### NN 79/2020 (10.7.2020.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-3931/2019 od 19. svibnja 2020.

Ustavni sud Republike Hrvatske

1499

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Miroslav Šeparović, predsjednik, te suci Andrej Abramović, Ingrid Antičević Marinović, Snježana Bagić, Branko Brkić, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić, Goran Selanec i Miroslav Šumanović, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Zdenka Seleš iz Zagreba, koju zastupa Zvonimir Perša, odvjetnik u Zagrebu, na sjednici održanoj 19. svibnja 2020. donio je

RJEŠENJE

I. Privremeno se odgađa ovrha presude Županijskog suda u Zagrebu broj: 76 Gž-5598/18-2 od 26. studenoga 2018., određena rješenjem o ovrsi Općinskog građanskog suda u Zagrebu broj: Ovr-1480/19 od 9. rujna 2019.

II. Ovo rješenje stupa na snagu danom donošenja, a odgoda ostaje na snazi do donošenja odluke o ustavnoj tužbi Zdenke Seleš, podnesene u povodu presude Županijskog suda u Zagrebu broj: 76 Gž-5598/18-2 od 26. studenoga 2018.

III. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Zdenka Seleš iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositeljica), koju zastupa Zvonimir Perša, odvjetnik u Zagrebu, podnijela je 4. veljače 2019. ustavnu tužbu.

Ustavna tužba vodi se pod brojem U-III-552/2019, a podnesena je u povodu presude Županijskog suda u Zagrebu broj: 76 Gž-5598/18-2 od 26. studenoga 2018. (u daljnjem tekstu: drugostupanjska presuda), kojom je u točki I. izreke potvrđena presuda Općinskog građanskog suda u Zagrebu broj: P-6416/14-106 od 7. rujna 2018. (u daljnjem tekstu: prvostupanjska presuda) u pobijanoj točki I. izreke i točki II. izreke do iznosa od 10.312,50 kuna (parnični trošak). Točkom II. izreke drugostupanjske presude preinačena je prvostupanjska presuda u točki II. preko iznosa od 10.312,50 kuna te je odbijen tužiteljev zahtjev za naknadom parničnog troška u iznosu od 5.938,00 kuna.

Prvostupanjskom presudom naloženo je (točka I. izreke) podnositeljici i drugotuženici da tužitelju Investicijsko komercijalnoj štedionici d.d. u likvidaciji iz Zagreba solidarno isplate iznos od 44.037,30 kuna s pripadajućom zakonskom zateznom kamatom tekućom od 27. ožujka 1999. do isplate po stopama pobliže označenim u izreci te presude. U točki II. izreke naloženo je podnositeljici i drugotuženici solidarno naknaditi tužitelju parnični trošak u iznosu od 16.250,00 kuna.

2. U ustavnoj tužbi podnositeljica je istaknula povrede prava na djelotvorno pravno sredstvo zajamčenog člankom 18. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.), prava na pravično suđenje zajamčenog člankom 29. Ustava, te prava vlasništva zajamčenog člankom 48. Ustava. Također, smatra povrijeđenim prava zajamčena člancima 6. i 13. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak, 14/02. i 1/06.; u daljnjem tekstu: Konvencija), te člankom 1. Protokola broj 1 uz Konvenciju.

3. Budući da je protiv osporene drugostupanjske presude podnositeljica podnijela reviziju Vrhovnom sudu Republike Hrvatske, Ustavni sud ju je dopisom broj: U-III-552/2019 od 8. veljače 2019. obavijestio da će do donošenja odluke o podnesenoj reviziji zastati s ustavnosudskim postupkom u odnosu na osporenu drugostupanjsku presudu.

4. Podnositeljica je 25. rujna 2019., u skladu s člankom 67. stavkom 2. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), podnijela prijedlog za odgodu ovrhe određene rješenjem Općinskog građanskog suda u Zagrebu broj: Ovr-1480/19 od 9. rujna 2019., donesenog na temelju pravomoćne i ovršne presude Općinskog građanskog suda u Zagrebu broj: P-6416/14-106 od 7. rujna 2018. potvrđene presudom Županijskog suda u Zagrebu broj: 76 Gž-5598/18-2 od 26. studenoga 2018.

Navedenim ovršnim rješenjem određena je ovrha pljenidbom na novčanim sredstvima podnositeljice, kao prvoovršenice, i Nevenke Berić iz Zagreba, kao drugoovršenice, po svim računima i otvorenim novčanim sredstvima ovršenica u svim bankama te prijenosom radi naplate tražbine ovrhovoditelja.

Ustavni sud je provjerom kod Općinskog građanskog suda u Zagrebu utvrdio da je podnositeljica protiv navedenog rješenja o ovrsi 25. rujna 2019. izjavila žalbu. Odluka u povodu žalbe nije donesena.

4.1. Prijedlog za odgodu ovrhe podnositeljica je obrazložila na sljedeći način:

»Provedbom ovrhe i to naplate i prije pravomoćnosti rješenja o ovrsi, ovršeniku bi se pričinila nenadoknadiva šteta, jer pljenidbom računa plijenila bi se u biti mirovina koju prima ovršenica, a koja nema drugih izvora prihoda pa bi njena egzistencija bila potpuno neizvjesna, a s druge strane ovrhovoditelju se odgodom ne bi pričinila veća šteta, a odgoda nije suprotna javnom interesu.

Također se ukazuje da je ovrhovoditelj, trgovačko društvo koje je dugi niz godina u likvidaciji, a prema saznanju ovršenika isti nema zaposlenika, te se odgodom ovrhe ne bi ugrozila njegova poslovna egzistencija, odnosno za isti ne bi nastala veća šteta.

Imajući u vidu noviju sudsku praksu i to u predmetima vezanim uz kredite u švicarskom franku, kao što je presuda i rješenje Vrhovnog suda RH Rev-2221/2018-11 od 03.09.2019.g., realno je za očekivati i da će izvanredna revizija ovršenika mogla biti uvažena, jer se per analogiam i u ovom slučaju može govoriti o nepoštenim i ništavim odredbama ugovora o kreditu, koje odredbe i u pogledu glavnice i u pogledu kamata su suprotne načelu savjesnosti i poštenja, a iste su uzrokovale značajnu neravnotežu u međusobnim pravima i obvezama ugovornim stranama na štetu potrošača, ovo i tim više što se i u ovom slučaju radilo o ugovornim odredbama sadržanim u standardnom ugovoru sastavljenom unaprijed od strane ovrhovoditelja, zbog čega ni glavni dužnik, a kamoli jamac o istima nije posebno pregovarao, niti je na iste u času potpisivanja ugovora mogao utjecati.«

5. U odnosu na osnovanost prijedloga za privremenu odgodu ovrhe (pravnih učinaka) drugostupanjske presude, Ustavni sud je nastavio postupak te se prijedlog podnositeljice vodi pod brojem U-III-3931/2019.

Prijedlog je osnovan.

6. Članak 67. stavak 2. Ustavnog zakona glasi:

»Članak 67.

(...)

Na prijedlog podnositelja ustavne tužbe Ustavni sud može odgoditi ovrhu do donošenja odluke, ako bi ovrha prouzročila podnositelju tužbe štetu koja bi se teško mogla popraviti, a odgoda nije suprotna javnom interesu niti bi se odgodom nanijela nekome veća šteta.«

7. Po ocjeni Ustavnog suda u konkretnom slučaju riječ je o pravno složenijoj problematici i o njoj nije moguće meritorno odlučiti bez spisa predmeta, koji se nalazi u revizijskom stadiju radi odlučivanja o reviziji podnositeljice podnesene protiv osporenih akata, a u ovom stupnju razmatranja u ustavnosudskom postupku nije moguće isključiti nastanak štete za podnositeljicu koja bi se teško mogla popraviti ako bi bio pokrenut postupak izvršenja osporene presude. Istodobno, odgoda ovrhe ne bi bila suprotna javnom interesu niti bi se njome nekome nanijela veća šteta.

S obzirom na to da odgoda ovrhe nije suprotna javnom interesu, niti bi se odgodom nekome nanijela veća šteta, te da bi ovrha podnositeljici mogla prouzročiti štetu koja bi se teško mogla popraviti, jer se određenom ovrhom plijeni podnositeljičina mirovina koja joj je jedini izvor prihoda, čime bi njezina egzistencija bila dovedena u pitanje, Ustavni sud je prihvatio prijedlog za odgodu ovrhe osporene drugostupanjske presude.

Ustavni sud ističe da je riječ o privremenoj odgodi pravnih učinaka osporene drugostupanjske presude koja traje do donošenja odluke Ustavnog suda o ustavnoj tužbi. Ovo rješenje ni na koji način ne prejudicira odluku o ustavnoj tužbi.

Sukladno navedenom, ispunjene su pretpostavke propisane člankom 67. stavkom 2. Ustavnog zakona.

8. Na temelju članka 67. stavka 2. Ustavnog zakona riješeno je kao u izreci, a odluka o objavi rješenja temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-3931/2019
 Zagreb, 19. svibnja 2020.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
 dr. sc. Miroslav Šeparović, v. r.