnog dijaloga i potrebu
uključivanja predstavnika nevladinih udruga i akademske zajednice u pregovore i
raspravu o pitanjima kojim se izravno ili neizravno utječe na učinkovitost i
kvalitetu rada državnih službi kao servisa građana te određenih specifičnih
pitanja koja se odnose na status državnih službenika i namještenika, Vlada i
sindikati će nastojati, kada za to postoji interes jedne od ugovornih strana, u
raspravu o pojedinim pitanjima iz kolektivnog ugovora uključiti predstavnike
nevladinih udruga i akademske zajednice, radi omogućavanja njihovog doprinosa
kvaliteti pojedinih rješenja iz kolektivnog ugovora.
(2) Svaka ugovorna strana može predložiti najviše tri predstavnika nevladinih
udruga i akademske zajednice radi njihovog uključivanja u raspravu o pitanjima
koja su predmet kolektivnih pregovora i radna tijela ustrojena radi razmatranja
određenih specifičnih pitanja.
(3) Predstavnici nevladinih udruga i akademske zajednice u pregovorima imaju
status dobronamjernih savjetnika i ne mogu izvještavati javnost o tijeku i
rezultatima rasprave i pregovora, bez odobrenja ugovorne strane koja ih je
predložila.

19. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 121.

Smatra se da je ovaj Ugovor zaključen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici
ugovornih strana.

Članak 122.

Ovaj Ugovor sklapa se na vrijeme od četiri godine.

Članak 123.

(1) Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune ovoga Ugovora.
(2) U ime sindikata prijedlog izmjena i dopuna ovoga Ugovora podnosi
Pregovarački odbor.
(3) Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga Ugovora mora se
pisano očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga te mora
pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od 30 dana od
dana primitka prijedloga.
(4) Ako strana kojoj je podnesen prijedlog ne postupi u skladu s odredbama
stavka 3. ovoga članka, smatrat će se da su ispunjeni uvjeti za promjenu
odredaba ovog Ugovora o postupku mirenja.

Članak 124.

(1) Svaka strana može otkazati ovaj Ugovor.
(2) Otkazni rok je tri mjeseca od dana dostave otkaza drugoj strani.

Članak 125.

Pregovore o obnovi ovoga Ugovora strane će započeti najmanje 60 dana prije
isteka roka na koji je sklopljen.

Članak 126.

Vlada Republike Hrvatske obvezuje se da će se odredbe ovoga Ugovora, u pogledu
plaća i materijalnih prava, primjenjivati i na profesionalne vatrogasce dok se
sredstva za te namjene osiguravaju u državnom proračunu.

Članak 127.

Nakon donošenja zakona kojim će se urediti plaće državnih službenika, Vlada
Republike Hrvatske i sindikati državnih službi započet će s pregovorima o
usklađivanju ovoga Ugovora s odredbama navedenog zakona.

Članak 128.

Ovaj ugovor primjenjuje se od 31. srpnja 2008. godine.

|  |  |
| --- | --- |
| ZA VLADU  REPUBLIKE HRVATSKE | ZA SINDIKATE |
| J**adranka Kosor, dipl. iur**., v. r.  potpredsjednica Vlade,   ministrica obitelji, branitelja i   međugeneracijske solidarnosti | Sindikat državnih i lokalnih službenika i namještenika RH Predsjednik **Boris Pleša, dipl. politolog**, v. r. Sindikat policije Hrvatske Predsjednik  **Dubravko Jagić**, v. r. Nezavisni sindikat djelatnika Ministarstva unutarnjih poslova Predsjednik **Zdravko Lončar**, v. r. Sindikat djelatnika u vojsci i državnim službama Predsjednik  **Radomir Delić**, v. r. Carinski sindikat Hrvatske Predsjednik  **Božo Prka**, v. r. Sindikat porezne uprave Hrvatske  Predsjednica **Gordana Jagar**, v. r. Samostalni sindikat djelatnika u zrakoplovstvu Predsjednik **Marijan Luketić**, v. r. Sindikat zaposlenih u pravosuđu po ovlaštenju **Dubravko Jagić**, v. r. Sindikat pravosudne policije po ovlaštenju **Dubravko Jagić**, v. r. Sindikat zaposlenika zatvorskog sustava  po ovlaštenju **Boris Pleša, dipl. politolog**, v. r. Nezavisni sindikat carinika Hrvatske po ovlaštenju **Boris Pleša, dipl. politolog**, v. r. Nezavisni sindikat policijskih službenika i namještenika RH po ovlaštenju **Boris Pleša, dipl. politolog**, v. r. |

Kolektivni ugovor, NN 93/2008-2955
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)