## Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike

### NN 3/2002 (11.1.2002.), Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike

# KOLEKTIVNI UGOVOR

120

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE (u da­lj­njem tekstu: Vlada), kao poslodavac

i

SINDIKATI DRŽAVNIH SLUŽBI:

Sindikat državnih i lokalnih službenika i namještenika RH,

Nezavisni sindikat djelatnika Ministarstva unutar­njih poslova,

Sindikat policije Hrvatske i

Sindikat vojnih službenika i namještenika udruženih u Hr­vat­sku udrugu
sindikata (u da­lj­njem tekstu: Sindikati),

zak­ljučili su dana 13. prosinca 2001. godine s­ljedeći

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DRŽAVNE SLUŽBENIKE I NAMJEŠTENIKE

1. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovaj Kolektivni ugovor zak­ljučuju Vlada Republike Hrvat­ske i sindikati
državnih službi u ime svojih članova.

Ovim se kolektivnim ugovorom na razini Republike Hrvat­ske utvrđuju
međusobna prava i obveze potpisnika ovoga ugovora.

Ovim ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada
državnih službenika i namještenika zaposlenih u tijelima državne vlasti.

Članak 2.

Ovaj ugovor obvezuje ­nje­gove potpisnike kao i sindikate koji mu
naknadno pristupe.

Članak 3.

Odredbe ovoga ugovora primje­njuju se neposredno, osim ako pojedina pita­nja
za službenike i namještenike nisu povo­ljnije uređena drugim propisom ili općim
aktom.

Članak 4.

Ako zbog promjena okolnosti koje nisu postojale niti bile poznate u
trenutku sklapa­nja ovoga Ugovora, jedna od strana ne bi mogla neke od odredbi
ugovora izvršavati, ili bi joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje se da će
drugoj strani predložiti izmjenu Ugovora.

2. RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI

Članak 5.

Puno radno vrijeme službenika i namještenika je 40 sati tjedno.

Tjedno radno vrijeme raspoređuje se na 5 radnih dana, od ponedje­ljka do
petka.

Članak 6.

Službenik i namještenik koji radi puno radno vrijeme ima svakoga radnog dana
pravo na odmor (stanku) od 30 minuta, a koristi ga u skladu s rasporedom koji
utvrdi čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on ovlasti.

Službenik i namještenik koji radi u turnusima od 12 sati ima pravo na
odmor u traja­nju od 60 minuta.

Vrijeme odmora iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme
i ne može se odrediti u prva tri sata nakon početka radnog vremena niti u zad­nja
dva sata prije završetka radnog vremena.

Članak 7.

Između dva uzastopna radna dana službenik i namještenik ima pravo na
odmor od najma­nje 12 sati neprekidno.

Članak 8.

Službenik i namještenik ima pravo na tjedni odmor u traja­nju od 48 sati
neprekidno.

Dani tjednog odmora su subota i nedje­lja.

Ako je prijeko potrebno da službenik ili namještenik radi na dan (dane)
tjednog odmora, osigurava mu se korište­nje tjednog odmora tijekom s­ljedeće­g
tjedna.

Ako službenik ili namještenik radi potrebe posla ne može koristiti
tjedni odmor na način iz stavka 3. ovoga članka, može ga koristiti naknadno
prema odluci neposredno nadređenog službenika ili namještenika tijela državne
vlasti.

Članak 9.

Službenik i
namještenik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godiš­nji odmor u
traja­nju od najma­nje 18 radnih dana.

Članak 10.

Za vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora službeniku i namješ­teniku se
isplaćuje naknada plaće u visini kao da je radio u redovnom radnom vremenu.

Državnom službeniku i namješteniku čija je narav službe (pos­la) takva
da mora raditi prekovremeno ili noću ili nedje­ljom ili blagdanom odnosno zakonom
predviđenim neradnim danom, pripada pravo na naknadu plaće za godiš­nji odmor u
visini prosječne mjesečne plaće isplaćene mu u prethodna 3 mjeseca.

Članak 11.

Ništavan je sporazum o odrica­nju od prava na godiš­nji odmor ili o
isplati naknade umjesto korište­nja godiš­nje­g odmora.

Članak 12.

Pri utvrđiva­nju traja­nja godiš­nje­g odmora ne uračunavaju se subote,
nedje­lje, neradni dani i blagdani.

Razdob­lje privremene nesposobnosti za rad, koje je utvrdio ovlašteni
liječnik, ne uračunava se u traja­nje godiš­nje­g odmora.

Članak 13.

Službenik i namještenik koji se prvi put zaposlio ili ima prekid službe
odnosno rada između dva radna odnosa duži od 8 dana, stječe pravo na godiš­nji
odmor nakon šest mjeseci neprekidnoga rada.

Prekid rada zbog privremene nesposobnosti
za rad, vojne vježbe ili drugog zakonom određenog opravdanog razloga ne ubraja
se u rok iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 14.

Službenik i namještenik ima
pravo na jednu dvanaestinu godiš­nje­g odmora za svaki navršeni mjesec dana
rada:

– ako u kalendarskoj godini u
kojoj je zasnovao radni odnos, nije stekao pravo na godiš­nji odmor, jer nije
proteklo 6 mjeseci neprekidnog rada,

– ako mu radni odnos prestaje
prije ne­go navrši šest mjeseci neprekidnog rada,

– ako mu radni odnos prestaje
prije prvog srp­nja.

Iznimno
od stavka 1. ovoga članka, službenik i namještenik koji odlazi u mirovinu prije
prvog srp­nja ima pravo na puni godiš­nji odmor.

Članak 15.

Godiš­nji odmor od 18 radnih
dana uvećava se prema pojedinačno određenim mjerilima:

1. s obzirom na
uvjete rada:

– rad na poslovima
s otežanim ili posebnim

uvjetima rada, rad
u smjenama ili redovni rad

subotom, nedje­ljom,
blagdanima i neradnim

danima određenim zakonom                                      1 dan

2. s obzirom na složenost
poslova:

– službenicima I. vrste                                             4 dana

– službenicima II. vrste                                            3
dana

– službenicima i
namještenicima III. vrste                 2
dana

– namještenicima IV. vrste                                        1 dan

3. s obzirom na dužinu radnog
staža:

– od 5 do 15 godina radnog
staža                             1 dan

– od 15 do 25 godina radnog
staža                          2 dana

– od 25 do 35 godina radnog
staža                          3 dana

– od 35 i više godina radnog
staža                           4 dana

4. s obzirom na posebne
socijalne uvjete:

– rodite­lju, posvojite­lju
ili skrbniku za svako

malodobno dijete                                                      1
dan

– rodite­lju, posvojite­lju
ili skrbniku

hendikepiranog djeteta, bez
obzira na ostalu djecu   2 dana

– invalidu                                                                3
dana

5. s obzirom na ostvarene
rezultate rada:

– službeniku i namješteniku
ocije­njenom

ocjenom – »naročito uspješan«                                  1 dan

Ukupno traja­nje godiš­nje­g odmora
određuje se na način da se 18 radnih dana uvećava za zbroj svih dodatnih dana
utvrđenih točkama 1. do 5. stavka 1. ovoga članka, s tim da ukupno traja­nje
godiš­nje­g odmora ne može trajati više od 25 radnih dana u godini.

Članak 16.

Slijepi službenik i namještenik, donator organa kao i službenik i
namještenik koji radi na poslovima na kojima, ni uz primjenu mjere zaštite na
radu, nije moguće u potpunosti zaštititi zaposlenika od štetnih utjecaja, ima
pravo na najma­nje 30 dana godiš­nje­g odmora.

Dodatkom ovom ugovoru utvrdit će se poslovi na kojima, ni uz primjenu
mjera zaštite na radu nije moguće otkloniti štetne utjecaje.

Članak 17.

Vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora utvrđuje se planom korište­nja
godiš­nje­g odmora.

Plan korište­nja godiš­nje­g odmora donosi čelnik tijela državne vlasti
ili osoba koju on ovlasti, a nakon prethodno pribav­ljenog miš­lje­nja
rukovodite­lja unutar­njih ustrojstvenih jedinica toga tijela državne vlasti
vodeći računa i o pisanoj že­lji svakoga pojedinog službenika i namještenika.

Plan korište­nja godiš­nje­g odmora iz stavka
2. ovoga članka donosi se na početku kalendarske godine, a najkasnije do kraja
ožujka.

Članak 18.

Plan korište­nja godiš­nje­g odmora sadrži:

– ime i prezime službenika odnosno namještenika,

– službeničko ili radno mjesto,

– ukupno traja­nje godiš­nje­g odmora,

– vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora.

Članak 19.

Na osnovi plana korište­nja godiš­nje­g odmora čelnik tijela državne
vlasti ili osoba koju on ovlasti donosi za svakog službenika i namještenika
posebno rješe­nje kojim mu utvrđuje traja­nje godiš­nje­g odmora prema
mjerilima iz članka 15. ovoga ugovora, ukupno traja­nje godiš­nje­g odmora te
vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora.

Rješe­nje iz stavka 1. ovoga članka donosi se najkasnije 15 dana prije
početka korište­nja godiš­nje­g odmora.

Članak 20.

Protiv rješe­nja o korište­nju godiš­nje­g odmora službenik i
namještenik može osobno ili preko sindikalnog povjerenika uložiti prigovor
čelniku tijela državne vlasti.

Članak 21.

Službenik i namještenik može koristiti godiš­nji odmor u neprekidnom
traja­nju ili u dva dijela.

Ako službenik ili namještenik koristi godiš­nji odmor u dva dijela, prvi
dio mora biti u traja­nju od najma­nje 2 tjedna neprekidno i mora se koristiti
tijekom kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godiš­nji odmor.

Drugi dio godiš­nje­g odmora službenik i namještenik mora iskoristiti
najkasnije do 30. lip­nja iduće godine.

Članak 22.

Godiš­nji odmor odnosno prvi dio godiš­nje­g odmora, koji je prekinut ili
nije korišten u kalendarskoj godini u kojoj je stečen zbog bolesti ili porodnog
dopusta odnosno zbog vojne vježbe ili drugog opravdanog razloga, službenik i
namještenik ima pravo iskoristiti do 30. lip­nja iduće godine.

Vrijeme korište­nja
godiš­nje­g odmora iz stavka 1. ovoga članka određuje čelnik tijela državne
vlasti ili osoba koju on za to ovlasti.

Članak 23.

Službenik i namještenik u slučaju prestanka službe odnosno rada zbog
prelaska na rad k drugom poslodavcu ima pravo iskoristiti godiš­nji odmor na
koji je stekao pravo u tijelu državne vlasti u kojem mu prestaje služba odnosno
radni odnos.

Članak 24.

Službenik i namještenik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godiš­nje­g
odmora prema svom zahtjevu i u vrijeme koje sam odredi, ali je o tome dužan
obavijestiti neposredno nadređenog službenika ili namještenika najma­nje jedan
dan prije.

Članak 25.

Službeniku i namješteniku može se odgoditi odnosno prekinuti korište­nje
godiš­nje­g odmora radi izvrše­nja važnih i neodgodivih službenih poslova.

Odluku o odgodi odnosno prekidu korište­nja godiš­nje­g odmora iz stavka
1. ovoga članka donosi čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on za to
ovlasti.

Službeniku i namješteniku kojem je odgođeno ili prekinuto korište­nje
godiš­nje­g odmora, mora se omogućiti naknadno korište­nje odnosno nastav­lja­nje
korište­nja godiš­nje­g odmora.

Članak 26.

Službenik i namještenik ima pravo na naknadu stvarnih troškova
prouzročenih odgodom odnosno prekidom korište­nja godiš­nje­g odmora.

Troškovima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se putni i drugi troškovi.

Putnim troškovima iz st. 2. smatraju se stvarni troškovi prijevoza koji
je službenik ili namještenik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposle­nja
do mjesta u kojem je koristio godiš­nji odmor u trenutku prekida, kao i
dnevnice u povratku do mjesta zaposle­nja prema propisima o naknadi troškova za
službena putova­nja.

Drugim troškovima smatraju se ostali izdaci koji su nastali za
službenika ili namještenika zbog odgode odnosno prekida godiš­nje­g odmora, što
dokazuje odgovarajućom dokumentacijom.

Članak 27.

Službenik i namještenik ima pravo na dopust uz naknadu plaće (plaćeni
dopust) u jednoj kalendarskoj godini u s­­­­ljedećim slučajevima:

–  zak­­­­ljuče­­­­nje braka                                      5 radnih
dana

–  rođe­­­­nje djeteta                                          5 radnih dana

–  smrti supružnika, djeteta, posvojite­­­­lja,

    posvojenika, rodite­­­­lja i unuka                     5 radnih dana

–  smrti ostalih članova obite­­­­lji                        2 radna dana

–  selidbe u istom mjestu stanova­­­­nja                  1 radni dan

–  selidbe u drugo mjesto stanova­­­­nja               3 radna dana

–  kao dobrovo­­­­ljni davate­­­­lj krvi                      2 radna dana

–  teške bolesti djeteta ili rodite­­­­lja izvan

    mjesta stanova­­­­nja                                       3 radna dana

–  polaga­­­­nje državnog stručnog ispita ili

    stručnog ispita za namještenika prvi put      7 radnih dana

–  nastupa­­­­nja u kulturnom i športskim

    priredbama                                                   1
radni dan

–  sudjelova­­­­nje na sindikalnim susretima,

    seminarima, obrazova­­­­nju za sindikalne

    aktivnosti i dr.                                            2 radna dana

–  elementarne nepogode                               5 radnih dana

Službenik i namještenik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni
slučaj naveden u stavku 1. ovoga članka, neovisno o broju dana koje je tijekom
iste godine iskoristio po drugim osnovama.

U slučaju dobrovo­­­­ljnog dava­­­­nja krvi, kao prvi dan plaćenog
dopusta uračunava se dan kad je službenik odnosno namještenik dao krv.

Članak 28.

Za vrijeme stručnog ili opće­g školova­­­­nja, osposob­­­­ljava­­­­nja
ili usavršava­­­­nja, službeniku i namješteniku može se odobriti godiš­­­­nje
do 7 radnih dana plaćenog dopusta za priprema­­­­nje i polaga­­­­nje ispita.

Članak 29.

Službenik i namještenik može koristiti plaćeni dopust isk­­­­lju­čivo u
vrijeme nastupa okolnosti na osnovi kojih ima pravo na plaćeni dopust.

Ako okolnost iz članka 29. ovoga ugovora nastupi u vrijeme korište­­­­nja
godiš­­­­nje­g odmora ili u vrijeme odsutnosti iz službe odnosno s rada zbog
privremene nesposobnosti za rad (bolova­­­­nje), službenik i namještenik ne
može ostvariti pravo na plaćeni dopust za dane kada je koristio godiš­­­­nji
odmor ili je bio na bolova­­­­nju.

Članak 30.

U pogledu stjeca­­­­nja prava iz službe odnosno radnog odnosa ili u
svezi sa službom ili radnim odnosom, razdob­­­­lja plaćenog dopusta smatraju se
vremenom provedenim na radu.

Članak 31.

Službeniku i namješteniku može se odobriti dopust bez naknade plaće
(neplaćeni dopust) do 30 dana u tijeku kalendarske godine pod uvjetom da je
takav dopust opravdan i da neće izazvati teškoće u obav­­­­lja­­­­nju poslova
tijela državne vlasti, a osobito: radi grad­­­­nje, popravka ili adaptacije
kuće ili stana, ­­­­nje­ge člana uže obite­­­­lji, liječe­­­­nja na vlastiti
trošak, sudjelova­­­­nja u kulturno-umjetničkim i športskim priredbama,
vlastitog školova­­­­nja, doškolava­­­­nja, osposob­­­­ljava­­­­nja, usavršava­­­­nja
ili specijalizacije i to:

– za
priprema­­­­nje i polaga­­­­nje ispita
u sred­­­­njoj školi                                      najma­­­­nje
5 dana

– za priprema­­­­nje i polaga­­­­nje ispita
u višoj školi ili na fakultetu                    najma­­­­nje
10 dana

– za sudjelova­­­­nje na stručnim
seminarima i savjetova­­­­njima                   najma­­­­nje
5 dana

– za priprema­­­­nje i polaga­­­­nje ispita
radi stjeca­­­­nja posebnih zna­­­­nja
i vještina (uče­­­­nje stranih jezika,
informatičko obrazova­­­­nje i dr.)             najma­­­­nje
2 dana.

Kad to okolnosti zahtijevaju može se službeniku i namješ­teniku neplaćeni
dopust iz stavka 1. ovoga članka odobriti u traja­­­­nju du­­­­ljem od 30 dana.

Članak 32.

Za vrijeme neplaćenog dopusta službeniku i namješteniku miruju prava i
obveze iz službe odnosno radnog odnosa.

3. ZDRAVLJE I SIGURNOST NA RADU

Članak 33.

Tijela državne vlasti dužna su osigurati nužne uvjete za zdrav­­­­lje i
sigurnost službenika i namještenika u službi odnosno na radu.

Tijela državne vlasti poduzet će sve mjere nužne za zaštitu života te
sigurnost i zdrav­­­­lje službenika i namještenika uk­­­­lju­čujući ­­­­njihovo
osposob­­­­ljava­­­­nje za siguran rad, sprječava­­­­nje opasnosti na radu te
pruža­­­­nje informacije o poduzetim mjerama zaštite na radu.

Tijela državne vlasti dužna su osigurati dodatne uvjete sigurnosti za
rad invalida u skladu s posebnim propisima.

Članak 34.

Dužnost je svakog službenika i namještenika brinuti se o vlastitoj
sigurnosti i zdrav­­­­lju, kao i sigurnosti i zdrav­­­­lju drugih službenika i
namještenika, te osoba na koje utječu ­­­­nje­govi postupci tijekom rada u skladu
s osposob­­­­ljenošću i uputama koje mu je osiguralo tijelo državne vlasti.

Službenik i namještenik koji u slučaju ozbi­­­­ljne, prijeteće i
neizbježne opasnosti napusti svoje mjesto službe odnosno radno mjesto ili
opasno područje, ne smije biti stav­­­­ljen u nepovo­­­­ljniji položaj zbog
takvoga svog postupka u odnosu na druge službenike i namještenike i mora
uživati zaštitu od bilo kakvih neposrednih pos­­­­ljedica, osim ako je po
posebnim propisima ili pravilima struke bio dužan izložiti se opasnosti radi
spašava­­­­nja života i zdrav­­­­lja ­­­­ljudi i imovine.

4. PLAĆE I DODACI NA PLAĆE

Članak 35.

Plaću službenika i namještenika čini osnovna plaća i dodaci na osnovnu
plaću.

Osnovna plaća je umnožak koeficijenta složenosti poslova radnoga mjesta
na koje je raspoređen službenik ili namještenik i osnovice za izračun plaće,
uvećan za 0,5% za svaku navršenu godinu radnoga staža.

Dodaci na osnovnu plaću su dodaci za uspješnost na radu, dodaci za
poslove s posebnim uvjetima rada i druga uveća­­­­nja plaće.

Članak 36.

Osnovicu za izračun plaće utvrđivat će ugovorne strane posebnim dodatkom
ovom ugovoru svake godine u postupku donoše­­­­nja državnog proračuna za s­­­­ljedeću
godinu.

Članak 37.

Plaća se isplaćuje unatrag jedanput mjesečno za protekli mjesec.

Od jedne do druge isplate plaće ne smije proći
više od 30 dana.

Članak 38.

Poslodavac je dužan za zahtjev službenika ili namještenika izvršiti
uplatu obustava iz plaće (kredit, uzdržava­­­­nje i sl.).

Članak 39.

Osnovna plaća službenika i namještenika uvećat će se:

– za rad noću                                                             40%

– za prekovremeni
rad                                                50%

– za rad subotom                                                       25%

– za rad nedje­­­­ljom                                                      35%

– za rad u drugoj
smjeni ukoliko službenik ili

   namještenik radi naizmjenično, ili najma­­­­nje

   dva radna dana u tjednu, u prvoj i drugoj
smjeni       10%

– za dvokratni rad s prekidom dužim od 1 sata            10%

Dodaci iz stavka
1. ovog članka međusobno se ne isk­­­­ljučuju.

Ako službenik ili namještenik radi na blagdane, neradne dane utvrđene
zakonom i na Uskrs ima pravo na plaću uvećanu za 150%.

Umjesto uveća­­­­nja
osnovne plaće po osnovi prekovremenog rada, službenik ili namještenik može
koristiti jedan ili više slobodnih radnih dana prema ostvarenim satima
prekovremenog rada u omjeru 1:1,5 (1 sat prekovremenog rada = 1 sat i 30 min.
redovnog sata rada).

Članak 40.

Ako službenik ili namještenik radi na poslovima čija priroda rada ne
dozvo­­­­ljava prekid rada, pa iz tih razloga ne može koristiti dnevni odmor,
ima pravo tražiti da mu se vrijeme dnevnog odmora preraspodijeli i da ga
koristi kao slobodne dane.

Članak 41.

Ako je službenik ili namještenik odsutan iz službe odnosno s rada zbog
bolova­­­­nja do 42 dana, pripada mu naknada plaće najma­­­­nje u visini 85% od
­­­­nje­gove osnovne plaće ostvarene u mjesecu neposredno prije ne­go je
započeo s bolova­­­­njem.

Naknada u 100% iznosu osnovne plaće pripada službeniku ili namješteniku
kad je na bolova­­­­nju zbog profesionalne bolesti ili oz­­­­ljede na radu.

5. OSTALA MATERIJALNA PRAVA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 42.

Službeniku i namješteniku može se isplatiti re­gres za korište­­­­nje
godiš­­­­nje­g odmora, o visini koje­g će stranke sporazumno pre­govarati
najkasnije do 30. lip­­­­nja tekuće godine, a ovisno o sredstvima osiguranim u
državnom proračunu za tu namjenu.

Ako stranke postignu sporazum iz stavka 1. ovoga članka, isplata re­gresa
izvršit će se u cijelosti najkasnije do dana početka korište­­­­nja godiš­­­­nje­g
odmora.

Članak 43.

Službeniku i namješteniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu
u visini tri proračunske osnovice.

Članak 44.

Službenik, namještenik ili ­­­­nje­gova obite­­­­lj ima pravo na pomoć u
slučaju:

– smrti službenika ili namještenika koji izgubi život u obav­­­­lja­­­­nju
službe odnosno rada, u visini tri proračunske osnovice,

– smrti službenika i namještenika u visini  dvije proračunske osnovice,

– smrti supružnika, djeteta ili rodite­­­­lja, u visini jedne prora­čunske
osnovice.

Članak 45.

Službenik, namještenik ili ­­­­nje­gova obite­­­­lj ima pravo na pomoć u
slučaju:

– bolova­­­­nja duže­g od 90 dana, u visini 1 proračunske osnovice,
jednom godiš­­­­nje,

– nastanka teške invalidnosti
djeteta ili supružnika službenika i namještenika, u visini jedne proračunske
osnovice,

– radi nabave prijeko
potrebnih medicinskih pomagala odnosno pokrića participacije pri liječe­­­­nju
odnosno kup­­­­nji prijeko potrebnih lijekova u visini jedne proračunske
osnovice.

Članak 46.

Kada je službenik ili
namještenik upućen na službeno putova­­­­nje, pripada mu puna naknada
prijevoznih troškova, dnevnice i naknada punog iznosa hotelskog računa za spava­­­­nje.

Visinu dnevnica određuje
Vlada.

Članak 47.

Za vrijeme rada izvan
sjedišta tijela državne vlasti i izvan mjesta ­­­­nje­gova stalnog boravka,
službenik i namještenik ima pravo na terenski dodatak, na ime pokrića troškova
prehrane i drugih troškova zaposlenika na terenu u zem­­­­lji, osim troškova
smještaja koji se namiruju na teret Vlade.

Terenski dodatak se isplaćuje službeniku i namješteniku najkasnije pos­­­­ljed­­­­nji
radni dan u mjesecu, za idući mjesec.

Visinu terenskog dodatka određuje Vlada.

Dnevnica i terenski dodatak se međusobno isk­­­­ljučuju.

Članak 48.

Službeniku i namješteniku pripada naknada za odvojeni život od obite­­­­lji
ako zbog mjesta stalnog rada, različitog od prebivališta ­­­­nje­gove obite­­­­lji,
živi odvojeno od obite­­­­lji.

Visinu naknade određuje
Vlada.

Članak 49.

Službenik i namještenik ima
pravo na godiš­­­­nju kartu za pri­je­voz mjesnim javnim prijevozom ili naknadu
troškova prijevoza na posao i s posla mjesnim javnim prijevozom u visini cijene
godiš­­­­nje karte.

Službenik i namještenik ima
pravo na naknadu troškova pri­jevoza na posao i s posla međumjesnim javnim
prijevozom u visini stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne
karte, ukoliko razda­­­­ljina do ­­­­nje­govog mjesta rada nije veća od 100
kilometara, a ako je razda­­­­ljina veća od 100 kilometara odluku o visini
naknade troškova prijevoza donosi čelnik državnog tijela.

Ako službenik i namještenik
mora sa stanice međumjesnog jav­nog prijevoza koristiti i mjesni prijevoz,
stvarni izdaci utvr­đuju se u visini troškova mjesnog i međumjesnog javnog
prijevoza.

Naknada troškova prijevoza,
isplaćuje se unaprijed i to naj­kasnije pos­­­­ljed­­­­nje­g dana u mjesecu za
idući mjesec.

Ako od mjesta prebivališta
odnosno boravišta službenika i namještenika do mjesta rada, ili na dijelu te
razda­­­­ljine, nije organiziran javni prijevoz koji omogućava službeniku i
namješteniku redovit dolazak na posao i odlazak s posla, službenik odnosno namještenik
ima pravo na naknadu troškova prijevoza za tu razda­­­­ljinu odnosno za dio
razda­­­­ljine bez organiziranog javnog prijevoza, a koja se utvrđuje u visini
cijene godiš­­­­nje karte javnog prijevoza u najbližem mjestu u kojem je
organiziran javni pri­jevoz.

Ako postoji više mogućnosti
prijevoza, o povo­­­­ljnosti odlu­čuje poslodavac u dogovoru sa službenikom i
namještenikom, uvažavajući vremenska i materijalna ograniče­­­­nja.

Članak 50.

Službenici i namještenici su
kolektivno osigurani od pos­­­­lje­dica nesretnog slučaja za vrijeme obav­­­­lja­­­­nja
službe odnosno rada, kao i u slobodnom vremenu, tijekom 24 sata.

Preslika police osigura­­­­nja
prilog je i sastavni dio ovoga ugovora.

Članak 51.

Službeniku i namješteniku
pripada pravo na isplatu jubilarne nagrade za neprekidnu službu odnosno rad u
državnim tijelima kada navrše:

– 5 godina – u visini 1
osnovice iz st. 2. ovog članka

– 10 godina – u visini 1,25
osnovice iz st. 2. ovog članka

– 15 godina – u visini 1,50
osnovice iz st. 2. ovog članka

– 20 godina – u visini 1,75
osnovice iz st. 2. ovog članka

– 25 godina – u visini 2
osnovice iz st. 2. ovog članka

– 30 godina – u visini 2,50
osnovice iz st. 2. ovog članka

– 35 godina – u visini 3
osnovice iz st. 2. ovog članka

– 40 godina – u visini 4 osnovice iz st. 2. ovog članka

Osnovica za isplatu
jubilarnih nagrada je najma­nje 1.750,00 kuna, a stvarnu visinu osnovice
ugovorne strane utvrdit će prije donoše­nja državnog proračuna za tekuću
godinu.

Iznimno od st. 2. ugovorne strane utvrđuju da je osnovica za isplatu
jubilarnih nagrada u 2002. god. 1.750,00 kuna.

Jubilarna nagrada isplaćuje se prvog narednog mjeseca od mjeseca u kojem
je službenik ili namještenik ostvario pravo na jubilarnu nagradu.

Iznimno, ako službeniku i namješteniku prestaje služba odnosno rad u
državnom tijelu, a ostvario je pravo na jubilarnu nagradu, nagrada će se
isplatiti službeniku i namješteniku ili ­njihovim nas­ljednicama, s­ljedeće­g
mjeseca po prestanku službe ili rada.

Članak 52.

Ugovorne strane sporazumne su da će Vlada RH svakom djetetu službenika i
namještenika do 15 godina starosti u prigodi Dana sv. Nikole isplatiti iznos od
najma­nje 250,00 kuna.

Stvarni iznos iz stavka 1. ovoga članka ugovorne strane utvrdit će
najkasnije do 1. studenoga tekuće godine.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka isplaćuju se rodite­lju koji
ostvaruje pravo na osobni odbitak za uzdržavanog člana obite­lji prema Zakonu o
porezu na dohodak.

Članak 53.

Službeniku i namješteniku pripada godiš­nja nagrada za božićne blagdane
u jednakom iznosu (božićnica).

Ugovorne strane sporazumne su da najkasnije do 1. studenoga tekuće
godine urede način isplate i visinu nagrade iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 54.

Ugovorne strane su sporazumne da će sukladno pozitivnim propisima, a u okviru
svojih prava i obveza, razraditi mogućnosti sudjelova­nja u zadovo­ljava­nju
stambenih potreba službenika i namještenika.

članak 55.

Službeniku i namješteniku pripada naknada za izum i teh­nič­ko unapređe­nje.

Posebnim ugovorom zak­ljučenim između službenika i na­mješ­tenika i
tijela državne vlasti uredit će se ostvariva­nje kon­kret­nih prava iz stavka
1. ovoga članka.

6. ZAŠTITA PRAVA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 56.

Sva rješenja o ostvariva­nju prava, obveza i odgovornosti službenika i
namještenika obvezatno se u pisanom obliku i s obrazlože­njem dostav­ljaju
službeniku i namješteniku, s poukom o pravnom lijeku.

Članak 57.

Odlučujući o izjav­ljenom prigovoru službenika ili namješte­nika na
rješe­nje iz članka 55. ovoga ugovora, čelnik državnog tijela ili osoba koju on
za to ovlasti dužan je prethodno razmotriti miš­lje­nje sindikalnog povjerenika
ili druge ovlaštene osobe Sindikata, ako to zahtijeva službenik ili
namještenik.

Članak 58.

U slučaju kada službenik ili namještenik daje otkaz, dužan je odraditi
otkazni rok u traja­nju od mjesec dana, ako sa čelnikom tijela ili osobom koju
on za to ovlasti ne postigne sporazum o kraćem traja­nju otkaznog roka.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako je to potrebno radi dovrše­nja
neodgodivih poslova ili iz drugih opravdanih razloga, čelnik tijela ili osoba
koju on za to ovlasti može u rješe­nju o prestanku službe odnosno rada otkazni
rok produžiti najviše do tri mjeseca.

Članak 59.

Službenik, kojem služba prestaje istekom roka u kojem je bio stav­ljen na
raspolaga­nje Vladi, ima pravo na otpremninu u visini, 65% prosječne mjesečne
plaće isplaćene u zad­nja tri mjeseca prije stav­lja­nja na raspolaga­nje, za
svaku godinu radnog staža ostvarenog u državnoj službi.

Namještenik, kojem prestaje radni odnos zbog poslovno uvjetovanog ili
osobno uvjetovanog otkaza, ima pravo na otpremninu u visini 65% prosječne
mjesečne plaće isplaćene u zad­nja tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu,
za svaku godinu radnog staža u državnoj službi.

Otpremnina iz stavka 1. i 2. ovoga članka isplatit će se službeniku ili
namješteniku pos­ljed­nje­g dana službe odnosno rada.

Kao radni staž ostvaren u državnoj službi smatra se neprekidni radni
staž ostvaren u svim državnim tijelima.

Članak 60.

Ako čelnik državnog tijela ili osoba koju on za to ovlasti zbog
tehničkih ili organizacijskih razloga namjerava u razdob­lju od šest mjeseci
otkazati rad za najma­nje petero namještenika, dužan je izraditi program zbri­njava­nja
viška namještenika.

Na program zbri­njava­nja viška namještenika iz stavka 1. ovoga članka
odgovarajuće se primje­njuju odredbe Zakona o radu.

Prilikom izrade programa zbri­njava­nja viška namještenika čelnik
državnog tijela ili osoba koju on za to ovlasti dužna je prethodno savjetovati
se sa Sindikatom.

Namještenicima se može otkazati rad ako im mjerama iz programa zbri­njava­nja
viška namještenika nije moguće osigurati zaposle­nje u roku mjesec dana od dana
donoše­nja programa.

Članak 61.

Službenik i namještenik, za čijim je radom prestala potreba u državnom
tijelu, ima u roku od dvije godine prednost kod prijama u državnu službu
odnosno na rad u tom državnom tijelu, ako se u tom vremenu ukaže potreba za
obav­lja­njem poslova radnog mjesta na koje je službenik i namještenik bio
raspoređen u trenutku kada je za ­nje­govim radom prestala potreba.

Članak 62.

Službeniku i namješteniku, kome nedostaje najviše tri godine života do
ostvare­nja uvjeta za starosnu mirovinu, ne može prestati služba, odnosno radni
odnos bez osobnog pristanka.

7. ZAŠTITA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 63.

Ako ovlaštena osoba odnosno tijelo ocijeni da kod službenika odnosno
namještenika postoji neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, čelnik
državnog tijela dužan je, uzimajući u obzir nalaz i miš­lje­nje ovlaštene osobe
odnosno tijela, u pisanom obliku ponuditi službeniku odnosno namješteniku drugo
radno mjesto, čije poslove je on sposoban obav­ljati, a koji, što je više
moguće, moraju odgovarati poslovima radnog mjesta na koje je prethodno bio
raspoređen.

Čelnik državnog tijela dužan je poslove radnog mjesta prilagoditi
službeniku odnosno namješteniku iz stavka 1. ovog članka, odnosno poduzeti sve
što je u ­nje­govoj moći da mu osigura povo­ljnije uvjete rada.

Službenik i namještenik iz stavka 1. i 2. ovoga članka, kojem nedostaje
najviše 5 godina života do ostvare­nja uvjeta za starosnu mirovinu, ima pravo
na plaću prema dosadaš­njem rješe­nju o rasporedu na radno mjesto, ako je to za
­nje­ga povo­ljnije.

Članak 64.

Službeniku i namješteniku, prijaš­njem
korisniku prava na rad sa skraćenim radnim vremenom i na drugom odgovarajućem
poslu za vrijeme zaposle­nja (čl. 174. st. 3. t. 2. – 4. Zakona o mirovinskom
osigura­nju), koji je to pravo stekao zbog oz­ljede na radu ili profesionalne
bolesti prema propisima do 31. 12. 1998. godine, pripada pravo na razliku
između plaće koju bi ostvario za puno radno vrijeme na radnom mjestu na koje je
raspoređen i zbroja invalidske mirovine i plaće koju ostvaruje za skraćeno
radno vrijeme.

8. INFORMIRANJE

Članak 65.

Čelnik državnog tijela dužan je službeniku i namješteniku odnosno
sindikalnom povjereniku osigurati informacije koje su bitne za socijalni
položaj službenika i namještenika, a posebno:

– o odlukama koje utječu na socijalni položaj službenika i namještenika,

– o rezultatima rada,

– o prijedlozima odluka i općih akata kojima se u skladu s ovim ugovorom
uređuju osnovna prava i obveze iz službe odnosno rada,

– o mjesečnim obračunima plaća službenika i namještenika, uz ­njihov
pristanak.

9. DJELOVANJE I UVJETI RADA SINDIKATA

Članak 66.

Državna tijela obvezuju se da će osigurati provedbu svih prava iz
oblasti sindikalnog organizira­nja utvrđenih u Ustavu Republike Hrvatske,
konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima i ovim ugovorom.

Članak 67.

Čelnik državnog tijela obvezuje se da neće svojim djelova­njem i
aktivnostima ni na koji način onemogućiti sindikalni rad, sindikalno organizira­nje
i pravo službenika i namještenika da postane članom sindikata.

Povredom prava na sindikalno organizira­nje smatrat će svaki pritisak od
strane čelnika državnog tijela na službenike i namješ­tenike, članove
sindikata, da istupe iz sindikalne organizacije.

Članak 68.

Sindikat se obvezuje da će svoje djelova­nje provoditi sukladno Ustavu,
konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima i ovom ugovoru.

Članak 69.

Sindikat je dužan obavijestiti čelnika državnog tijela o izboru odnosno
imenova­nju sindikalnih povjerenika i drugih sindikalnih predstavnika.

Članak 70.

Aktivnost sindikalnog povjerenika ili predstavnika u državnom tijelu ne
smije biti sprječavana ili ometana, ako djeluje u skladu s konvencijama
Međunarodne organizacije rada, zakonima, drugim propisima i ovim ugovorom.

Članak 71.

Sindikalni povjerenik ima pravo na naknadu plaće za obav­lja­nje
sindikalnih aktivnosti i to tri sata po članu sindikata godiš­nje.

Sindikalni povjerenik ima pravo na naknadu plaće za puno radno vrijeme
na svakih 700 članova Sindikata.

Čelnik državnog tijela dužan je sindikalnom povjereniku, pored prava iz stavka
1. ovoga članka, omogućiti i izostanak iz službe odnosno s rada uz naknadu
plaće zbog pohađa­nja sindikalnih sastanaka, tečajeva, osposob­ljava­nja,
seminara, kongresa i konferencije, kako u zem­lji, tako i u inozemstvu.

Članak 72.

Kada sindikalni povjerenik dio svoga radnog vremena po­svećuje
sindikalnim zadaćama, a dio svojim redovnim radnim obvezama, tada se ­nje­gove
obveze iz službe odnosno radnog odnosa uređuju pisanim sporazumom zak­ljučenim
između Sindikata i čelnika državnog tijela.

Članak 73.

Sindikalni povjerenik ne može zbog obav­lja­nja sindikalne aktivnosti
biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovo­ljniji položaj u odnosu na
druge službenike i namještenike.

Članak 74.

Za vrijeme obnaša­nja dužnosti sindikalnog povjerenika, i šest mjeseci
po isteku te dužnosti, sindikalnom povjereniku u državnom tijelu bez
suglasnosti Sindikata ne može prestati služba odnosno rad, osim po sili zakona,
niti se on može bez ­nje­gove suglasnosti premjestiti na drugo radno mjesto u
okviru istog ili drugog državnog tijela, odnosno premjestiti na rad izvan
mjesta ­nje­gova stanova­nja, pokrenuti protiv ­nje­ga postupak zbog povrede
službene dužnosti, kao ni uda­ljiti iz službe odnosno s rada do okonča­nja
kaznenog postupka.

Članak 75.

Prije donoše­nja odluka važnih za položaj državnih službenika i
namještenika, čelnik državnog tijela mora o tome obavijestiti sindikalnog
povjerenika ili drugog ovlaštenog predstavnika Sindikata o tome i mora mu
priopćiti podatke važne za donoše­nje odluke i sagledava­nje ­njezina utjecaja
na položaj službenika i namještenika.

Važnim odlukama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se osobito odluke o:

– donoše­nju, izmjeni i dopuni akata državnih tijela kojima se re­guliraju
prava iz rada i po osnovi rada službenika i namješ­tenika,

– planu zapoš­ljava­nja, premještaju i otkazu službe odnosno rada
službenika i namještenika,

– mjerama u svezi sa zaštitom zdrav­lja i sigurnosti na radu službenika
i namještenika,

– uvođe­nju nove tehnologije te promjene u organizaciji i načinu rada,

– planu godiš­njih odmora,

– rasporedu radnog vremena,

– noćnom radu,

– nadoknadama za izume i tehničko unapređe­nje,

– donoše­nju programa zbri­njava­nja viška namještenika i dr.

Sindikalni povjerenik ili drugi ovlašteni predstavnik Sindikata može se
o dostav­ljenom prijedlogu odluka iz stavka 1. ovog članka očitovati u roku
osam dana.

Čelnik državnog tijela, prije donoše­nja odluke iz stavka 1. ovoga
članka, dužan je razmotriti dostav­ljene primjedbe sindikalnog povjerenika.

Članak 76.

Čelnik državnog tijela dužan je razmotriti prijedloge, inicijative, miš­lje­nja
i zahtjeve Sindikata u svezi s ostvare­njem prava, obveza i odgovornosti iz
rada i po osnovi rada i o zauzetim staja­lištima dužan je u roku osam dana od
primitka prijedloga, inicijative, miš­lje­nja i zahtjeva izvijestiti Sindikat.

Čelnik državnog tijela dužan je na zahtjev sindikalnog povjerenika
primiti ga na razgovor i s ­njim razmotriti pita­nja sindi­kalne aktivnosti i
materijalnu problematiku službenika i namješte­nika.

Članak 77.

Čelnik državnog tijela dužan je, bez naknade, osigurati za rad Sindikata
najma­nje s­ljedeće uvjete:

– prostoriju za rad u pravilu odvojenu od mjesta rada i odgovarajući
prostor za održava­nje sindikalnih sastanaka,

– pravo na korište­nje telefona, telefaksa te drugih raspoloživih
tehničkih pomagala,

– slobodu sindikalnog izvješćiva­nja i podjelu tiska,

– obračun i ubira­nje sindikalne članarine a po potrebi i drugih dava­nja
preko isplatnih lista u računovodstvu odnosno prilikom obračuna plaća doznačiti
članarinu na račun Sindikata, a teme­ljem pisane izjave članova Sindikata
(pristupnica i sl.).

Članak 78.

Sindikalni čelnik koji profesionalno obav­lja dužnost pred­sjednika
Sindikata i kojemu za vrijeme obnašanja dužnosti prestaje služba odnosno radni
odnos, ima se pravo nakon isteka mandata, ako ponovno ne bude imenovan na tu
funkciju, vratiti natrag u službu odnosno u radni odnos sukladno svojoj
stručnoj spremi.

Prestanak službe
odnosno radnog odnosa i povrat u službu uređuje se pismenim sporazumom zak­ljučenim
između Sindikata i čelnika tijela državne vlasti odnosno druge osobe koju on za
to ovlasti.

Članak 79.

U provođe­nju mjera zaštite na radu sindikalni povjerenik ima pravo i
obvezu osobito:

– sudjelovati u planira­nju mjera za unapređiva­nje uvjeta rada,

– biti informiran o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdrav­lje
službenika i namještenika,

– primati primjedbe službenika i namještenika na primjenu propisa i
provođe­nje mjera zaštite na radu,

– biti nazočan inspekcijskim pre­gledima i informirati inspektora o svim
zapaža­njima službenika i namještenika,

– pozvati inspektora zaštite na radu kada ocijeni da su ugroženi život i
zdrav­lje službenika i namještenika, a tijelo državne vlasti to propušta ili
odbija učiniti,

– školovati se za obav­lja­nje poslova zaštite na radu, stalno
proširivati i unapređivati svoje zna­nje, pratiti i prikup­ljati informacije
odgovarajuće za rad na siguran način,

– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i miš­lje­nje,

– svojom aktivnošću poticati ostale službenike i namješte­nike za rad na
siguran način.

10. MIRNO RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH RADNIH SPOROVA

Članak 80.

Za rješava­nje kolektivnih radnih sporova između potpisnika ovoga
ugovora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pre­govara­njem, mora se
provesti postupak mire­nja.

Članak 81.

Postupak mire­nja provodi mirovno vijeće.

Mirovno vijeće ima pet članova.

Svaka ugovorna strana imenuje po dva člana.

Stranke su suglasne da će izbor petog člana mirovnog vijeća kao
predsjednika povjeriti dekanu Pravnog fakulteta u Zagrebu ili osobi koju on
ovlasti.

Članak 82.

Postupak mire­nja pokreće se na pisani prijedlog jednog od potpisnika
ovoga ugovora, a mora se dovršiti u roku od pet dana od dana pokreta­nja
postupka mire­nja.

Članak 83.

U postupku mire­nja Mirovno vijeće ispitat će navode i prijedloge
ugovornih strana, a po potrebi prikupit će se i potrebne obavijesti i saslušati
stranke.

Mirovno vijeće sastavit će pisani prijedlog nagodbe.

Članak 84.

Mire­nje je uspjelo ako obje ugovorne strane prihvate pisani prijedlog nagodbe.

Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovoga članka ima pravnu snagu i
učinke kolektivnog ugovora.

11. ŠTRAJK

Članak 85.

Ako postupak mire­nja ne uspije, Sindikat ima pravo pozvati na štrajk i
provesti ga sa svrhom zaštite i promica­nja socijalnih interesa svojih članova.

Za organizaciju i provedbu štrajka Sindikat koristi sindikalna pravila o
štrajku.

Članak 86.

Štrajk se mora najaviti drugoj ugovornoj strani najkasnije tri dana
prije početka štrajka.

U pismu u kojem se najav­ljuje štrajk moraju se naznačiti razlozi za
štrajk, mjesto, dan i vrijeme početka štrajka.

Članak 87.

Pri organizira­nju i poduzima­nju štrajka, organizator i sudionici
štrajka moraju voditi računa o ostvariva­nju Ustavom zajamčenih prava i sloboda
drugih, a osobito o osigura­nju života, zdrav­lja i sigurnosti ­ljudi i
imovine.

Članak 88.

Najkasnije na dan najave štrajka sindikat mora objaviti pravila o
poslovima na kojima se rad ne smije prekidati za vrijeme traja­nja štrajka.

Članak 89.

Na prijedlog Vlade, sindikat i Vlada sporazumno izrađuju i donose
pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

Pravila iz stavka 1. ovoga članka sadrže naročito odredbe o radnim
mjestima i broju službenika i namještenika koji na ­njima moraju raditi za
vrijeme štrajka, a s ci­ljem omogućiva­nja obnav­lja­­nja rada nakon završetka
štrajka odnosno s ci­ljem nastavka obav­lja­nja poslova koji su prijeko
potrebni, osobito radi sprječa­va­nja ugrožava­nja života, osobne sigurnosti
ili zdrav­lja pučan­stva.

Članak 90.

Ako se o pravilima o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme
štrajka ne postigne suglasnost, pravila će utvrditi arbitraža sastav koje se
utvrđuje odgovarajućom primjenom članka 80. ovoga ugovora.

Pravila iz stavka 1. ovoga članka arbitraža je dužna donijeti u roku od
8 dana od dana dostave prijedloga arbitraži.

Članak 91.

Ako Vlada nije predložila utvrđiva­nje pravila iz članka 88. ovoga
ugovora do dana početka postupka mire­nja, postupak utvrđiva­nja tih poslova ne
može pokrenuti do dana okonča­nja štrajka.

Članak 92.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sastav­ljen od predstavnika
organizatora štrajka koji je dužan na pogodan način očitovati se strani protiv
koje je štrajk organiziran, kako bi se nastavili pre­govori u svrhu mirnog
rješe­nja spora.

Članovi štrajkaškog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme
štrajka.

Članak 93.

Sudioniku štrajka plaća i dodaci na plaću mogu se sma­njiti razmjerno
vremenu sudjelova­nja u štrajku.

Članak 94.

Organizira­nje štrajka ili sudjelova­nje u štrajku sukladno odredbama
ovoga ugovora ne predstav­lja povredu službene odnosno radne dužnosti.

Članak 95.

Službenik i namještenik ne smije biti stav­ljen u nepovo­ljniji po­ložaj
u odnosu na druge službenike i namještenike zbog orga­nizira­nja ili sudjelova­nja
u štrajku organiziranom sukladno odredbama ovoga ugovora, a niti smije biti ni
na koji način prisi­ljen sudjelovati u štrajku, ako to ne želi.

Članak 96.

Ugovorne strane suglasne su da Vlada može od mjerodavnog suda
zahtijevati zabranu štrajka koji je organiziran protivno od­red­bama ovoga
ugovora.

12. SOCIJALNI MIR

Članak 97.

Ugovorne strane za vrijeme traja­nja ovoga ugovora obvezuju se na
socijalni mir.

Izuzetno, dozvo­ljen je štrajk solidarnosti uz najavu, prema odredbama
ovoga ugovora, ili korište­nje drugih metoda dava­nja sindikalne potpore
zahtjevima zaposlenih u određenoj drugoj djelatnosti.

13. TUMAČENJE I PRAĆENJE PRIMJENE OVOGA UGOVORA

Članak 98.

Za tumače­nje odredaba i
praće­nje primjene ovoga ugovora ugovorne strane imenuju zajedničku komisiju u
roku od 30 dana od dana potpisa ovoga ugovora.

Komisija ima šest članova od
kojih svaka ugovorna strana imenuje tri člana.

Komisija donosi pravilnik o
radu.

Sve odluke komisija donosi
većinom glasova, a u slučaju podije­ljenog broja glasova odlučuje glas
predsjednika komisije.

Ugovorne strane dužne su se
pridržavati danog tumače­nja.

Sjedište komisije je pri
Ministarstvu pravosuđa, uprave i lokalne samouprave u Zagrebu, Republike
Austrije 16.

14. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 99.

Smatra se da je ovaj ugovor
zak­ljučen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih strana.

Članak 100.

Ovaj ugovor sklapa se na
vrijeme od dvije godine.

Članak 101.

Svaka ugovorna strana može
predložiti izmjene i dopune ovoga ugovora.

U ime sindikata prijedlog
izmjena i dopuna ovoga ugovora podnosi Pre­govarački odbor.

Strana kojoj je podnesen
prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga ugovora mora se pisano očitovati u roku od
15 dana od dana primitka prijedloga te mora pristupiti pre­govorima o
predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od 30 dana od dana primitka prijedloga.

Ako
strana kojoj je podnesen prijedlog ne postupi u skladu sa odredbama stavka 3. ovoga
članka, smatrat će se da su ispu­njeni uvjeti za promjenu odredaba ovog ugovora
o postupku mire­nja.

Članak 102.

Svaka strana može otkazati
ovaj ugovor.

Otkazni rok je tri mjeseca od
dana dostave otkaza drugoj strani.

Članak 103.

Pre­govore o obnovi ovoga
ugovora strane će započeti najma­nje 30 dana prije isteka roka na koji je sklop­ljen.

Članak 104.

Vlada RH se obvezuje da će se
odredbe ovog ugovora, u pogledu plaća i materijalnih prava, primje­njivati i na
profesionalne vatrogasce dok se sredstva za te namjene osiguravaju u državnom
proračunu.

Članak 105.

Ovaj ugovor primje­njuje se
od 1. siječ­nja 2002. godine.

ZA
VLADU

REPUBLIKE HRVATSKE               ZA SINDIKATE

**dr. Goran Granić,**                            Sindikat državnih i lokalnih
potpredsjednik,                                 službenika
i namještenika RH

zamjenik                                            Predsjednik:

predsjednika
Vlade                            **Ivica
Ihas,** v. r.

                   Nezavisni
sindikat djelatnika

                   ministarstva
unutar­njih poslova

                   Predsjednik:

**Zdravko
Lončar,** v. r.

                   Sindikat
policije Hrvatske

                   Predsjednik:

**Dubravko
Jagić,** v. r.

                   Sindikat
vojnih službenika i

namještenika udruženih u
Hrvatsku udruga sindikata

                   Predsjednik:

**Radomir
Delić,** v.r.

Kolektivni ugovor, NN 3/2002-120