### NN 84/2023 (22.7.2023.), Odluka o donošenju Plana upravljanja vodnim područjima do 2027.

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

1335

Na temelju članka 39. stavka 1. Zakona o vodama (»Narodne novine«, br. 66/19., 84/21. i 47/23.) i članka 31. stavka 2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 150/11., 119/14., 93/16., 116/18. i 80/22.), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 28. lipnja 2023. donijela

ODLUKU

O DONOŠENJU PLANA UPRAVLJANJA VODNIM PODRUČJIMA DO 2027.

I.

Donosi se Plan upravljanja vodnim područjima do 2027.

Plan iz stavka 1. ove točke sastavni je dio ove Odluke.

II.

Zadužuje se Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja da o donošenju ove Odluke, na odgovarajući način, izvijesti sva tijela koja sudjeluju u provedbi Plana iz točke I. ove Odluke.

III.

Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja i Hrvatske vode će Plan iz točke I. ove Odluke objaviti na svojim mrežnim stranicama.

IV.

Ova Odluka stupa na snagu danom donošenja, a objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/23-04/01

Urbroj: 50301-05/31-23-6

Zagreb, 28. lipnja 2023.

Predsjednik
 mr. sc. Andrej Plenković, v. r.

PLAN UPRAVLJANJA
 VODNIM PODRUČJIMA DO 2027.

UVOD

Plan upravljanja vodnim područjima (2022. – 2027.) izrađen je na temelju Zakona o vodama (»Narodne novine«, br. 66/19., 84/21. i 47/23.) kojima su propisani: Planski dokumenti upravljanja vodama (članak 37.), Plan upravljanja vodnim područjima (članak 39.) i Plan upravljanja rizicima od poplava (članak 127.). Dokument je novela drugog Plana upravljanja vodnim područjima (»Narodne novine«, broj 66/16.) kojeg je Vlada Republike Hrvatske donijela 6. lipnja 2016. za plansko razdoblje od 2016. do 2021. godine.

Struktura dokumenta usklađena je s odredbom iz članka 127. Zakona o vodama kojom je propisano da je sastavni dio Plana upravljanja vodnim područjima i Plan upravljanja rizicima od poplava, te s odredbama Pravilnika o sadržaju plana upravljanja vodnim područjima (»Narodne novine«, br. 74/13., 53/16. i 64/18.). S time u vezi Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. se sastoji od dvije komponente upravljanja vodnim područjima:

– Upravljanje stanjem voda, sadržajno usklađena s odredbama članka 39. Zakona o vodama, odnosno odredbama članka 13. i dodatka VII. Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22. 12. 2000.), u daljnjem tekstu: Okvirna direktiva o vodama (Poglavlje B.)

– Upravljanje rizicima od poplava, sadržajno usklađena s odredbama članka 127. Zakona o vodama, odnosno odredbama članka 7. i Dodatka Direktive 2007/60/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju poplavnim rizicima (Tekst značajan za EGP) (SL L 288, 6. 11. 2007.), u daljnjem tekstu: Direktiva o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (Poglavlje C.).

Upravljanje stanjem voda sadrži novelirani pregled stanja voda, pregled sustava praćenja stanja voda, te program mjera za upravljanje kakvoćom voda na vodnim područjima u planskom razdoblju 2022. – 2027. godine, koje su usmjerene na dostizanje ciljeva zaštite voda kako je to propisano člankom 46. Zakona o vodama.

Upravljanje rizicima od poplava sadrži zaključke Prethodne procjene rizika od poplava, prikaz karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava, ciljeve za upravljanje rizicima od poplava te program mjera za ostvarenje tih ciljeva, uključujući preventivne mjere, zaštitu, pripravnost, prognoziranje poplava i sustave za obavještavanje i upozoravanje, s ciljem smanjenja mogućih štetnih posljedica poplava na ljudsko zdravlje i sigurnost, na vrijedna dobra i imovinu te na vodni i kopneni okoliš.

Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. su izradile Hrvatske vode u suradnji s mnogim znanstvenim i stručnim institucijama i specijaliziranim tvrtkama koje su pripremale stručne podloge, polazeći od drugog Plana upravljanja vodnim područjima (2016. – 2021. godina), strateških odrednica iz Strategije upravljanja vodama (»Narodne novine«, broj 91/08.), te zaključaka sa četiri bilateralna sastanka predstavnika hrvatskih nadležnih institucija s predstavnicima Europske komisije:

– Bilateralni tehnički sastanak o ispunjenju ex-ante conditionality-a 6.1, Bruxelles, 10. veljače 2017.

– Package Meeting on Cohesion Policy, Environmental Implementation Review and Compliance, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Zagreb, 3. – 4. travanj 2017.

– Package Meeting on Cohesion Policy, Environmental Implementation Review and Compliance, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Zagreb, 7. – 8. studenoga 2018.

– Package Meeting on Environmental Implementation Review, Cohesion Policy and Compliance, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Zagreb, 5. – 6. studenoga 2019.

i komunikacije s Europskom komisijom putem takozvanog »Pilot sustava«.

Budući da je Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. novela drugog Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., u izradi dokumenta korišteni su rezultati i zaključci iz Izvješća o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. (https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/izvjesce\_o\_izvrsenju\_plana\_upravljanja\_vodnim\_podrucjima\_2016.\_-\_2021.\_u\_razdoblju\_od\_2016.\_-\_2018.\_godine.pdf), koje je na temelju članka 39., stavka 2. Zakona o vodama prihvaćeno od strane Hrvatskoga sabora 19. veljače 2021.

U razdoblju od 2016. do 2021. godine donijet je niz novih ili izmijenjenih i dopunjenih zakonskih i podzakonskih akata kojima se provodi program regulatornih mjera iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., kao i daljnje usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije na području voda i drugih sektora koji utječu na stanje voda.

Ograničen opseg podataka prilikom pripreme Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. dijelom je utjecao na smanjenje pouzdanosti tadašnje procjene stanja voda, analize opterećenja i utjecaja, te praćenja učinka provedenih mjera. Radi toga je u razdoblju od 2016. do 2021. godine intenziviran monitoring stanja voda prema Programu usklađenja monitoringa objavljenom u travnju 2016. godine, sve do razine neophodne za učinkovito i vjerodostojno upravljanje vodama, te je intenziviran rad na daljnjoj pripremi znanstvenih i stručnih podloga, sve sa ciljem osiguranja što kvalitetnije podatkovne osnovice za pripremu Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. Programom usklađenja monitoringa je predviđeno unaprjeđenje organizacije provedbe monitoringa s tendencijom jačanja laboratorijskih kapaciteta uz dodatna ulaganja u prostor, opremu i kadrove, što se postupno provodi.

Veliki doprinos kvaliteti Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. je provedena interkalibracija klasifikacijskih sustava površinskih kopnenih, prijelaznih i priobalnih voda koja je kroz suradnju hrvatskih biologa s recenzentima određenim od strane Europske komisije dovršena potkraj 2021. godine. Svoj doprinos kvaliteti ovog multidisciplinarnog dokumenta također su dali hidrolozi, hidrotehničari, hidrogeolozi, kemičari, agronomi i oceanografi.

Intenzivne aktivnosti na pripremi Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. započele su u I. kvartalu 2019. godine, kada su prema odredbi članka 45. Zakona o vodama Hrvatske vode na svojoj mrežnoj stranici na poveznici https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/program\_rada\_plana\_2022.-2027.pdf objavile Program rada Plana upravljanja vodnim područjima i Plana upravljanja rizicima od poplava 2022. – 2027.

Međukorak u pripremi komponente I. Upravljanje stanjem voda također prema odredbi članka 45. Zakona o vodama bila je izrada dokumenta »Pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja« i njegova objava na mrežnoj stranici Hrvatskih voda u listopadu 2020. godine na poveznici https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/privremeni\_pregled\_znacajnih\_vodnogospodarskih\_pitanja\_-\_2019.pdf. Dokument je sastavni dio Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027., a njegov sadržaj propisan je člankom 5. Pravilnika o načinu konzultiranja i informiranja javnosti o nacrtu Strategije upravljanja vodama i Plana upravljanja vodnim područjima (»Narodne novine«, broj 48/14.) tako da obuhvaća: cilj i pravni temelj donošenja Privremenog pregleda, pregled postojećih informacija, sažetak značajnih pitanja upravljanja vodama, te sažeti pregled mogućih mjera sistematiziranih prema institucijama i tijelima nadležnim za njihovu provedbu.

Međukoraci u pripremi komponente II. Upravljanje rizicima od poplava bili su izrada dokumenta »Prethodna procjena rizika od poplava« prema odredbama članka 124. i 125. Zakona o vodama i njegova objava na mrežnoj stranici Hrvatskih voda na poveznici https://www.voda.hr/hr/prethodna-procjena-rizika-od-poplava-2018 u srpnju 2019. godine, te izrada karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava za područja s prethodno procijenjenim značajnim rizicima od poplava prema odredbama članka 126. Zakona o vodama i njihova objava na mrežnoj stranici Hrvatskih voda na poveznici https://voda.hr/hr/karte-opasnosti-od-poplava-i-karte-rizika-od-poplava-2019 u veljači 2021. godine.

Programi građevinskih mjera Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. utvrđeni su Višegodišnjim programom gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine (»Narodne novine«, broj 147/21.) donesenim od strane Vlade Republike Hrvatske nakon provedene strateške procjene utjecaja na okoliš i konzultacija sa zainteresiranom javnošću i s Europskom komisijom, te Nacrtom Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za razdoblje do 2030. godine, za kojeg se trenutačno provodi strateška procjena utjecaja na okoliš. Višegodišnji programi gradnje propisani člankom 43. Zakona o vodama kroz investicijske mjere objedinjuju obveze iz brojnih direktiva Europske unije, naročito Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava, Direktive (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) (SL L 435, 23. 12. 2020.) u daljnjem tekstu: Direktiva o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju i Direktive Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30. 5. 1991.), dopunjena: Direktivom Komisije 98/15/EZ od 27. veljače 1998. s obzirom na određene zahtjeve utvrđene u Dodatku I. (Tekst značajan za EGP) (SL L 67, 7. 3. 1998.) u daljnjem tekstu: Direktiva o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. Programima su utvrđeni pojedinačni projekti, način i razdoblje njihove provedbe, sudionici u provedbi, iznosi ulaganja i izvori sredstava, red prvenstva u provedbi, te praćenje provedbe. Daljnja studijska i projektna razrada vodnih sustava i građevina te priprema odgovarajuće dokumentacije za negrađevinske mjere nužan su preduvjet za prijavu takvih projekata za sufinanciranje od strane europskih fondova.

Uključivanje i informiranje javnosti u pripremu i donošenje Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. sukladno zahtjevima Okvirne direktive o vodama provodi se prema odredbama članka 45. Zakona o vodama i prema odredbama Pravilnika o načinu konzultiranja i informiranja javnosti o nacrtu Strategije upravljanja vodama i Plana upravljanja vodnim područjima. Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. objavljen je na mrežnim stranicama Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja i Hrvatskih voda zajedno s Obrascima za dostavu primjedbi.

Stratešku procjenu utjecaja na okoliš sukladno odredbama Zakona o zaštiti okoliša (»Narodne novine«, br. 80/13., 78/15., 12/18. i 118/18.) i Uredbe o strateškoj procjeni utjecaja strategije, plana i programa na okoliš (»Narodne novine«, broj 3/17.), uključujući i postupak glavne ocjene prihvatljivosti Programa za ekološku mrežu sukladno Zakonu o zaštiti prirode (»Narodne novine«, br. 80/13., 15/18., 14/19. i 127/19.) provodi Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja.

Informacije o pripremi Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. iznijete su na sastancima bilateralnih međudržavnih vodnogospodarskih komisija sa susjednim državama Mađarskom i Bosnom i Hercegovinom, te na sastancima multilateralne Savske komisije na kojima osim predstavnika Hrvatske sudjeluju predstavnici svih država sa sliva Save, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Srbije i Crne Gore.

Prema odredbama članka 41. Zakona o vodama, odnosno članka 13. Okvirne direktive o vodama i članka 8. Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava, te dogovoru država članica Međunarodne komisije za zaštitu rijeke Dunav (ICPDR), podaci i informacije iz nacionalnih planova upravljanja vodnim područjima podunavskih država pa tako i iz ovog dokumenta, bili su polazna osnovica za pripremu novele Plana upravljanja vodama na slivu Dunava i novele Plana upravljanja rizicima od poplava na slivu Dunava za koje se očekuje da će biti donešeni na ministarskom sastanku ICPDR-a u veljači 2022. godine (http://www.icpdr.org). Prema istim načelima izrađuje se i novela Plana upravljanja vodama na slivu Save I Plana upravljanja rizicima od poplava na slivu Save pod koordinacijom Međunarodne komisije za sliv rijeke Save (ISRBC) (http://www.savacommission.org). Na jadranskom vodnom području je uz financiranje GEF-a krajem 2014. godine izrađen Okvir za upravljanje na prekograničnom slivu Neretve i Trebišnjice.

Nadležne institucije za provedbu Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. su Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja kao središnje tijelo državne uprave nadležno za upravljanje vodama i Hrvatske vode, kao pravna osoba s javnim ovlastima za upravljanje vodama.

Kartografski prikazi, dijagrami i tablice iz ovoga dokumenta prilagođeni su korištenju u digitalnom obliku. Provedene analize i obrade zasnovane su na podacima i informacijama zaključno s 2018. kao referentnom godinom, osim u dijelovima dokumenta gdje je posebno navedena druga referentna godina. Time su omogućene usporedbe dobivenih rezultata s rezultatima iz drugih država članica Europske unije.

Kartografski prikazi i opisi granice u ovom dokumentu, služe isključivo za potrebe ovog dokumenta i nisu povezani uz konačno određivanje ili označavanje međunarodnih granica Republike Hrvatske.

Prateća dokumentacija Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. objavljena na mrežnoj stranici Hrvatskih voda na poveznici: https://voda.hr/hr/registar-dokumentacije-planova-upravljanja-vodnim-podrucjima značajan je doprinos stručnoj i znanstvenoj literaturi iz područja upravljanja vodama.

A. OKVIR ZA UPRAVLJANJE VODAMA

1. TERITORIJALNI OKVIR

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54278.jpg)

Teritorij Republike Hrvatske hidrografski pripada slivu Jadranskog mora i slivu Crnog mora i prema članku 34. Zakona o vodama podijeljen je na dva vodna područja:

– vodno područje rijeke Dunav (skraćeno u dijagramima i tablicama: VPD) i

– jadransko vodno područje (skraćeno u dijagramima i tablicama: JVP).

Granica između vodnih područja na teritoriju Republike Hrvatske prati prirodnu hidrografsko-hidrogeološku vododijelnicu (odnosno razvodnicu) između jadranskog i crnomorskog sliva, koja je vezana uz pojavu vodonepropusnih klastita i slabo vodopropusnih dolomita u planinskom području Gorskog kotara i Like[1](Riječ je o približnom razgraničenju, jer je vododijelnica između crnomorskog i jadranskog sliva pretežito zonalnoga tipa (mijenja se u vremenu u ovisnosti od promjene hidroloških uvjeta).). Ostale granice vodnih područja definirane su državnom granicom na kopnu, odnosno crtom razgraničenja priobalnog i teritorijalnog mora[2](Detaljnije u Odluci o granicama vodnih područja (»Narodne novine«, broj 79/10.).) na moru (crta udaljena jednu nautičku milju od ravne polazne crte od koje se mjeri širina teritorijalnog mora Republike Hrvatske u smjeru pučine, te crta udaljena jednu nautičku milju od crte niske vode uzduž obala otoka koji se nalaze izvan granica crta udaljena jednu nautičku milju od ravne polazne crte od koje se mjeri širina teritorijalnog mora Republike Hrvatske u smjeru pučine).

Površina vodnog područja rijeke Dunav iznosi 35.111 km2, što predstavlja 62 % hrvatskog kopnenog teritorija (u kopneni teritorij su uključeni i otoci). Okosnice otjecanja s vodnog područja su rijeke Sava i Drava, čija vododijelnica je reljefno određena i prolazi gorskim nizom Ivanščica – Kalnik – Bilogora – Papuk. Područje podsliva Save (skraćeno u dijagramima i tablicama: PSS) zauzima 25.752 km2 ili 73 % površine vodnoga područja, a područje podsliva Drave i Dunava (skraćeno u dijagramima i tablicama: PSD) 9.359 km2 ili 27 % površine vodnog područja. Vodno područje rijeke Dunav u Republici Hrvatskoj je dio šireg međunarodnog vodnog područja Dunava. Veliki broj voda vodnoga područja su granične ili prekogranične vode i imaju međudržavni značaj.

Jadransko vodno područje se sastoji od više slivova ili dijelova slivova jadranskih rijeka s pripadajućim podzemnim, prijelaznim i priobalnim vodama. Površina jadranskog vodnog područja iznosi 35.307 km2, što je oko 40 % ukupnog teritorija Republike Hrvatske. Na kopno otpada 18.196 km2, na otoke 3.263 km2, a na more 13.848 km2. Izvan granica vodnog područja je 17.722 km2 državnoga teritorija i to 17.718 km2 teritorijalnoga mora i oko 4 km2 nenaseljenih pučinskih otočića i hridi. Jadransko vodno područje u Republici Hrvatskoj pripada širem međunarodnom slivu Jadranskoga mora. Dio voda jadranskog vodnog područja su pogranične ili prekogranične vode međudržavnoga značaja.

Tab. A.1 Podjela teritorija Republike Hrvatske na vodna područja

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Površina (km2) | Područje podsliva rijeke Save  (PS Sava) | Područje podsliva rijeka Drave i Dunava  (PS Drava) | Vodno područje rijeke Dunav  (VPD) | Jadransko vodno područje  (JVP) | Područje  teritorijalnog mora | Republika  Hrvatska |
| kopno | 25.752 | 9.359 | 35.111 | 18.196 |  | 53.307 |
| otoci |  |  |  | 3.263 | 4 | 3.267 |
| more |  |  |  | 13.848 | 17.718 | 31.566 |
| UKUPNO | 25.752 | 9.359 | 35.111 | 35.307 | 17.722 | 88.140 |
| Prostorno usklađeno prema RPJ (prosinac 2019. godine), vanjska granica na moru prema SRPJ (listopad 2013. godine), obalna linija na kopnu i otocima prema SRPJ (listopad 2013. godine) ažurirana u skladu s poznatim promjenama na terenu. | | | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54249.jpg)

Sl. A.1 Vodna područja i područja podslivova sa značajnijim vodotocima

Uz vodna područja, osnovne teritorijalne jedinice upravljanja vodama definirane Zakonom o vodama su područja podsliva te područja malog sliva i sektora osnovanih za potrebe efikasne operativne organizacije i provedbe mjera u upravljanju vodama na lokalnoj razini.

Tab. A.2 Jedinice upravljanja vodama

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv prema Zakonu o vodama | Tip | Akt | Broj jedinica | Napomena |
| Vodno područje | H | Odluka o granicama vodnih područja (»Narodne novine«, broj 79/10.) | 2 | Područje koje čini površina kopna i mora koja se sastoji od jednog ili više riječnih slivova s pripadajućim podzemnim i priobalnim vodama koje je utvrđeno kao glavna jedinica za upravljanje vodama. |
| Priobalne vode | A | 1 | Površinske vode unutar crte udaljene jednu nautičku milju od polazne crte od koje se mjeri širina voda teritorijalnog mora u smjeru pučine, a u smjeru kopna protežu se do vanjske granice prijelaznih voda. |
| Podsliv | H | Pravilnik o granicama područja podslivova, malih slivova i sektora  (»Narodne novine«, br. 97/10. i 31/13.) | 2 | Površina zemljišta s kojeg se sva površinska otjecanja kroz niz potoka, rijeka i eventualno jezera slijevaju u određenu točku na nekom vodotoku (obično u jezero ili u drugu rijeku). |
| Mali sliv | A | 34 | Osnovna teritorijalna jedinica za obavljanje operativnih poslova upravljanja vodama. |
| Sektor | A | 6 | Više susjednih područja malih slivova za koje se zbog povezanosti vodne problematike osigurava jedinstveno upravljanje vodama, osobito obrana od poplava. |
| Napomena: Pogledati poglavlje C.6. Program mjera (mjere 53. i 54.) | | | | |

Zbog pripadnosti svoga teritorija dvjema velikim hidrografskim cjelinama: dunavskoj (crnomorskoj) i jadranskoj, Republika Hrvatska je posebno upućena na suradnju u upravljanju vodama sa svim susjednim državama i širim međunarodnim okruženjem.

Vodna politika je u nadležnosti Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (Uprava vodnoga gospodarstva i zaštite mora) koje predlaže zakone i uredbe, odnosno donosi podzakonske akte na području upravljanja vodama, obavlja upravni i inspekcijski nadzor, ostvaruje međunarodnu suradnju. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja predlaže Plan upravljanja vodnim područjima na prihvaćanje Vladi Republike Hrvatske nakon provedene strateške procjene utjecaja plana na okoliš i usuglašavanja plana s drugim resornim tijelima i sa susjednim državama.

Hrvatske vode su izvršno tijelo, zaduženo za upravljanje vodama, odnosno provedbu i koordinaciju provedbe državne politike na području voda, uključujući izradu Plana upravljanja vodnim područjima u nacrtu u svim njegovim elementima: analizi stanja i problema, definiranju programa mjera, provedbi planiranih mjera (samostalno ili u suradnji s drugim dionicima), praćenju i ocjeni učinaka provedenih mjera, informiranju i konzultiranju javnosti i izvještavanju Europske komisije.

Prema Zakonu o vodama nadležnost nad pripremom podloga za vodnogospodarsko planiranje, te za obavljanje monitoringa prelazi na Institut za vode koji je osnovan potkraj 2021. godine donošenjem Uredbe o osnivanju Instituta za vode »Josip Juraj Strossmayer« (»Narodne novine«, broj 143/21.).

Vijeće za vodne usluge neovisno je državno tijelo koje nadzire zakonitost cijene vodnih usluga i naknade za razvoj (ekonomski regulator).

U obavljanju svojih zadataka Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja (Uprava vodnoga gospodarstva i zaštite mora), Hrvatske vode i Institut za vode »Josip Juraj Strosmayer« surađuju s drugim administrativnim tijelima i znanstvenim i stručnim institucijama.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54226.jpg)

Sl. A.2 Regionalna hidrološka pripadnost teritorija
 Republike Hrvatske

2. PRAVNI I ADMINISTRATIVNI USTROJ
 (INSTITUCIONALNI USTROJ)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54219.jpg)

Vodna politika je u nadležnosti Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (Uprava vodnoga gospodarstva i zaštite mora) koje predlaže zakone i uredbe, odnosno donosi podzakonske akte na području upravljanja vodama, obavlja upravni i inspekcijski nadzor, ostvaruje međunarodnu suradnju. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja predlaže Plan upravljanja vodnim područjima na prihvaćanje Vladi Republike Hrvatske nakon provedene strateške procjene utjecaja plana na okoliš i usuglašavanja plana s drugim resornim tijelima i sa susjednim državama.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54212.jpg)

Sl. A.3 Organigram ključnih tijela za upravljanje vodama i izradu Plana upravljanja vodnim područjima

Međunarodna suradnja u upravljanju vodama regulirana je međunarodnim ugovorima i potpisanim konvencijama i sporazumima iz područja voda, koji su dio pravnoga okvira za upravljanje vodama u Republici Hrvatskoj.

Međunarodna suradnja na slivu Dunava uređena je Konvencijom o suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav (Dunavska konvencija, Sofija, 1994.). Konvencijom su se stranke obvezale težiti održivom i pravednom gospodarenju vodama, uključujući očuvanje, poboljšanje i racionalnu uporabu površinskih i podzemnih voda u slivu Dunava. Za provedbu Dunavske konvencije nadležna je Međunarodna komisija za zaštitu rijeke Dunav (ICPDR) sa sjedištem u Beču. ICPDR organizira i koordinira izradu plana upravljanja cjelinom sliva rijeke Dunav, u kojoj sudjeluju sve države koje dijele međunarodni sliv Dunava. Radi se o krovnom dokumentu koji obrađuje pitanja značajna za cjelinu sliva na načelima održivog i pravednog upravljanja vodama. Ostala pitanja države rješavaju autonomno, unutar svojih granica. Na razini ICPDR-a se razmjenjuju iskustva, uspoređuju nacionalni pristupi i potiče njihovo usuglašavanje, bez obveze ujednačavanja. Krovni plan upravljanja slivom rijeke Dunav za plansko razdoblje 2010. – 2015. godina donesen je krajem 2009. godine, a novelirani Plan upravljanja slivom rijeke Dunav i prvi Plan upravljanja rizicima od poplava za sliv rijeke Dunav doneseni su krajem 2015. godine. U veljači 2022. godine doneseni su treći Plana upravljanja slivom rijeke Dunav i drugi Plan upravljanja rizicima od poplava za sliv rijeke Dunav koji će biti na snazi do kraja 2027. godine.

Strategija Europske unije za dunavsku regiju (Dunavska strategija) usvojena je na sastanku Europskog vijeća 24. lipnja 2011. Kroz razdoblje širokih javnih konzultacija Europske komisije s dionicima Dunavske strategije od jeseni 2009. do lipnja 2010. godine utvrđena su četiri glavna cilja, odnosno stupa suradnje u okviru Strategije: (i) povezivanje dunavske regije (ii) očuvanje okoliša u dunavskoj regiji, (iii) izgradnja prosperiteta u dunavskoj regiji i (iv) jačanje institucionalnih kapaciteta i sigurnost u dunavskoj regiji. Suradnja je razrađena kroz jedanaest prioritetnih područja, od kojih se, kao relevantna za upravljanje vodama, izdvajaju: očuvanje kvalitete voda, upravljanje rizicima za okoliš te očuvanje bio-raznolikosti, krajolika i kvalitete zraka.

Na subregionalnoj razini na snazi je Okvirni sporazum o slivu rijeke Save (Kranjska Gora, 2002. godina). Cilj mu je uspostava međunarodnog režima plovidbe na Savi i pokretanje vodnogospodarske suradnje Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Srbije. Za provedbu Okvirnog sporazuma nadležna je Međunarodna komisija za sliv rijeke Save (Savska komisija) sa sjedištem u Zagrebu. Savska komisija organizira i koordinira izradu plana upravljanja cjelinom sliva rijeke Save. Prvi Plan upravljanja slivom rijeke Save donesen je 2014. godine, a drugi u prosincu 2022. Prvi Plan upravljanja rizicima od poplava na slivu rijeke Save donesen je 2019. godine

Konvencija o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelonska konvencija, »Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 12/93. i 17/98.) i prateći protokoli pravna su osnova za široku multilateralnu suradnju između ugovornih stranaka (21 mediteranska država i Europska unija) u zaštiti i upravljanju morskim i obalnim područjem Sredozemlja kroz Mediteranski akcijski plan Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP/MAP):

– Jedan od protokola Barcelonske konvencije odnosi se na onečišćenje mora kopnenim izvorima i aktivnostima (Protokol o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćivanja iz izvora i djelatnosti na kopnu, »Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 12/93., 3/06.; tzv. LBS Protokol[3](COUNCIL DECISION of 22 October 1999 on accepting the amendments to the Protocol for the protection of the Mediterranean Sea against pollution from land-based sources (Barcelona Convention) (1999/801/EC); COUNCIL DECISION of 28 February 1983 concluding the Protocol for the protection of the Mediterranean Sea against pollution from land-based sources (83/101/EEC))) temeljem kojeg je donesen niz odluka, smjernica i pravno obvezujućih Regionalnih planova koji detaljno definiraju ciljeve i mjere koje je potrebno poduzeti u cilju sprječavanja i smanjivanja onečišćenja mora s kopna. LBS protokol provodi se kroz UNEP/MAP-ov Program procjene i kontrole onečišćenja u Sredozemlju (MED POL) u čijim aktivnostima Hrvatska sudjeluje od 1975. godine.

Uz LBS Protokol za zaštitu mora i morskog okoliša, posebno su relevantni i:

– Protokol o sprječavanju onečišćenja Sredozemnog mora potapanjem otpadnih i drugih tvari s brodova i iz zrakoplova (Protokol o potapanju otpada), (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 17/98.)[4](COUNCIL DECISION, of 25 July 1977 concluding the Convention for the protection of the Mediterranean Sea against pollution and the Protocol for the prevention of the pollution of the Mediterranean Sea by dumping from ships and aircraft (77/585/EEC))

– Protokol o posebno zaštićenim područjima i biološkoj raznolikosti u Sredozemlju (Protokol o posebno zaštićenim područjima i biološkoj raznolikosti), (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 11/01.)[5](COUNCIL DECISION of 1 March 1984 on the conclusion of the Protocol concerning Mediterranean specially protected areas (84/132/EEC); COUNCIL DECISION of 22 October 1999 on concluding the Protocol concerning specially protected areas and biological diversity in the Mediterranean, and on accepting the annexes to that Protocol (Barcelona Convention) (1999/800/EC))

– Protokol o suradnji u sprječavanju onečišćavanja s brodova i u slučajevima opasnosti, u suzbijanju onečišćavanja Sredozemnog mora (Protokol za sprečavanje i hitne slučajeve) (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 12/03)[6](COUNCIL DECISION of 29 April 2004 on the conclusion, on behalf of the European Community, of the Protocol to the Barcelona Convention for the Protection of the Mediterranean Sea against Pollution, concerning cooperation in preventing pollution from ships and, in cases of emergency, combating pollution of the Mediterranean Sea (2004/575/EC))

– Protokol o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja (Protokol o odobalnim aktivnostima) (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 13/17.))[7](COUNCIL DECISION of 17 December 2012 on the accession of the European Union to the Protocol for the Protection of the Mediterranean Sea against pollution resulting from exploration and exploitation of the continental shelf and the seabed and its subsoil (2013/5/EU)) te posredno i

– Protokol o integriranom upravljanju obalnim zonama Sredozemlja (Protokol o integriranom upravljanju obalnim zonama) (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 8/12.)[8](COUNCIL DECISION of 13 September 2010 concerning the conclusion, on behalf of the European Union, of the Protocol on Integrated Coastal Zone Management in the Mediterranean to the Convention for the Protection of the Marine Environment and the Coastal Region of the Mediterranean (2010/631/EU)).

Pored zaštite morskog okoliša i obalnog područja, UNEP/MAP i Barcelonska konvencija pružaju i značajne prednosti za ostvarenje gospodarske i političke suradnje sa svim državama Sredozemlja, svim organizacijama Ujedinjenih naroda, kao i drugim međunarodnim, naročito financijskim institucijama.

Postojeći institucionaliziran okvir za suradnju jadranskih država po pitanju zaštite mora i obalnog područja od onečišćenja svoj pravni temelj ima u Jugoslavensko – talijanskom Sporazumu o suradnji na zaštiti voda Jadranskog mora i obalnih područja od zagađivanja iz 1974. godine[9](Polazni dokument: Uredba o ratifikaciji jugoslavensko – talijanskog Sporazuma o suradnji na zaštiti voda Jadranskog mora i obalnih područja od zagađivanja, Službeni list SFRJ – Međunarodni ugovori, broj 2/77) notom 0506-18/92 od 25. ožujka 1992. i notom 233 od 22. siječnja 1993. između Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija Republike Hrvatske i Veleposlanstva Talijanske Republike u Zagrebu ugovoreno je važenje ugovora sklopljenih između bivše SFRJ i Talijanske Republike u odnosima između Republike Hrvatske i Talijanske Republike, a na temelju pravila međunarodnog prava o sukcesiji država glede međunarodnih ugovora.), a realizira se kroz rad Komisije za zaštitu voda Jadranskog mora i obalnih područja. Članice Sporazuma uključuju Hrvatsku, Italiju, Sloveniju i Crnu Goru dok su ostale jadranske države, za sada u statusu promatrača, pozvane na aktivno sudjelovanje.

S druge strane, Jadransko-jonska inicijativa je politički oblik suradnje iniciran 2000. godine na Konferenciji za sigurnost i razvoj Jadranskog i Jonskog mora, a u kojem pored jadranskih država sudjeluju Grčka i Srbija. Samo dio suradnje ove inicijative odnosi se na zaštitu okoliša dok su ostale teme vezane za suradnju u borbi protiv svih oblika kriminaliteta, gospodarsku suradnju, tehničku pomoć i suradnju na području prometne i pomorske problematike, kulturnu suradnju i drugo.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54198.jpg)

Sl. A.4 Multilateralni sporazumi po vodnim područjima

Međudržavna pitanja u upravljanju vodama rješavaju se u okviru bilateralnih sporazuma sa susjednim državama. Republika Hrvatska je dosad sklopila sljedeće bilateralne vodnogospodarske sporazume:

1. Sporazum o vodnogospodarskim odnosima između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 10/94.)

2. Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Bosne i Hercegovine o uređenju vodnogospodarskih odnosa (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 12/96.)

3. Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uređivanju vodnogospodarskih odnosa (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 10/97.)

4. Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Crne Gore o međusobnim odnosima u području upravljanja vodama (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 1/08.).

a u pripremi je donošenje takvoga sporazuma s Republikom Srbijom.

U okviru bilateralnog sporazuma s Bosnom i Hercegovinom izrađen je Okvir za upravljanje slivovima rijeka Neretve i Trebišnjice. Na prekograničnim slivovima Krke i Cetine zasad nema zajedničkih planskih aktivnosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54189.jpg)

Sl. A.5 Bilateralna suradnja po vodnim područjima, područjima podslivova i vodotocima

S obzirom na pogranični i prekogranični karakter velikog dijela hrvatskih voda, nužno je uzeti u obzir obveze višestrukog usuglašavanja i izvještavanja, propisanih na bilateralnoj (sporazumi sa susjednim državama) i multilateralnoj razini (međunarodni sliv rijeke Dunav, međunarodni sliv rijeke Save, Sredozemno more, Europska unija).

Tab. A.3 Pregled obveza koordinacije i izvještavanja s obzirom na veličinu rijeka i jezera

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nadležno tijelo | Propis/osnova | Kriterij/obveza koordinacije, izvješćivanja |
| Vlada Republike Hrvatske | Zakon o vodama | Sva vodna tijela značajna za upravljanje vodama. |
| Europska komisija (EC) | Okvirna direktiva o vodama | Sva vodna tijela rijeka sa slivnom površinom većom od 10 km2, jezera s površinom vodnog lica većom od 0,5 km2, sve prijelazne i priobalne vode. |
| Međunarodna komisija za sliv rijeke Save (ISRBC) | Okvirni sporazum o slivu rijeke Save, Kranjska Gora, 2002. (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 14/03.). | Sva vodna tijela rijeka sa slivnom površinom većom od 1.000 km2 i jezera s površinom vodnog lica većom od 50 km2. |
| Međunarodna komisija za zaštitu rijeke Dunav (ICPDR) | Konvencija o suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav (Dunavska konvencija), Sofija, 1994. (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 2/96.). | Sva vodna tijela rijeka sa slivnom površinom većom od 4.000 km2 i jezera s površinom vodnog lica većom od 100 km2. |
| Mediteranski akcijski plan Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP/MAP) | Konvencija o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemnoga mora (Barcelonska konvencija), Barcelona, 1976. i 1995.(»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 12/93. i 17/98.) i prateći protokoli. | Sukladno međunarodnom dogovoru. |
| Stalna hrvatsko-slovenska komisija za vodno gospodarstvo | Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uređivanju vodnogospodarskih odnosa (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 10/97.). | Sukladno međudržavnom dogovoru. |
| Stalna hrvatsko-mađarska komisija za vodno gospodarstvo | Sporazum o vodnogospodarskim odnosima između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 10/94.). | Sukladno međudržavnom dogovoru. |
| Povjerenstvo za vodno gospodarstvo Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine | Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bosne i Hercegovine o uređivanju vodnogospodarskih odnosa (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 12/96.). | Sukladno međudržavnom dogovoru. |
| Stalna hrvatsko-crnogorska komisija za upravljanje vodama od zajedničkog interesa | Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Crne Gore o međusobnim odnosima u području upravljanja vodama (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 1/08.). | Sukladno međudržavnom dogovoru. |

Kartografski prikazi i opisi granice u ovom dokumentu služe isključivo za potrebe ovog dokumenta i nisu povezani uz konačno određivanje ili označavanje međunarodnih granica Republike Hrvatske.

3. PLANSKI OKVIR

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54166.jpg)

Osnovni instrument za upravljanje stanjem voda i rizicima od poplava je Plan upravljanja vodnim područjima.

Zakon o vodama propisuje izradu Plana upravljanja vodnim područjima kao jedinstvenog dokumenta, prvenstveno zbog činjenice da se najveći dio ciljeva i mjera, uključujući ekonomske i financijske pretpostavke za provedbu mjera, određuje na nacionalnoj razini i odnose na oba vodna područja. Pojedini elementi plana, osobito prirodne značajke vodnih područja i antropogena opterećenja i utjecaji, koji su polazište za određivanje značajnih vodnogospodarskih pitanja i određivanje ciljeva i mjera za njihovo rješavanje te analiza opasnosti i rizika od poplava obrađuju se i prikazuju za svako vodno područje zasebno.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54160.jpg)

Sl. A.6 Planski dokumenti upravljanja vodama

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54153.jpg)

Sl. A.7 Struktura dokumenta

U skladu s temeljnim opredjeljenjem upravljanja vodama, izradi Plana upravljanja vodnim područjima pristupa se sveobuhvatno, što podrazumijeva:

– obuhvat svih kategorija voda na vodnom području: kopnenih površinskih voda (rijeke, jezera), prijelaznih voda i priobalnih voda, te podzemnih voda (hladnih i geotermalnih i mineralnih), kao i zaštićenih područja – područja posebne zaštite voda

– cjelovito određivanje ciljeva zaštite voda odnosno vodnog okoliša, odnosno ciljeva kakvoće voda (u daljnjem tekstu: okolišni ciljevi)[10](Načelno, ciljevi zaštite voda odnosno vodnog okoliša, odnosno ciljevi kakvoće voda (u daljnjem tekstu: okolišni ciljevi), propisani su člankom 46. Zakona o vodama, odnosno detaljno su razrađeni u propisu Uredba o standardu kakvoće voda (članak 47. Zakona o vodama). Prema engleskom nazivu: environmental objectives kako je to određeno člankom 4. Okvirne direktive o vodama) kao kombinacije ekološkog i kemijskog stanja za površinske vode, odnosno količinskog i kemijskog stanja za podzemne vode te uz naknadno razmatranje dodatnih standarda za vode u zaštićenim područjima

– usuglašavanje okolišnih ciljeva s potrebama namjenskog korištenja voda u okviru održivoga razvoja

– razmatranje širokog spektra mjera zakonodavnih (regulatornih, administrativnih, prostorno – planskih i drugih) i ne-zakonodavnih (ekonomskih, tehničkih i drugih) i definiranje programa mjera za postizanje ciljeva okoliša na troškovno najučinkovitiji način

– planiranje upravljanja rizicima od poplava, utvrđivanje ciljeva upravljanja rizicima od poplava, te razmatranje širokog spektra mjera l zakonodavnih (regulatornih, administrativnih, prostorno – planskih i drugih) i ne-zakonodavnih (ekonomskih, tehničkih i drugih) i definiranje programa mjera za postizanje ciljeva upravljanja rizicima od poplava

– uključivanje javnosti, a osobito zainteresiranih dionika u proces planiranja

– suradnju/usuglašavanje u upravljanju vodama na međunarodnim vodnim područjima.

U osnovi, planiranje upravljanja vodnim područjem je trostupanjski proces koji uključuje za:

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54143.jpg)

Upravljanje stanjem voda u okviru Plana upravljanja vodnim područjima je strukturirano na način da slijedi logiku i zahtjeve Zakona o vodama, odnosno Okvirne direktive o vodama.

Za svako vodno područje su prema zahtjevu članka 39. Zakona o vodama posebno provedene analize njegovih značajki i pregled utjecaja ljudskog djelovanja na stanje površinskih voda, uključivo prijelaznih i priobalnih voda te podzemnih voda.

Ekonomska analiza korištenja voda provedena je na razini Republike Hrvatske.

Rezultati analiza značajki vodnih područja, koje uključuju i procjenu stanja površinskih voda, uključivo i prijelaznih i priobalnih voda te podzemnih voda i identifikaciju antropogenih opterećenja i utjecaja na vode analiziraju se na razini vodnih tijela.

Program investicijskih mjera i program monitoringa razrađeni su po vodnim područjima. Program regulatornih i administrativnih mjera definiran je jedinstveno za čitav državni teritorij.

Analize su provedene korištenjem podataka i informacija zaključno s 2018. godinom.[11](Kada se raspolagalo dodatnim informacijama za procjenu stanja voda i opterećenja, a koji bi u značajno mjeri utjecali na ostale sastavnice plana osobito Program mjera, korišteni su i noviji podaci.)

Upravljanje rizicima od poplava – Plan upravljanja rizicima od poplava uspostavlja okvir za provođenje odgovarajućih i koordiniranih mjera i aktivnosti koje imaju za cilj smanjenje rizika od štetnih posljedica poplava za zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu, gospodarske aktivnosti, infrastrukturu i imovinu. Upravljanje rizicima od poplava podrazumijeva sveobuhvatan pristup zaštiti od poplavnih događaja objedinjavanjem elemenata prevencije, zaštite, pripravnosti i hitnog djelovanja, s ciljem smanjenja mogućih štetnih posljedica na ljudsko zdravlje i sigurnost, na vrijedna dobra i imovinu, te na vodni i kopneni okoliš.

Razvoj i implementacija održivih mjera i dobre upravljačke prakse na prevenciji i zaštiti od poplava ovisni su o specifičnim stanjima i okolnostima na pojedinim slivnim područjima. Zato se u planovima upravljanja rizicima od poplava uzimaju u obzir gospodarski, okolišni i socijalni aspekti, te uvažavaju tradicionalni načini provođenja zaštite od štetnog djelovanja voda, prvenstveno dosadašnje aktivnosti i mjere za obranu od poplava, obranu od leda na vodotocima i zaštitu od erozija i bujica.

Izradi Plana upravljanja rizicima od poplava prethodila je izrada:

– prethodne procjene rizika od poplava (članci 124. i 125. Zakona o vodama) čime je obavljena identifikacija svih dijelova vodnih područja, uključujući i pripadna obalna područja, gdje postoje ili se vjerojatno mogu pojaviti potencijalno značajniji rizici od poplava te

– karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava (članak 126. Zakona o vodama) koje se rade za prethodno procijenjena rizična područja a obuhvaćaju tri osnovna scenarija opasnosti (niske, srednje i velike vjerojatnosti) uz odgovarajući prikaz potencijalnih štetnih posljedica poplavnih događaja.

Planiranje u upravljanju rizicima od poplava sadrži:

– ciljeve upravljanja s naglaskom na smanjivanje mogućih negativnih posljedica poplava za život i zdravlje ljudi, njihovu imovinu, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarske aktivnosti, a ukoliko je primjereno i na primjenu negrađevinskih mjera i/ili na smanjivanje vjerojatnosti poplavljivanja

– odgovarajuće mjere za ostvarenje postavljenih ciljeva uzimajući u obzir troškove i koristi, prostorni obuhvat poplava, tokove poplavnih voda, retencijska i prirodna poplavna područja, okolišne ciljeve, upravljanje vodama i tlom, prostorno planiranje, korištenje zemljišta, očuvanje prirode, plovidbu i lučku infrastrukturu

– sve aspekte upravljanja s naglaskom na prevenciju, zaštitu i pripravnost, uključujući poplavne prognoze i sustave za rano uzbunjivanje (obavještavanje i upozoravanje), uzimajući u obzir značajke određenog riječnog sliva ili podsliva

– načelo solidarnosti koje ne dopušta uključivanje mjera koje svojim opsegom i učinkom znatno povećavaju rizike od poplava uzvodno ili nizvodno u drugim državama na istom riječnom slivu ili podslivu, osim ako su te mjere usklađene i usuglašene od strane država.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54135.jpg)

Plan upravljanja vodnim područjem – Struktura dokumenta omogućuje njegovu učinkovitu provedbu i stvara preduvjete za nesmetano izvješćivanje prema zahtjevima Europske komisije te prema zahtjevima koji proizlaze iz obveza prema multilateralnim i bilateralnim vodnogospodarskim sporazumima, što je osobito važno jer Republika Hrvatska dijeli slivove i s državama koje nisu članice Europske unije.

Pojedinačni projekti, načini i razdoblja njihove provedbe, sudionici u provedbi, iznosi ulaganja i izvori sredstava za njih te red prvenstva u provedbi gdje je primjenjivo, utvrđuju se višegodišnjim programima gradnje komunalnih vodnih građevina, regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije koje također izrađuju Hrvatske vode. Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine donijela je Vlada Republike Hrvatske potkraj 2021. godine, a za Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za radoblje do 2030. godine u postupku je strateška procjene utjecaja na okoliš. Tijekom pripreme višegodišnjih programa gradnje provodi se strateška procjena utjecaja programa na okoliš osim kada je riječ o manjim izmjenama i dopunama programa koje se donose za određeno programsko razdoblje.

Plan sadržava i:

– Registar detaljnijih planova i programa koji se odnose na određene podslivove, sektore, posebna pitanja ili tipove voda na vodnom području na koje se odnosi plan sa sažetkom njihovih sadržaja (poveznice navedenog registra nalazi se u poglavlju E ovog Plana i

– Izvješće o informiranju i konzultiranju javnosti (sažetak u poglavlju F).

Naime, iako su sastavni dijelovi ovog Plana, zbog svog opsega, Registar i Izvješće ne objavljuju se u »Narodnim novinama« već su dostupni na mrežnim stranicama ministarstva nadležnog za vodno gospodarstvo i Hrvatskih voda.

Tijekom izrade Plana upravljanja vodnim područjem 2022. – 2027. (kao rezultat javne rasprave i konzultacija s drugim državnim tijelima) pokazala se potreba jasnijeg povezivanja Programa mjera s programom mjera iz drugih programskih i strateških dokumenata) što je sistematizirano u Poglavlju D Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. sadrži i niz prikaza detaljnih informacija koji zbog svog opsega ne mogu biti objavljeni ni u tekstualnom dokumentu ni u »Narodnim novinama« a nalaze se na mrežnim stranicama Hrvatskih voda na poveznici https://www.voda.hr/hr/detaljni-prikaz-informacija-iz-plana-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027. Prateći dijelovi Plana upravljanja vodnim područjima su i:

1. Registar zaštićenih područja (https://voda.hr/hr/geoportal)

2. Registar vodnih tijela s njihovim značajkama (https://voda.hr/hr/registar-vodnih-tijela-2022-2027)

3. Registar budućih projekata (https://www.voda.hr/hr/detaljni-prikaz-informacija-iz-plana-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027)

4. Registar poplavnih događaja (https://voda.hr/hr/registar-poplavnih-dogadaja).

Navedeni registri čuvaju se u arhivi Hrvatskih voda, ne objavljuju se u Narodnim novinama, a podaci i informacije iz tih registara dostupni su sukladno propisima o pravu na pristup informacijama (Zakon o pravu na pristup informacijama, »Narodne novine«, br. 25/13., 85/15. i 69/22.), a Registar budućih projekata je u kontinuiranom razvoju i objavljen je na mrežnoj stranici Hrvatskih voda.

Tijekom pripreme Plana upravljanja vodnim područjima provedeni su postupak konzultiranja javnosti prema Zakonu o vodama i postupak strateške procjene utjecaja plana na okoliš prema Zakonu o zaštiti okoliša. Postupak strateške procjene utjecaja Plana upravljanja vodnim područjima na okoliš prema odredbama Zakona o zaštiti okoliša uključuje i postupak vezan uz informiranje i konzultiranje sukladno međunarodnim obvezama, a odnosi se na sve susjedne države. Izvješće o informiranju i konzultiranju javnosti sastavni je dio ovoga Plana.

Do sada su izrađena i donesena tri Plana upravljanja vodnim područjima. Pregled svih donesenih Planova upravljanja vodnim područjima s pratećom dokumentacijom može se naći na mrežnim stranicama Hrvatskih voda https://voda.hr/hr/plan-upravljanja-vodnim-podrucjima.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Naziv plana | Narodne novine | Važeći Zakon o vodama | Sadržaj |
| Plan upravljanja vodnim područjima 2013. – 2015. | 82/13. | »Narodne novine«, br. 153/09., 63/11., 130/11. i 56/13. | Upravljanje stanjem voda |
| Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. | 66/16. | »Narodne novine«, br. 153/09., 63/11., 130/11., 56/13. i 119/14. | Upravljanje stanjem voda  Upravljanje rizicima od poplava |
| Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. | \_\_ | »Narodne novine«, br. 66/19., 84/21. i 47/23. | Upravljanje stanjem voda  Upravljanje rizicima od poplava |

4. OPIS VODNIH PODRUČJA

4.1. Prirodne značajke vodnih područja

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54113.jpg)

Republika Hrvatska pripada mediteranskom i srednjoeuropskom podunavskom prostoru. Smještena je između Slovenije na zapadu, Mađarske na sjeveru, Srbije na istoku, Bosne i Hercegovine i Crne Gore na istoku i jugu te Italije na suprotnoj strani Jadranskog mora. Prema reljefnoj strukturi terena i hidrogeološkim značajkama stijena na prostoru Republike Hrvatske se izdvajaju tri različite prirodno-geografske cjeline:

– niski panonski i peripanonski prostor na sjeveru (54 % teritorija) – sastoji se od panonske ravnice (do 100 m n.m.), peripanonskog prostora s manjim ravnicama i pobrđima (do 500 m n.m.) i nekoliko izdvojenih gora viših od 500 m

– gorsko-planinski prostor u središnjem dijelu (14 % teritorija) – dinarski krški prostor s najvišim hrvatskim planinama (1.300 – 1.800 m n.m.) koji dijeli unutrašnjost od jadranskog primorja i čini razvodnicu između crnomorskog i jadranskog sliva

– mediteranski prostor ili jadransko primorje na jugu (32 % teritorija) – pripada dinarskom kršu, a obuhvaća otoke, usko obalno područje i zaleđe sjevernog (Istra, Kvarner, Podvelebitsko primorje) i južnog primorja (Dalmacija).

Prema svjetski prihvaćenim kriterijima klasificiranja klime (W. Köppen) najveći dio područja Hrvatske ima umjereno toplu kišnu klimu (tip C), a samo visoki planinski krajevi imaju snježno-šumsku klimu (tip D). Godišnje količine oborina prostorno variraju, a kreću se od 600 do 3.500 mm.

Zahvaljujući svojem položaju i relativno dobroj očuvanosti ekosustava, Republika Hrvatska se odlikuje velikom vrijednošću biološke raznolikosti i brojnim endemičnim vrstama. Bogatstvo kopnenih i vodenih ekotipova povezano je s velikom raznolikošću: reljefnih obilježja i specifičnosti osobito u krškim područjima; klimatskih obilježja koja su u uskoj povezanosti s orografijom i morfogenezom jugoistoka Europe; te geološkom i litološkom raznolikošću. Prema podjeli Europe na limnografske regije, zasnovanoj na vodenoj fauni (Illies, 1978.), hidrografski prostor kopnene Hrvatske podijeljen je na Panonsku i Dinaridsku ekoregiju. Za akvatičku faunu Hrvatske može se reći da je poprimila današnja obilježja u zadnjih 15.000 do 20.000 godina. Procjenjuje se da u akvatičkim staništima Hrvatske živi četiri do pet tisuća vodenih beskralježnjaka po čemu Hrvatska spada u faunistički najraznovrsnija područja Europe. Dosad je utvrđena prisutnost nešto više od dvije tisuće vrsta beskralježnjaka, što ukazuje na niski stupanj istraženosti vodene faune. Općenito, fauna tekućica u hrvatskom dijelu Dinaridske ekoregije bogatija je vrstama od faune u tekućicama koje leže u Panonskoj ekoregiji. Zoogeografska analiza hrvatske ihtiofaune učinjena je tek djelomično, a za mnoge vrste nisu utvrđeni areali rasprostiranja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Vodno područje rijeke Dunav (VPD) | Jadransko vodno područje (JVP) |
| Geološke i litološke značajke | Na prostoru vodnog područja izdvajaju se dvije prirodno – geografske cjeline, panonska zavala na sjeveru i gorsko-planinski prostor na jugu.  Panonska zavala je nastala tektonskim uleknućem u tercijaru, koje je ispunjavalo Panonsko more nestalo u diluviju. Panonsko područje sastoji se od aluvijalnih i diluvijalnih ravnica nadmorske visine 80 – 135 m n.m. i osamljenih gorskih masiva (Požeška gora, Dilj, Papuk, Psunj, Krndija, Moslavačka gora, Bilogora, Medvednica i Kalnik) građenih od starijih silicijskih stijena kristaliničnih škriljevaca i eruptivnih stijena paleozoiske i mezozoiske starosti. Zrinska gora s Petrovom gorom na rubnom južnom dijelu panonske regije također pripada starim stijenama koje izgrađuju paleozoiski, mezozoiski i tercijarni klastiti. U jugozapadnom dijelu Zrinske gore javljaju se magmatiti i metamorfiti. Po litološkom i geološkom sastavu najveći dio panonskog područja pripada silikatnim kvartarnim naslagama, a vapnenačke stijene nalaze se samo u najvišim gorskim područjima. Na području prevladava površinsko otjecanje s brojnim rijekama i potocima.  Gorsko-planinski prostor pripada krškom području Dinarida, kojim prolazi razvodnica između vodnog područja rijeke Dunav i jadranskog vodnog područja. Tu prevladava krški krajolik nadmorske visine 150 – 900 m n.m., s vapnenačkim stijenama i tipičnom krškom hidrogeologijom, pojavom krških polja i velikih izviranja i poniranja voda. Topivost vapnenačke podloge pridonijela je morfološkom oblikovanju krškog krajobraza, stvaranju kanjonskih dolina, vrtača, krških polja i mreže podzemnih i periodičkih tokova. Sjeverna granica krša proteže se od Žumberka, južnim rubom karlovačke depresije, prema granici s Bosnom i Hercegovinom. | Na prostoru jadranskog vodnog područja izdvajaju se dvije prirodno – geografske cjeline, dinarski gorsko-planinski prostor i jadranski prostor.  Dinarski gorski prostor čine najviše hrvatske planine (1.800 m n.m.) i krška polja među njima. Geološki je mlađi, građen od karbonatnih stijena s tipičnom krškom hidrogeologijom, tj. pojavom velikih izviranja i poniranja voda. Duž površinskih i podzemno-ponornih vodnih tokova stvoreno je mnoštvo kanjona, klanaca, špilja i sedrenih barijera, najmlađih i najosjetljivijih tvorbi iznimne atraktivnosti.  I jadranski prostor je dio dinarskog krša, a čine ga otoci i uzak kopneni pojas, odijeljen od unutrašnjosti visokim planinama. Uzduž područja uočavaju se tri reljefna pojasa: otočni, priobalni i zagorski. U građi stijena prevladavaju vapnenci visoke čistoće (kopneni planinski lanci, poluotoci i otoci) te manje otporne i nepropusne naslage fliša i dolomita (niže kopnene zaravni i drage te potopljeni zaljevi). Današnja obala je mlada, nastala u kvartaru podizanjem morske razine, prije čega su gotovo svi otoci bili dio kopna. Posljedica toga je velika podudarnost između otočnih i kopnenih oblika i građe. Izrazita razvedenost obale, koja se očituje u 1.244 otoka, otočića, hridi i grebena i obalnoj crti dugoj 6.278 km (1.880 km je kopnena i 4.398 km otočna obala)a, rezultat je potapanja erodiranog krškog reljefa. Podizanjem morske razine su kopneni slatkovodni sustavi došli pod uspor mora i stvorena je mogućnost dubokih prodora morske vode u priobalne vodonosnike. |
| Pedološke značajke | Panonski i krški dio vodnog područja razlikuju se po pedološkim značajkama. U međuriječju Drave, Save i Kupe zastupljena su lesivirana i razne vrste hidromorfnih tala, a samo u najistočnijoj Slavoniji prevladavaju tla visoke plodnosti (crnica, smeđe tlo i lesivirana tla). U gorskim predjelima uglavnom se pojavljuju razni tipovi smeđih tala. | Za gorske predjele karakteristični su razni tipovi smeđih tala. Priobalje i otoci su siromašni obradivim tlima, a najvredniji poljodjelski prostori su polja u kršu te tla nastala na flišu, laporu i izoliranim aluvijalnim nanosima. Samo vrlo lokalno, ponajprije u Istri nalaze se dublja tla plodne crvenice. |
| Klimatska obilježja | Kontinentalno klimatsko područje obuhvaća sjeverni dio vodnog područja, do granice između sliva Kupe i Odre. Karakteriziraju ga prosječne godišnje oborine u rasponu 900 – 1.000 mm na zapadu do 650 mm u istočnoj Slavoniji. Najviše oborine padne u lipnju, a najmanje u veljači. Oko 60 % ukupnih godišnjih oborina padne u vegetacijskom dijelu godine. Na temperaturu zraka dominantno utječe nadmorska visina pa se najviše temperature javljaju u najnižim predjelima istočne Slavonije, gdje prosječne višegodišnje temperature zraka iznose 11 – 12 ºC.  U prijelaznom klimatskom području su oborine znatno veće, zbog blizine mora i većih nadmorskih visina. Najviše oborina padne u Gorskom kotaru, gdje se prosječne godišnje oborine kreću do 3.500 mm i više. Najviše oborina ima u studenome, a najmanje u veljači. Podjednako oborina padne u vegetacijskom i hladnom dijelu godine. Pravilnost promjene temperature s nadmorskom visinom je vrlo izražena pa je ona najmanja u najvišim predjelima Gorskoga kotara, gdje prosječna višegodišnja temperatura zraka iznosi oko 3 ºC. | Na vodnom području su prisutna dva oborinska režima: mediteranski i prijelazni, koji sadržava karakteristike mediteranskog i kontinentalnog režima. Prosječne godišnje oborine se kreću od oko 800 mm u zapadnoj Istri i na otocima do 3.500 mm i više u najvišim predjelima Gorskoga kotara. Prijelazno područje (između kontinentalne i mediteranske klime) ima najviše oborina u studenome, a najmanje u veljači, a kopneni dio u zaleđu jadranske obale ima obilježje maritimnoga oborinskog režima s najviše oborina u studenome, a najmanje u srpnju. Priobalno područje ima slični režim kao i zaobalje, samo su količine oborina znatno manje. Na temperaturu zraka znatan utjecaj ima geografska širina pa se najviše prosječne temperature javljaju u južnim predjelima i na otocima i smanjuju se prema sjeveru i unutrašnjosti. Utjecaj nadmorske visine dominantan je u gorskim predjelima. |
| Zemljišni pokrov | Oko 50 % ukupne površine vodnoga područja su poljoprivredne ili pretežito poljoprivredne površine, šume sudjeluju s 36 %, a izgrađene (umjetne) površine s 3 %. Struktura pokrova se vrlo razlikuje po područjima podslivova: podsliv Save ima nadprosječnu zastupljenost šuma (41 %), na račun poljoprivrednih površina (45 %), a na podslivu Drave i Dunava dominiraju poljoprivredne površine (63 %), sa znatno manjim udjelom šuma (24 %). Na području podsliva Drave i Dunava ima znatno više močvarnih i vodenih površina (4 %) od prosjeka vodnoga područja (1,7 %). | 39 % površine vodnoga područja pokriva more (priobalne vode). U strukturi zemljišnog pokrova kopna i otoka poljoprivredne ili pretežito poljoprivredne površine čine četvrtinu (25 %), šume sudjeluju s 35 %, a ostale prirodne površine s 35 %. Na izgrađene (umjetne) površine otpada oko 4 %. Kopno i otoci razlikuju se po udjelu šuma i ostalih prirodnih površina u strukturi pokrova. Na kopnu šume čine 37 % a ostale prirodne površine 35 %, dok je na otocima šume obuhvaćaju oko 26 % površine. |

a Izvor: službeni podaci Hrvatskog hidrografskog instituta

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54089.jpg)

Sl. A.8 Prirodne značajke vodnih područja

Republika Hrvatska nalazi se unutar područja Sredozemlja koje je tektonski i seizmički aktivno. Epicentri potresa su koncentrirani u trima područjima: Sjeverozapadno područje Hrvatske, područje Hrvatskog primorja od Senja do Ilirske Bistrice u Sloveniji te priobalno područje Dalmacije (južni dio) i zaleđe. Najmanje seizmički aktivna područja su istočna Slavonija, područje Like i Velebita te istarski poluotok, zapadno od Učke i Ćićarije. Žarišta potresa na ovom području najčešće su plitka, ograničena na gornji dio Zemljine kore, na dubinama od 10 do 12 km. Potresnom kartom Hrvatske prikazane su izračunate vrijednosti parametra ag, koje vrijede na razni osnovne stijene i ne uključuju utjecaj površinskih, rastresitih slojeva na amplifikaciju potresnih trešnji. Karta jasno prikazuje područja Republike Hrvatske gdje je opasnost od potresa najveća: šire područje Medvednice, Dalmacija, osobito južno od Splita te obalno područje Primorja, od Senja do slovenske granice.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54082.jpg)

Sl. A.9 Karta potresnih područja Republike Hrvatske (povratno razdoblje 475 godina) na razini osnovne stijene
 (Herak, M., 2011; Geofizički odsjek PMF, Zagreb)

Najsnažniji zabilježeni potres na području Hrvatske dogodio se u okolici Dubrovnika 1667. godine. Procijenjena jakost prema Mercalli – Cancani – Sieberg (MCS) ljestvici iznosila je X. stupnjeva. Najsnažniji, seizmografom registrirani potresi dogodili su se 1942. godine u okolici Imotskog, te 28. prosinca 2020. godine u okolici Petrinje. Zabilježena magnituda je iznosila 6,2° prema Richteru, a najveći intenzitet je procijenjen na VIII. – IX. stupnjeva prema MCS ili novijoj EMS (Europska makroseizmička ljestvica) ljestvici. Sukladno navedenom, u Republici Hrvatskoj mogu se javiti potresi očekivanih jakosti od VII-IX stupnjeva modificirane MSK ljestvice (Medvedev – Sponheuer – Karnikov – slično kao Mercallijeva, odnosno Europska makroseizmička ljestvica) te je zahvate potrebno izvoditi prema europskoj zbirci normi za protupotresnu gradnju (Eurokod – 8).

4.2. Socio-ekonomske značajke

U administrativnom smislu, vodno područje rijeke Dunav obuhvaća Zagrebačku, Krapinsko-zagorsku, Sisačko-moslavačku, Karlovačku, Varaždinsku, Koprivničko-križevačku, Bjelovarsko-bilogorsku, Virovitičko-podravsku, Požeško-slavonsku, Brodsko-posavsku, Osječko-baranjsku i Međimursku županiju i Grad Zagreb u cijelosti, dijelove Primorsko-goranske i Ličko-senjske županije, te rubni dio Zadarske županije. Jadransko vodno područje obuhvaća Šibensko-kninsku, Splitsko-dalmatinsku, Istarsku i Dubrovačko-neretvansku županiju u cijelosti, gotovo cijelu Zadarsku županiju i znatne dijelove Primorsko-goranske i Ličko-senjske županije.

Na lokalnoj razini ustrojeno je veliki broj jedinica lokalne samouprave (6.788 naselja, odnosno 128 gradova i 428 općina) vrlo različitih po veličini i ekonomskoj snazi.

Prema izvješću Državnog zavoda za statistiku u razdoblju od posljednjeg popisa stanovništva obavljenog 2011. godine (mjerodavan za izradu Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) pa do 2018. godine ukupan broj stanovnika se smanjio s 4.284.889 na 4.076.246 odnosno za oko 5 %. Uglavnom je riječ o depopulacijskim trendovima semi – urbanih i ruralnih područja Slavonije, Gorskog kotara i Like.

Tab. A.4 Pregled demografskih promjena

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje podsliv | Stanovnici  (broj) | | | Površina – kopno  (km2) | Gustoća naseljenosti (stanovnika po km2) | |
| 2011. | 2018. | % | 2011. | 2018. |
| Republika Hrvatska | 4.284.889 | 4.076.246 | 95 % | 56.574 | 76 | 72 |
| Jadransko vodno područje | 1.379.469 | 1.347.591 | 98 % | 21.459 | 64 | 63 |
| Teritorijalno more | 0 | 0 | - | 4 | - | - |
| Vodno područje sliva rijeke Dunav | 2.905.420 | 2.728.655 | 94 % | 35.111 | 83 | 78 |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | 776.808 | 711.080 | 91 % | 9.359 | 83 | 76 |
| Podsliv rijeke Save | 2.128.612 | 2.017.575 | 95 % | 25.752 | 83 | 78 |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54053.jpg)

Sisačko-moslavačka i Vukovarsko-srijemska županija bilježe najznačajniji negativni trend gdje su u razdoblju od 2011. godine do 2021. godine broj stanovnika smanjio za oko 15 %. Najznačajniji negativni demografski trend je na području podsliva rijeka Drave i Dunava (91 %). Broj stanovnika Ličko-senjske koju žive na području podsliva rijeke Save je pao za preko 20 %. Ovako značajne promjene u broju stanovnika mogu značajno utjecati na planiranje upravljanja vodama pa je prihvaćanje procijenjenog broja stanovnika u 2018. godini kao mjerodavnog u izradi Plana 2022. opravdano.

Usklađenje s konačnim rezultatima iz Popisa stanovništva 2021. godine će se obaviti u budućim redovitim izvješćima o provedbi Direktive o kvaliteti vode namijenjenoj za ljudsku potrošnju i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, u Izvješću o izvršenju plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. u razdoblju od 2022. – 2024. godine, te u svim budućim programskim dokumentima.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Vodno područje rijeke Dunav (VPD) | Jadransko vodno područje (JVP) i teritorijalno more |
| Stanovništvo i urbanizacija | Na vodnom području živi 2.729.991 stanovnik odnosno oko 6 % manje u odnosu na broj stanovnika prema popisu stanovništva iz 2011. godine. Posljedično i gustoća naseljenosti od gotovo 83 stanovnika po km2 vodnog područja je smanjenja na 78 i nešto je viša od prosjeka za Republiku Hrvatsku koji iznosi 72 stanovnika/km2.  Stanovništvo živi u 4.458 naselja prosječne veličine 612 stanovnika. Čak 97 % naselja ima manje od 2.000 stanovnika, a u njima živi 39 % ukupnog stanovništva. Preostalih 61 % stanovnika živi u 133 naselja s više od 2.000 stanovnika. Od toga je 25 većih i velikih urbanih centara, preko 10.000 stanovnika, među kojima dominira grad Zagreb.  U odnosu na 2011. godinu broj naselja s manje od 50 stanovnika je značajno porastao, kao i broj stanovnika koji žive u takvim naseljima. Međutim, prosječna veličina takvog naselja je pala s 23 na 20 stanovnika po naselju. Naime, bilježi se značajno smanjenje broja stanovnika u naseljima manjim od 10.000 stanovnika, a te posljedično broja naselja većih od 500 stanovnika je smanjen a povećan je broja naselja ispod 500 stanovnika. | Na vodnom području živi 1.347.255 stanovnika odnosno 2 % manje u odnosu na broj stanovnika prema popisu stanovništva iz 2011. godine. Gustoća naseljenosti od 63 stanovnika po km2 nije značajno promijenjena u odnosu na 2011. i manja je od prosjeka Republike Hrvatske, koji iznosi 72 stanovnika po km2.  Na vodnom području je 1.966 naselje, prosječne veličine 685 stanovnika. Čak 95 % naselja ima manje od 2.000 stanovnika, a u njima živi 35 % ukupnoga stanovništva. Preostalih 65 % stanovnika živi u 92 naselja s više od 2.000 stanovnika. Od toga je 14 većih i velikih urbanih centara, preko 10.000 stanovnika, među kojima se izdvaja Split. Ostalo su manji i srednji gradovi i naselja prijelaznoga karaktera, veličine 2.000 do 10.000 stanovnika.  U odnosu na 2011. godinu broj naselja manjih od 50 stanovnika je povećan kao i broj stanovnika u tim naseljima i uglavnom je riječ o preraspodjeli odnosno smanjenju broja stanovnika u naseljima veličine između 50 i 2.000 stanovnika. Za ovo vodno područje karakteristično je povećanje broja stanovnika i naselja veličine između 10.000 i 15.000 stanovnika te značajnog smanjenja broja stanovnika u naseljima između 15.000 i 50.000 stanovnika (14 %). |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/54032.jpg)

Sl. A.10 Usporedni pregled promjene broja naselja i stanovnika sistematiziran prema veličini naselja

Tab. A.5 Administrativna pripadnost vodnih područja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Županija | Jadransko vodno područje  JVP | | | | | Teritorijalno more | | Vodno područje rijeke Dunav  VPD | | | | | Republika Hrvatska | | | | |
| Površina\*  (km2) | Stanovništvo  2011. | Broj naselja  2018. | Stanovništvo  2018. | % | Površina\*  (km2) | Broj naselja  2018. | Površina\*  (km2) | Stanovništvo  2011. | Broj naselja  2018. | Stanovništvo  2018. | % | Površina\*  (km2) | Stanovništvo  2011. | Broj naselja  2018. | Stanovništvo  2018. | % |
| Bjelovarsko-bilogorska |  |  |  |  |  |  |  | 2.638 | 119.764 | 323 | 107.186 | 89 % | 2.638 | 119.764 | 323 | 107.186 | 89 % |
| Brodsko-posavska |  |  |  |  |  |  |  | 2.028 | 158.575 | 185 | 138.804 | 88 % | 2.028 | 158.575 | 185 | 138.804 | 88 % |
| Dubrovačko-neretvanska | 1.776 | 122.568 | 230 | 121.425 | 99 % | 4 | 1 |  |  |  |  |  | 1.780 | 122.568 | 230 | 121.425 | 99 % |
| Grad Zagreb |  |  |  |  |  |  |  | 641 | 790.017 | 68 | 806.341 | 102 % | 641 | 790.017 | 68 | 806.341 | 102 % |
| Istarska | 2.814 | 208.055 | 639 | 209.020 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  | 2.814 | 208.055 | 639 | 209.020 | 100 % |
| Karlovačka |  |  |  |  |  |  |  | 3.624 | 128.899 | 649 | 116.166 | 90 % | 3.624 | 128.899 | 649 | 116.166 | 90 % |
| Koprivničko-križevačka |  |  |  |  |  |  |  | 1.748 | 115.584 | 264 | 107.076 | 93 % | 1.748 | 115.584 | 264 | 107.076 | 93 % |
| Krapinsko-zagorska |  |  |  |  |  |  |  | 1.230 | 132.892 | 422 | 124.786 | 94 % | 1.230 | 132.892 | 422 | 124.786 | 94 % |
| Ličko-senjska | 3.677 | 41.423 | 184 | 37.544 | 91 % |  |  | 1.679 | 9.504 | 99 | 7.290 | 77 % | 5.356 | 50.927 | 258 | 44.834 | 88 % |
| omjer prema vodnom području | 69 % | 80 % | 66 % | 83 % |  |  |  | 39 % | 20 % | 34 % | 17 % |  | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |  |
| Međimurska |  |  |  |  |  |  |  | 729 | 113.804 | 131 | 109.537 | 96 % | 729 | 113.804 | 131 | 109.537 | 96 % |
| Osječko-baranjska |  |  |  |  |  |  |  | 4.148 | 305.032 | 263 | 275.056 | 90 % | 4.148 | 305.032 | 263 | 275.056 | 90 % |
| Požeško-slavonska |  |  |  |  |  |  |  | 1.823 | 78.034 | 277 | 67.028 | 86 % | 1.823 | 78.034 | 277 | 67.028 | 86 % |
| Primorsko-goranska | 2.410 | 274.750 | 262 | 264.904 | 96 % |  |  | 1.179 | 21.445 | 261 | 18.501 | 86 % | 3.589 | 296.195 | 509 | 283.405 | 96 % |
| omjer prema vodnom području | 66 % | 93 % | 51 % | 93 % |  |  |  | 34 % | 7 % | 49 % | 7 % |  | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |  |
| Sisačko-moslavačka |  |  |  |  |  |  |  | 4.467 | 172.439 | 455 | 147.216 | 85 % | 4.467 | 172.439 | 455 | 147.216 | 85 % |
| Splitsko-dalmatinska | 4.539 | 454.798 | 380 | 447.723 | 98 % | 0,4 | 1 |  |  |  |  |  | 4.539 | 454.798 | 381 | 447.723 | 98 % |
| Šibensko-kninska | 2.982 | 109.375 | 199 | 99.633 | 91 % |  |  |  |  |  |  |  | 2.982 | 109.375 | 199 | 99.633 | 91 % |
| Varaždinska |  |  |  |  |  |  |  | 1.260 | 175.951 | 303 | 166.658 | 95 % | 1.260 | 175.951 | 303 | 166.658 | 95 % |
| Virovitičko-podravska |  |  |  |  |  |  |  | 2.022 | 84.836 | 188 | 74.521 | 88 % | 2.022 | 84.836 | 188 | 74.521 | 88 % |
| Vukovarsko-srijemska |  |  |  |  |  |  |  | 2.449 | 179.521 | 85 | 152.494 | 85 % | 2.449 | 179.521 | 85 | 152.494 | 85 % |
| Zadarska | 3.261 | 168.941 | 219 | 167.342 | 99 % |  |  | 384 | 1.076 | 21 | 689 | 64 % | 3.645 | 170.017 | 232 | 168.031 | 99 % |
| omjer prema vodnom području | 91 % | 99 % | 94 % | 100 % |  |  |  | 9 % | 1 % | 6 % | 0 % |  | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |  |
| Zagrebačka |  |  |  |  |  |  |  | 3.062 | 317.606 | 694 | 309.306 | 98 % | 3.062 | 317.606 | 694 | 309.306 | 98 % |
| UKUPNO | 21.459 | 1.379.910 | 2.113 | 1.347.591 | 98 % | 4 | 2 | 35.111 | 2.904.979 | 4.687 | 2.728.655 | 94 % | 56.574 | 4.284.889 | 6.755 | 4.076.246 | 95 % |
| Prostorno usklađeno prema RPJ (prosinac 2019. godine), vanjska granica na moru prema SRPJ (listopad 2013. godine), obalna linija na kopnu i otocima prema SRPJ (listopad 2013. godine) ažurirana u skladu s poznatim promjenama na terenu. | | | | | | | | | | | | | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Županija | Područje podsliva Drave i Dunava  PSD | | | | | Područje podsliva rijeke Save  PSS | | | | | Vodno područje rijeke Dunav  VPD | | | | |
| Površina\*  (km2) | Stanovništvo  2011. | Broj naselja  2018. | Stanovništvo  2018. | % | Površina\*  (km2) | Stanovništvo  2011. | Broj naselja  2018. | Stanovništvo  2018. | % | Površina\*  (km2) | Stanovništvo  2011. | Broj naselja  2018. | Stanovništvo  2018. | % |
| Bjelovarsko-bilogorska | 79 | 1.299 | 21 | 1.119 | 86 % | 2.559 | 118.465 | 312 | 106.067 | 90 % | 2.638 | 119.764 | 323 | 107.186 | 89.% |
| Brodsko-posavska |  |  |  |  |  | 2.028 | 158.575 | 185 | 138.804 | 88 % | 2.028 | 158.575 | 185 | 138.804 | 88 % |
| Grad Zagreb |  |  |  |  |  | 641 | 790.017 | 68 | 806.341 | 102 % | 641 | 790.017 | 68 | 806.341 | 102 % |
| Karlovačka |  |  |  |  |  | 3.624 | 128.899 | 649 | 116.166 | 90 % | 3.624 | 128.899 | 649 | 116.166 | 90 % |
| Koprivničko-križevačka | 1.182 | 80.244 | 125 | 74.323 | 93 % | 566 | 35.340 | 154 | 32.753 | 93 % | 1.748 | 115.584 | 264 | 107.076 | 93 % |
| Krapinsko-zagorska | 48 | 1.099 | 16 | 992 | 91 % | 1.182 | 131.793 | 419 | 123.794 | 94 % | 1.230 | 132.892 | 422 | 124.786 | 94 % |
| Ličko-senjska |  |  |  |  |  | 1.679 | 9.504 | 99 | 7.290 | 77 % | 1.679 | 9.504 | 99 | 7.290 | 77 % |
| Međimurska | 729 | 113.804 | 131 | 109.537 | 96 % |  |  |  |  |  | 729 | 113.804 | 131 | 109.537 | 96 % |
| Osječko-baranjska | 3.563 | 266.516 | 229 | 240.292 | 90 % | 585 | 38.516 | 48 | 34.764 | 90 % | 4.148 | 305.032 | 263 | 275.056 | 90 % |
| Požeško-slavonska | 11 | 0 | 4 | 0 |  | 1.812 | 78.034 | 277 | 67.028 | 86 % | 1.823 | 78.034 | 277 | 67.028 | 86 % |
| Primorsko-goranska |  |  |  |  |  | 1.179 | 21.445 | 261 | 18.501 | 86 % | 1.179 | 21.445 | 261 | 18.501 | 86 % |
| Sisačko-moslavačka |  |  |  |  |  | 4.467 | 172.439 | 455 | 147.216 | 85 % | 4.467 | 172.439 | 455 | 147.216 | 85 % |
| Varaždinska | 1.127 | 168.819 | 278 | 160.087 | 95 % | 133 | 7.132 | 34 | 6.571 | 92 % | 1.260 | 175.951 | 303 | 166.658 | 95 % |
| Virovitičko-podravska | 1.980 | 84.759 | 187 | 74.449 | 88 % | 42 | 77 | 1 | 72 | 94 % | 2.022 | 84.836 | 188 | 74.521 | 88 % |
| Vukovarsko-srijemska | 640 | 60.839 | 36 | 50.281 | 83 % | 1.809 | 118.682 | 60 | 102.213 | 86 % | 2.449 | 179.521 | 85 | 152.494 | 85 % |
| Zadarska |  |  |  |  |  | 384 | 1.076 | 21 | 689 | 64 % | 384 | 1.076 | 21 | 689 | 64 % |
| Zagrebačka |  |  |  |  |  | 3.062 | 317.606 | 694 | 309.306 | 98 % | 3.062 | 317.606 | 694 | 309.306 | 98 % |
| Ukupno | 9.359 | 777.379 | 1027 | 711.080 | 91 % | 25.752 | 2.127.600 | 3.737 | 2.017.575 | 95 % | 35.111 | 2.904.979 | 4.687 | 2.728.655 | 94 % |
| Prostorno usklađeno: vanjska granica na kopnu prema RPJ (prosinac 2019. godine), vanjska granica na moru prema SRPJ (listopad 2013. godine), obalna linija na kopnu i otocima prema SRPJ (listopad 2013. godine) ažurirana u skladu s poznatim promjenama na terenu. | | | | | | | | | | | | | | | |

Razdoblje od 2012. do 2018. godine prate pozitivne promjene osnovnih ekonomskih pokazatelja (broj zaposlenih, neto plaće i bruto društveni proizvod po stanovniku). Promatrajući prema statističkim regijama (NUTS 2012) prema kojima je Republika Hrvatska podijeljena na dvije statističke regije (Kontinentalna Hrvatska i Jadranska Hrvatska), ne uočava se značajna razlika u trendu promjene bruto domaćeg proizvoda po stanovniku (u daljem tekstu BDP) prema Republici Hrvatskoj. Promatrajući županije razlike su značajno veće. Najveće povećanje BDP-a je karakteristično za Grad Zagreb a potom za Primorsko-goransku i Istarsku županiju, i to su jedine dvije županije odnosno grad čiji je BDP veći od prosječnog BDP-a (Republika Hrvatska). Najblaži trendovi promjene BDP-a bilježe se u Brodsko-posavskoj, Požeško-slavonskoj, Virovitičko-podravskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/88439.jpg)

Sl. A.11 Promjena bruto domaćeg proizvoda po stanovniku (euro) u razdoblju od 2000. do 2018. godine
 (Izvor DZS: Državni zavod za statistiku, Priopćenje 12.1.3.1. – 2000. – 2018.)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/88462.jpg)

Sl. A.12 Udio gospodarskih grana u ukupnom bruto domaćem proizvodu (A – poljoprivreda, BCDE – prerađivačka industrija, rudarstvo i vađenje te ostale industrije, F – građevinarstvo, G-U – ostalo) (Izvor DZS: Državni zavod za statistiku, Priopćenje 12.1.3.1. – 2000. – 2018.)

Struktura gospodarstva (promatrajući u odnosu na ukupni bruto društveni proizvod) se nije značajno promijenila, odnosno djelatnosti: poljoprivreda, industrija i građevinarstvo, koje mogu imati značajan utjecaj na stanje voda, doprinose sa oko 30 %. U kategoriju »ostalo« u ovom slučaju razvrstane su: G,H,I – trgovina na veliko i na malo, prijevoz i skladištenje, smještaj, priprema i usluživanje hrane, J – informacije i komunikacije, K – financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja, L – poslovanje nekretninama, MN – stručne, znanstvene, tehničke, administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti, O,P,Q – javna uprava i obrana, obrazovanje, djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi i R,S,T,U – ostale uslužne djelatnosti. Utjecaj ovih djelatnosti na stanje voda je posredan i uglavnom se promatra kao utjecaj urbanizacije (nomenklatura prema izvještajnim obrascima Okvirne direktive o vodama), odnosno kako se to tradicionalno u hrvatskoj praksi naziva utjecaj stanovništva (tradicionalno korišteni termin u hrvatskoj praksi) a proračunava se kroz normativ potrošnje vode po stanovniku na dan.

Tri županije: Ličko-senjska, Primorsko-goranska, i Zadarska se nalaze na teritoriju oba vodna područja, a šest županija: Bjelovarsko-bilogorska, Koprivničko-križevačka, Krapinsko-zagorska, Osječko-baranjska, Varaždinska, Virovitičko-podravska i Vukovarsko-srijemska na području oba podsliva. Kako su podaci Državnog zavoda za statistiku sistematizirani prema županijama, bruto domaći proizvod po vodnim područjima i podslivovima za 2018. godinu su procijenjeni prema broju stanovnika iz 2018. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Vodno područje rijeke Dunav (VPD) | Jadransko vodno područje (JVP) i teritorijalno more |
| Socio-ekonomske prilike | Za 2012. godinu je BDP na vodnom području procijenjen na 228.773 milijuna kuna (30.363 milijuna eura) ili 78.740 kuna (10.451 euro) po stanovniku, što je neznatno više od hrvatskog prosjeka. Unutar vodnoga područja postoje izrazite regionalne razlike, vidljive i na razini podslivova.  Na cijelom vodnom području zaposleno je nešto više od 950 tisuća osoba. Prosječna mjesečna neto plaća zaposlenih u pravnim osobama iznosi 5.505 kuna (731 euro), što je neznatno iznad državnog prosjeka. | Za 2012. godinu je BDP na vodnom području procijenjen na 101.683 milijuna kuna (13.496 milijuna eura) ili 73.712 kuna (9.783 eura) po stanovniku, što je nešto niže od hrvatskog prosjeka. Unutar vodnoga područja postoje izrazite regionalne razlike.  Na cijelom vodnom području zaposleno je oko 430 tisuća osoba. Prosječna mjesečna neto plaća zaposlenih u pravnim osobama iznosi 5.311 kuna (705 eura) i nešto je niža od državnog prosjeka. |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/88554.jpg)

Sl. A.13 Osnovni socioekonomski podaci

Broj zaposlenih u Republici Hrvatskoj je u 2019. godini prešao 1.555.000, a neto plaća je u razdoblju od 2016. godine do 2019. godine porasla s 756 eura na 817 eura.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/88569.jpg)

Sl. A.14 Promjena broja zaposlenih (izvor: Državni zavod za statistiku, Statistika u nizu:
 Zaposlenost i plaće, Zaposleni pregled za Republiku Hrvatsku, 28. kolovoza 2020.)

Tab. A.6 Osnovni pokazatelji o naseljenosti i urbaniziranosti vodnih područja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veličina naselja | 2011. | | | 2018. | | | promjena broja  stanovnika | 2011. | | | 2018. | | | promjena broja  stanovnika |
| broj naselja | broj  stanovnika | prosječan broj  stanvnika | broj naselja | broj  stanovnika | prosječan broj  stanovnika | broj naselja | broj  stanovnika | prosječan broj  stanovnika | broj naselja | broj  stanovnika | prosječan broj  stanovnika |
|  | Republika Hrvatska (RH) | | | | | | |  |  |  |  |  |  |  |
| do 49 | 1.756 | 36.611 | 21 | 1.907 | 39.303 | 21 | 107 % |  |  |  |  |  |  |  |
| 50 – 199 | 2.355 | 267.496 | 114 | 2.363 | 264.758 | 112 | 99 % |  |  |  |  |  |  |  |
| 200 – 499 | 1.457 | 462.614 | 318 | 1.381 | 435.930 | 316 | 94 % |  |  |  |  |  |  |  |
| 500 – 1.999 | 967 | 897.679 | 928 | 894 | 822.453 | 920 | 92 % |  |  |  |  |  |  |  |
| 2.000 – 9.999 | 182 | 698.261 | 3.837 | 173 | 652.653 | 3.773 | 93 % |  |  |  |  |  |  |  |
| 10.000 – 14.999 | 13 | 154.182 | 11.860 | 13 | 156.128 | 12.010 | 101 % |  |  |  |  |  |  |  |
| 15.000 – 49.999 | 18 | 463.727 | 25.763 | 17 | 462.797 | 27.223 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |
| 50.000 – 149.999 | 6 | 449.035 | 74.839 | 5 | 379.930 | 75.986 | 85 % |  |  |  |  |  |  |  |
| preko 150.000 | 2 | 855.284 | 427.642 | 2 | 862.294 | 431.147 | 101 % |  |  |  |  |  |  |  |
| Ukupno | 6.756 | 4.284.889 | 634 | 6.755 | 4.076.246 | 603 | 95 % |  |  |  |  |  |  |  |
|  | Jadransko vodno područje i Teritorijalno more (JVP) | | | | | | | Vodno područje rijeke Dunav (VPD) | | | | | | |
| do 49 | 565 | 12.925 | 23 | 586 | 13.683 | 23 | 106 % | 1.189 | 23.686 | 20 | 1.319 | 25.620 | 19 | 108 % |
| 50 – 199 | 778 | 86.699 | 111 | 775 | 85.855 | 111 | 99 % | 1.577 | 180.797 | 115 | 1.588 | 178.903 | 113 | 99 % |
| 200 – 499 | 392 | 125.805 | 321 | 377 | 120.320 | 319 | 96 % | 1.065 | 336.809 | 316 | 1.004 | 315.610 | 314 | 94 % |
| 500 – 1.999 | 265 | 261.509 | 987 | 264 | 260.600 | 987 | 100 % | 702 | 636.170 | 906 | 630 | 561.853 | 892 | 88 % |
| 2.000 – 9.999 | 77 | 299.862 | 3.894 | 77 | 291.612 | 3.787 | 97 % | 105 | 398.399 | 3.794 | 96 | 361.041 | 3.761 | 91 % |
| 10.000 – 14.999 | 6 | 69.956 | 11.659 | 7 | 85.011 | 12.144 | 122 % | 7 | 84.226 | 12.032 | 6 | 71.117 | 11.853 | 84 % |
| 15.000 – 49.999 | 4 | 98.277 | 24.569 | 3 | 84.862 | 28.287 | 86 % | 14 | 365.450 | 26.104 | 14 | 377.935 | 26.995 | 103 % |
| 50.000 – 149.999 | 3 | 257.315 | 85.772 | 3 | 245.400 | 81.800 | 95 % | 3 | 191.720 | 63.907 | 2 | 134.530 | 67.265 | 70 % |
| preko 150.000 | 1 | 167.121 | 167.121 | 1 | 159.912 | 159.912 | 96 % | 1 | 688.163 | 688.163 | 1 | 702.382 | 702.382 | 102 % |
| Ukupno | 2.091 | 1.379.469 | 660 | 2.093 | 1.347.255 | 644 | 98 % | 4.663 | 2.905.420 | 623 | 4.660 | 2.728.991 | 586 | 94 % |
|  | Područje podsliva Rijeka Dunava i Drave (PSD) | | | | | | | Područje podsliva rijeke Save (PSS) | | | | | | |
| do 49 | 94 | 2.033 | 22 | 119 | 2.834 | 24 | 139 % | 1.095 | 21.653 | 20 | 1.200 | 22.786 | 19 | 105 % |
| 50 – 199 | 263 | 31.183 | 119 | 272 | 32.586 | 120 | 104 % | 1.314 | 149.614 | 114 | 1.316 | 146.317 | 111 | 98 % |
| 200 – 499 | 288 | 93.869 | 326 | 295 | 96.782 | 328 | 103 % | 777 | 242.940 | 313 | 709 | 218.828 | 309 | 90 % |
| 500 – 1.999 | 279 | 254.010 | 910 | 244 | 217.106 | 890 | 85 % | 423 | 382.160 | 903 | 386 | 344.747 | 893 | 90 % |
| 2.000 – 9.999 | 42 | 180.675 | 4.302 | 41 | 170.106 | 4.149 | 94 % | 63 | 217.724 | 3.456 | 55 | 190.935 | 3.472 | 88 % |
| 10.000 – 14.999 | 2 | 24.896 | 12.448 | 1 | 13.780 | 13.780 | 55 % | 5 | 59.330 | 11.866 | 5 | 57.337 | 11.467 | 97 % |
| 15.000 – 49.999 | 4 | 104.409 | 26.102 | 4 | 98.006 | 24.502 | 94 % | 10 | 261.041 | 26.104 | 10 | 279.929 | 27.993 | 107 % |
| 50.000 – 149.999 | 1 | 84.104 | 84.104 | 1 | 79.327 | 79.327 | 94 % | 2 | 107.616 | 53.808 | 1 | 55.203 | 55.203 | 51 % |
| preko 150.000 |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 688.163 | 688.163 | 1 | 702.382 | 702.382 | 102 % |
| Ukupno | 973 | 775.179 | 797 | 977 | 710.527 | 727 | 92 % | 3.690 | 2.130.241 | 577 | 3.683 | 2.018.464 | 548 | 95 % |

Tab. A.7 Osnovni socio-ekonomski pokazatelji za vodna područja (stanje 2018. godina)[12](Procjena na temelju podataka DZS (Priopćenje 12.1.6.: Bruto domaći proizvod za Republiku Hrvatsku, NKPJS-2. razina i županije za razdoblje 2000. – 2012. (ESA 2010), Statistička izvješća 1502 i 1526: Zaposlenost i plaće u 2012./2013.) i HZMO (Statističke informacije br. 1/2012 za osiguranike poljoprivrednike).)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Pokazatelj\* | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika Hrvatska |
| Bruto domaći proizvod (\*106 eura) | 33.732 | 16.252 | 49.984 |
| Bruto domaći proizvod po stanovniku (euro) | 12.063 | 12.360 | 12.262 |
| Bruto domaći proizvod po zaposlenom (euro) | 31.859 | 31.378 | 31.709 |
| Bruto dodana vrijednost (\*106 eura) | 25.756 | 11.447 | 37.203 |
| Udio poljoprivrede (A)\* u BDV | 5,2 | 2,8 | 4,5 % |
| Udio industrije (B-E)\* u BDV | 22,3 | 9,3 | 21,5 % |
| Udio ostalih djelatnosti (F-T)\* u BDV | 72,5 | 87,9 | 74,0 % |
| Broj zaposlenih (stanje 31. ožujka 2012.) | 953.056 | 430.105 | 1.383.161 |
| Prosječna neto plaća (euro) | 731 | 705 | 726 |
| Raspoloživi dohodak kućanstava (\*106 eura)\* |  |  |  |
| Raspoloživi dohodak kućanstava po članu (euro/god.)\* |  |  | 3.677 |
| Udio neto raspoloživog dohotka u BDP-u\* |  |  |  |
| \*Statističko izvješće 1556, objavljeno je 31. srpnja 2015. |  |  |  |

5. PRIRODNE ZNAČAJKE VODA

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/88668.jpg)

5.1. Površinske vode

Površinske vode se razvrstavaju u sljedeće kategorije: tekućice (rijeke), stajaćice (jezera), prijelazne vode, priobalne vode i teritorijalno (otvoreno) more i opisuju se svojim ekološkim i kemijskim stanjem, osim teritorijalnoga mora, gdje je propisano praćenje kemijskoga stanja. Praćenje kemijskog stanja teritorijalnog mora za ograničeni broj pokazatelja u drugom planskom razdoblju (2016. – 2021.) obavljan je u okviru Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem. S obzirom na to da je riječ o ograničenom broju mjernih lokacija (postaja), te ograničenom broju pokazatelja, monitoring kemijskog stanja teritorijalnog mora nije usklađen sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama i Uredbe o standardu kakvoće voda, te ga je u budućem planskom razdoblju (2022. – 2027.) potrebno u potpunosti uskladiti.

Osnovu baze podataka te time i registra vodnih tijela čini topografska podloga Državne geodetske uprave na osnovu koje su u bazu podataka Hrvatskih voda unijeti podaci o oko 67.500 kilometara kopnenih tekućica[13](Tekućice su rijeke prema terminologiji Okvirne direktive o vodama (rivers).) i 167,1 km2 kopnenih stajaćica[14](Stajaćice su jezera prema terminologiji Okvirne direktive o vodama (lakes).). Podaci su digitalizirani s topografskih karata mjerila 1:25.000/1:100.000 i ažurirani u skladu s poznatim promjenama na terenu. Raspolaže se i s podacima od oko 21.000 kilometara vodotoka koji leže izvan teritorija Republike Hrvatske, čiji obuhvat je nužan za praćenje vodnih bilanci.

Tab. A.8 Pregled površinskih voda u Republici Hrvatskoj po kategorijama

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Područje otvorenog mora | Republika Hrvatska |
| Tekućice (rijeke) – ukupno | km | 58.128 | 9.465 |  | 67.593 |
| Tekućice (rijeke) sa slivnom površinom ispod 10 km2 | km | 47.542 | 7.207 |  | 54.749 |
| Tekućice (rijeke) sa slivnom površinom iznad 10 km2 | km | 10.586 | 2.258 |  | 12.844 |
| Stajaćice (jezera) – ukupno (km2) | km2 | 126,57 | 40,56 |  | 167,12 |
| Stajaćice (jezera) s površinom vodnog lica ispod 0,5 km2 | km2 | 1,81 | 0,43 |  | 2,24 |
| Stajaćice (jezera) s površinom vodnog lica iznad 0,5 km2 | km2 | 124,76 | 40,13 |  | 164,89 |
| Prijelazne vode | km2 |  | 128,85 |  | 128,85 |
| Priobalne vode | km2 |  | 13.750 |  | 13.750 |
| Morske vode | km2 |  |  | 17.718 | 17.718 |

Analizom značajki površinskih voda obuhvaćene su tekućice sa slivnom površinom većom od 10 km2 i stajaćice s površinom vodnog lica većom od 0,5 km2. Iznad tih granica nalazi se oko 20 % ukupne duljine svih evidentiranih tekućica i oko 98 % ukupne površine svih evidentiranih stajaćica u Republici Hrvatskoj. Preostalih 80 % duljine evidentiranih tekućica i 2 % površine evidentiranih stajaćica otpada na vrlo mala vodna tijela za koja su preliminarno za potrebe izrade Plana 2022. – 2027. određeni tipovi za »mala vodna tijela«. Tipovi za tekućice određeni na način da je tekućicama slivne površine do 3 km2 dodijeljen tip tekućice u koji se ulijevaju, a tekućicama slivne površine od 3 do 10 km2 koje se ulijevaju u tekućice slivne površine od 10 km2 do 10.000 km2 dodijeljen je preliminarni novi tip tekućica. Uz vrlo mala vodna tijela stajaćica za potrebe izrade Plana 2022. – 2027. preliminarno su određeni i tipovi za morska jezera.

Ova značajna promjena u odnosu na Plan 2016. – 2021.[15](U Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. stanje malih vodnih tijela se ocjenjivalo prema standardima koji vrijede za veće vodno tijelo s kojim su u površinskom kontaktu ili, ako takvog kontakta nema, za najbliže ili najprimjerenije veće vodno tijelo.) je rezultat potrebe jasnijeg odnosno preciznijeg klasificiranja (određivanja) stanja vodnog tijela sukladno rezultatima monitoringa ako takvi postoje, odnosno sukladno rezultatima modeliranja u slučajevima malih vodnih tijela na kojima nije obavljan monitoring stanja voda. Samim time, napravljen je određeni iskorak i prema kvalitetnijem upravljanju vodama malih vodotoka.

Na kontaktnim područjima priobalnog mora i kopna, gdje more značajno utječe na dinamiku kretanja i na kemijske i ekološke značajke slatkih voda javljaju se tzv. prijelazne ili boćate vode. To su vodna tijela kopnenih voda u blizini riječnih ušća, koja su djelomično slana uslijed blizine priobalnih voda, ali se nalaze pod znatnim utjecajem slatkovodnih tokova. Značajnije rijeke gdje je prisutan utjecaj mora su Dragonja, Raša i Mirna u Istri, Rječina u Kvarneru te Zrmanja, Krka, Jadro, Cetina, donji tok Neretve i Ombla u Dalmaciji.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/88771.jpg)

Sl. A.15 Površine prijelaznih voda u jadranskom vodnom području

Ukupna površina prijelaznih voda iznosi oko 130 km2. Prema veličini svoje površine, dominiraju prijelazne vode Neretve (48 %), Zrmanje (37 %), Krke (22 %) i Cetine (16 %), a na sve ostale jadranske rijeke otpada manje od 10 % od ukupne površine svih prijelaznih voda. Pored navedenih rijeka, utjecaj mora zabilježen je i u ušćima rijeka Dubračine i Žrnovnice kod Crikvenice i Strožanca, koje imaju u većem dijelu godine vrlo mali protok pa su vrlo mala vodna tijela i nisu analizirana. Isto vrijedi i za jezero Zmajevo oko kod Rogoznice. U Dalmaciji su određena tri područja površinskih voda (Vransko jezero kod Biograda, Rogozničko jezero i Baćinska jezera) koja bi se na temelju saliniteta mogla svrstati u kategoriju prijelaznih voda. Međutim, ova tri područja se razmatraju u kategoriji jezera. Osim njih utvrđena je i kategorija slanih jezera s tri preliminarna tipa (prema salinitetu i veličini) koja su, u nedostatku sustavnog praćenja, ocijenjena prema prijedlogu klasifikacijskog sustava.

Priobalne vode zauzimaju površinu od 13.750 km2. Obuhvaćaju površinske vode unutar crte udaljene jednu nautičku milju od crte od koje se mjeri širina teritorijalnih voda, a mogu se protezati do vanjske granice prijelaznih voda. Unutrašnju granicu čini crta niske vode uzduž obala kopna i otoka. Primjenom navedenih kriterija za određivanje granice, u području priobalnog mora izostaju pučinski otoci Vis, Biševo i Svetac. Kako postoji potreba efikasne zaštite svih otoka, priobalno područje od 1 NM oko otoka Visa, Biševa i Svetca čini sastavni dio priobalnih voda.

5.1.1. Hidrografske i hidrološke značajke vodnih područja

Sve vode Republike Hrvatske dio su sliva Jadranskog mora ili sliva Crnog mora. Razvodnica (vododijelnica) ta dva sliva prolazi najvišim planinskim vrhovima gorske Hrvatske i predstavlja granicu između: vodnog područja rijeke Dunav i jadranskog vodnog područja.

Raspored površinskih voda (rijeke, jezera, prijelazne i priobalne vode) i podzemnih voda, kao i njihove međusobne veze, određeni su morfološkim i hidrogeološkim značajkama pojedinog područja. Skoro sve veće rijeke na prostoru Republike Hrvatske su pogranični ili prekogranični vodotoci i imaju međudržavni značaj. Glavninu voda najvećih hrvatskih rijeka čine vanjske vode pa su njihova hidrološka obilježja uvjetovana i klimatskim prilikama područja iz kojih dolaze.

Prema prosječnoj vodnoj bilanci (analize 30 – godišnjeg razdoblja) može se reći da područje Hrvatske obiluje vodama, ali raspored količina voda nije povoljan, jer postoji izrazita prostorna i vremenska neravnomjernost u rasporedu vodnoga bogatstva.

Tab. A.9 Osnovni pokazatelji vodnog bogatstva[16](Strategija upravljanja vodama)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pokazatelj | | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika Hrvatska |
| Vode – ukupno | 109 m3/godišnje | 128,38 | 27,94 | 156,32 |
| Vodno bogatstvo – ukupno\* | 109 m3/godišnje | 83,72 | 27,94 | 111,66 |
| Vodno bogatstvo po stanovniku\*\* | m3/godišnje/st. | 30.678 | 20.738 | 27.393 |
| Vlastite vode – ukupno | 109 m3/godišnje | 11,86 | 14,22 | 26,08 |
| Vlastite vode po stanovniku\*\* | m3/godišnje/st. | 4.346 | 10.555 | 6.398 |
| \* uključeno 50 % voda Dunava i Save nizvodno od ušća Une | | | | |
| \*\* vrijednosti korigirane prema procjeni stanovništva iz 2018. godine | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/88907.jpg)

Sl. A.16 Karta specifičnog otjecanja u Republici Hrvatskoj

Poplave koje su se dogodile proteklih godina pokazuju da su pojedini dijelovi državnog područja Republike Hrvatske vrlo ranjivi i to uglavnom zbog djelomično nezavršenih zaštitnih sustava odnosno regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina. Procjenjuje se da poplave potencijalno ugrožavaju oko 15 % državnog kopnenog teritorija, od čega je veći dio zaštićen i omogućava različitu razinu sigurnosti.

Vodno područje rijeke Dunav – Vodno područje rijeke Dunav ima veliku koncentraciju površinskih voda i razgranatu mrežu tekućica, osobito u svom panonskom dijelu. Gustoća hidrografske mreže iznosi 0,3 km/km2 ako se računaju vodotoci sa slivnom površinom većom od 10 km2, odnosno 1,6 km/km2 uzmu li se u obzir svi evidentirani vodotoci.

Najveće rijeke na vodnom području su Dunav, Sava, Drava, Kupa i Mura i imaju vrlo velike slivne površine (više od 10.000 km2). Velike rijeke, sa slivnom površinom od 1.000 do 10.000 km2, su Krapina, Lonja – Trebež, Česma, Ilova – Pakra, Orljava, Biđ – Bosut te Dobra, Korana, Glina i Una na području podsliva rijeke Save i Karašica – Vučica, Baranjska Karašica i Vuka na području podsliva rijeka Drave i Dunava. Osim toga ima 50-ak rijeka na području podsliva rijeke Save i 15-ak rijeka na području podsliva rijeka Drave i Dunava koji imaju srednje veliku slivnu površinu (od 100 do 1.000 km2).

Područje je siromašno prirodnim jezerima. Najpoznatija jezera i nacionalni park su Plitvička jezera, koja čini 16 jezera nanizanih u kaskadi s visinskom razlikom od 133 metra.

Tab. A.10 Osnovni podaci o glavnim rijekama vodnog područja rijeke Dunav (1961. – 1990.)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rijeka | Slivna površina  (km2) | | Duljina  (km) | | | Srednji protok u Hrvatskoj /  najnizvodnija postaja (m3/s) | |
| ukupno | u Hrvatskoj | ukupno | u Hrvatskoj | državna granica (približno)\* |
| Sava | 95.419 | 25.770 | 946 | 510 | 313 | 1.134 | Županja |
| Sutla | 590 | 133 | 92 | 89 | 73 | 7,31 | Zelenjak |
| Krapina | 1.244 | 1.244 | 65 | 65 | - | 12,0 | Kupljenovo |
| Lonja-Trebež | 4.259 | 4.259 | 4.259 | 48 | - | 18,0 | (procjena na ušću) |
| Česma | 2.890 | 2.890 | 96 | 96 | - | 14,1 | Čazma |
| Ilova-Pakra | 1.816 | 1.816 | 96 | 96 | - | 6,99 | Veliko Vukovje |
| Orljava | 1.616 | 1.616 | 97 | 97 | - | 5,12 | Pleternica |
| Biđ-Bosut | 2.913 | 2.375 | 132 | 81 | - | 12,2 | Nijemci |
| Kupa | 10.236 | 8.41 | 294 | 294 | 100 | 201 | Farkašić |
| Dobra | 1.354 | 1.354 | 104 | 104 | - | 34,8 | Donje Stative |
| Korana | 2.297 | 2.049 | 134 | 134 | 23 | 28,8 | Velemerić |
| Mrežnica | 980 | 980 | 63 | 63 | - | 26,6 | Mrzlo Polje |
| Glina | 1.418 | 967 | 100 | 100 | 18 | 18,2 | Glina |
| Sunja | 482 | 482 | 77 | 77 | - | 2,91 | Sunja |
| Una | 0.368 | 1.686 | 212 | 116 | 101 | 221 | Kostajnica |
| Dunav | 816.950 | 9.135 | 2.857 | 138 | 130 | 2.852 | Erdut |
| Drava | 41.238 | 7.015 | 749 | 323 | 136 | 552 | Belišće |
| Mura | 14.149 | 473 | 493 | 83 | 79 | 170 | Mursko Središće |
| Karašica-Vučica | 2.347 | 2.347 | 150 | 150 | - | 2,60 | Beničanci |
| Vuka | 1.260 | 1.260 | 126 | 126 | - | 3,14 | Tordinci |
| \* Približan podatak, odnosi se na dionice rijeka na kojima državna granica ide koritom rijeke ili blizu korita rijeke ili više puta presijeca tok rijeke | | | | | | | |

Hidrološka obilježja najvećih rijeka na vodnom području uvjetovana su klimatskim prilikama područja iz kojih dolaze. Rijeka Sava ima obilježja kišno – sniježnog režima, a kod Drave dominira sniježno – glacijalna komponenta.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Podsliv rijeke Save (u tablicama označeno kao PSS) | Podsliv rijeka Drave i Dunava (u tablicama označeno kao PSD) |
| Najniži vodostaji | Najčešće u kolovozu i rujnu, ali i u veljači i listopadu na Savi i većim pritocima uočljiva tendencija sniženja najnižih godišnjih vodostaja, odnosno sniženja dna korita, zbog čega se snižavaju i razine podzemne vode. | Na Dravi, Muri i Dunavu u zimskim mjesecima, a na pritocima uglavnom ljeti svi minimalni vodostaji imaju tendenciju sniženja. Na Dravi su izražena dnevna kolebanja vodostaja, uzrokovana nestacionarnim pogonom izgrađenog niza hidroelektrana, napose kod manjih voda. |
| Najviši vodostaji | Najčešće od listopada do prosinca, a na manjim vodotocima i u srpnju i kolovozu, što je posljedica ljetnih pljuskova. | Na Dravi, Muri i Dunavu u ljetnim mjesecima, a na pritocima i u zimskim i u ljetnim mjesecima. |
| Najmanji protoci | Na Savi i Kupi od kolovoza do studenoga. | Na Dunavu u studenome, na Dravi i Muri u siječnju, a na pritocima uglavnom u ljetnim mjesecima. |
| Najveći protoci | Na Savi i Kupi od listopada do prosinca, a na manjim pritocima u proljeće i ljeto. | Na Dravi u ljetnim mjesecima, a na pritocima najčešće u zimskim, a samo katkad u ljetnim mjesecima.  Tijekom dvadesetog stoljeća došlo je do znatnog povećanja maksimalnih protoka Drave na ulazu u Hrvatsku, zbog postupne izgradnje niza hidroelektrana u uzvodnim državama. |
| Temperatura | Najniže u siječnju i veljači, najviše u srpnju i kolovozu. | Najniže u siječnju, najviše u kolovozu. |
| Pojava leda | Na Savi i većim pritocima u zimskim mjesecima povremeno dolazi do zamrzavanja vode bilo u obliku ledohoda ili ledostaja. | Na Dravi i Dunavu u zimskim mjesecima dolazi do zamrzavanja vode (ledohod i ledostaj) te je potrebno korištenje ledolomaca kako bi se osigurala protočnost. |

Zbog velike količine tranzitnih voda, vodno područje rijeke Dunav obiluje vodom. Prema prosječnoj vodnoj bilanci (razdoblje 1960. – 1990.), ukupni vodni resursi vodnog područja iznose oko 84\*109 m3 godišnje (oko 29.000 m3/god po stanovniku), što predstavlja tri četvrtine ukupnih vodnih resursa Republike Hrvatske. Na samom području formira se oko 12\*109 m3 vlastitih voda (oko 4.000 m3/god po stanovniku). Kako su prirodni činitelji koji sudjeluju u stvaranju otjecanja različiti diljem područja, i otjecanje je različito. Najmanje otjecanje je u nizinama istočne Slavonije (oko 20 %), zbog relativno niskih oborina i velikog isparavanja, a najveće u planinskom području Gorskoga kotara, gdje otječe preko 50 % oborina.

Tab. A.11 Obnovljivi vodni resursi vodnog područja rijeke Dunav, dugogodišnje srednje vrijednosti (109 m3/god)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | PSS | PSD | VPD | Republika Hrvatska |
| Prosječna oborina | 27,8 | 7,3 | 35,2 | 65,7 |
| Realna evapotranspiracija | 17,5 | 5,8 | 23,3 | 39,6 |
| Vlastiti vodni resursi | 10,4 | 1,5 | 11,9 | 26,1 |
| Količina vode koja ulazi u Hrvatsku s teritorija susjednih država\* | 19,1 | 52,8 | 71,9 | 86,1 |
| Ukupni slatkovodni resursi | 29,5 | 54,3 | 83,8 | 112,2 |
| \*Uključeno 50 % ulaznih voda Dunava i dotoka u Savu od Une nizvodno |  |  |  |  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Podsliv rijeke Save | Podsliv rijeka Drave i Dunava |
| razina zaštite od štetnog djelovanja voda | Od velikih voda rijeke Save odgovarajuće je nasipima zaštićeno samo područje Grada Zagreba (1.000-godišnja razina sigurnosti).  Nezaštićeno je ostalo područje uz Savu uzvodno od Zagreba prema slovenskoj granici (5.700 ha) gdje su nasipi samo dijelom izgrađeni.  Sustav Srednje posavlje izravno štiti od poplava prostor uz Savu između Podsuseda i Stare Gradiške te uz Kupu nizvodno od ušća Dobre gdje su najslabije zaštićeni najniži dijelovi gradskog područja Siska i Karlovca. | Zaštita od poplavnih voda Dunava, Drave i Mure omogućena je izgradnjom višenamjenskih akumulacija i obrambenih nasipa te zadržavanjem širokih inundacijskih pojasa uz vodotoke.  Nasipi su završeni gotovo na svim područjima gdje su potrebni, osim na nekim dionicama uz stara korita hidroelektrana Varaždin, Čakovec i Dubrava te uz rijeku Vučicu i na manjem dijelu Baranje. Kod zadnje pojave velikih voda pokazalo se da na nekim dionicama postojeće nasipe treba rekonstruirati jer nemaju zadovoljavajuću visinu i dimenzije. |
|  | Zbog redukcije vršnih protoka poplavnih valova u nizinskim retencijama, sustav Srednje posavlje ima ključnu važnost i u zaštiti od poplava slavonske dionice Save nizvodno od Stare Gradiške te u zaštiti od poplava u susjednim državama Bosni i Hercegovini i Srbiji. Zaštita od poplava zasnovana na nizinskim retencijama i ekspanzijskim površinama omogućila je zadržavanje vrijednosti ekosustava na širokim poplavnim površinama Lonjskog i Mokrog polja. Izgrađeni dijelovi odteretnog kanala Lonja – Strug (početna i završna dionica) koriste se zajedno s okolnim prirodnim vodotocima za transport upuštenih voda i punjenje.  Na slivu Save je provedena rekonstrukcija i izgradnja savskih nasipa kako bi se postigla 100 – godišnja sigurnost zaštite. Oko 70 % ukupne dužine nasipa uz rijeku Savu i uz njene pritoke do uspornog djelovanja vodostaja Save ima potrebno nadvišenje od 1,20 m iznad 100 – godišnje velike vode. Na području donje i srednje Save ostalo je nekoliko kraćih dionica savskih nasipa koje još treba rekonstruirati, u prvom redu dionica duž lijeve obale od Trebeža do Dubrovčaka i dionica duž desne obale uzvodno od Siska koje nisu dovoljno visoke jer su bile izvedene prema drugačijim kriterijima zaštite.  Na slivovima većih pritoka rijeke Save zaštitni sustavi nisu dovršeni ili ih nema. Uglavnom su zaštićeni gradovi i veća naselja, dok poljoprivredne površine učestalo plave. Svega 36 % područja je zaštićeno, a na ostalim dijelovima zaštitni objekti ili nisu izgrađeni ili imaju nizak stupanj zaštite, najčešće 5 do 25 – godišnje razine sigurnosti. Nakon djelomično izgrađenog zaštitnog sustava kojeg čini 19 brdskih retencija dijelovima grada Zagreba prijeti i dalje opasnost od medvedničkih bujica kod velikih voda iznad 20 do 50 – godišnjeg povratnog razdoblja. | Izgradnjom i kasnijim rekonstruiranjima obrambenih nasipa Drava – Dunav i Zmajevac – Kopačevo omogućena je učinkovita zaštita Baranje od 100-godišnjih velikih voda Drave i Dunava, ali i očuvanje širokih poplavnih površina uz ušće Drave u Dunav čime je poboljšana i zaštita od poplava na nizvodnom području uz Dunav.  Poseban problem kod zaštite od poplava na Dunavu i donjoj Dravi čini pojava ledostaja. Za uklanjanje ledenih čepova koji ometaju nesmetano protjecanje vode i mogu prouzročiti ledenu poplavu angažiraju se brodovi ledolomci (trostrani hrvatsko-mađarsko – srpski vodnogospodarski sporazum).  Na brojnim bujičnim pritokama zaštitni sustavi nisu izgrađeni. Bujične poplave najčešće ugrožavaju naselja i poljoprivredne površine u Međimurju, Podravini i Podunavlju. Sustavi zaštite od brdskih voda dijelom su izgrađeni samo na slivovima na području Međimurja i Županijskog kanala, najčešće 5 do 25 – godišnje razine sigurnosti, dok na ostalim područjima postoje samo pojedinačne regulacijske i zaštitne vodne građevine koje ne mogu osigurati primjerenu zaštitu nizinskih dijelova. |
| priroda | Retencijski prostori u Lonjskom i Mokrom polju proglašeni su parkom prirode Lonjsko polje – očuvanje biološke raznolikosti područja bez negativnih posljedica na životne uvjete lokalnog stanovništva. | Sustav obrane od poplava koncipiran je tako da su očuvane široke poplavne površine uz ušće Drave u Dunav što ima povoljan utjecaj na prirodni režim voda u Parku prirode Kopački rit. |
| postojeće regulacijske i zaštitne vodne građevine | – nasipi uz vodotoke I. reda različite razine zaštite, ukupne duljine oko 1.600 km  – nasipi uz vodotoke II. reda različite razine zaštite, ukupne duljine oko 200 km  – višenamjenske akumulacije (Lokve na Lokvarki, Pakra na Pakri, Vonarje na Sutli) ukupnog volumena 73 hm3  – brdske retencije ukupnog volumena 2,5 hm3  – 5 velikih nizinskih retencija (Lonjsko polje, Mokro polje, Kupčina, Zelenik i Jantak) ukupnog volumena oko 1.590 hm3  – 2 ustave (Prevlaka i Trebež) i dva preljeva (Jankomir i Košutarica) za distribuciju velikih voda u nizinske retencije  – 3 velika odteretna kanala (Odra, Lonja – Strug i Kupa – Kupa) ukupne duljine oko 65 km  – spojni kanali Zelina – Lonja – Glogovnica – Česma i Ilova – Pakra  – lateralni kanali za prikupljanje brdskih voda ukupne duljine oko 530 km | – nasipi uz vodotoke različite razine zaštite  – 3 višenamjenske akumulacije na Dravi (Dubrava, Čakovec i Varaždin) ukupnog volumena 165 hm3  – brdske retencije ukupnog volumena 8,3 hm3  – lateralne kanale za prikupljanje brdskih voda ukupne duljine oko 59 km  – 3 derivacijska kanala na hidroelektranama Dubrava, Čakovec i Varaždin |
| regulacijske i zaštitne vodne građevine – izgradnja u tijeku | – nasipi uz Kupu i Koranu na području Gornjeg Mekušja kod Karlovca, ukupne duljine 4,3 km (zaštita uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda)  – južni nasip retencije Lonjsko polje, duljine 8 km  – preljev Palanjek na savskom nasipu  – obaloutvrda Save na području naselja Palanjek kod Siska  – uređenje korita rijeke Pakre na dionici duljine 2,8 km  – obaloutvrda Save u Štitaru i Mlaki  – desni nasip Save od Sunjskog Selišta do ušća Graduše nizvodno od Siska duljine 10 km  – prag u koritu rijeke Gline u Glini |  |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89028.jpg)

Sl. A.17 Postojeći sustav zaštite od poplava na slivu Save, Drave i Dunava

Načelno se može reći da na vodnom području rijeke Dunav, odgovarajući stupanj zaštite od velikih voda rijeka imaju samo veći gradovi. Obrana od poplava pritoka uglavnom nije riješena na odgovarajući način, dok razina zaštite od plavljenja brdskim vodama ne prelazi 5 do 25 godišnje povratno razdoblje.

Jadransko vodno područje – Jadransko more je zatvorenoga tipa, ukupne površine oko 138.600 km2 (zajedno s otocima). Ukupni volumen Jadranskog mora iznosi oko 35.000 km3, što čini 4,6 % volumena Sredozemnog mora. Prosječna širina Jadranskog mora iznosi oko 160 km, a najveća izmjerena dubina je 1.233 m. Obale Jadranskog mora dijeli šest priobalnih država: Italija, Slovenija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Albanija. Još pet susjednih država svojim malim dijelom pripada slivu Jadranskog mora. Dio Jadranskog mora koji pripada Republici Hrvatskoj je prostor istočne obale, koja se prostire od Prevlake na jugu do rta Savudrije na zapadu, uključujući sve otoke, otočiće i hridi duž obale, te otočje Palagruža. Karakteristika hrvatske obale su visoke planine koje se uz nju pružaju, osim u prostoru Zadra i zapadne Istre.

Republika Hrvatska raspolaže s 31.067 km2 morskoga teritorija i dodatnih 23.870 km2 gospodarskog pojasa mora. Razvedena obala i duga obalna crta razlog su što Hrvatska ima obilje priobalnih voda. Razvedenost obale je posljedica potapanja planinskih reljefnih oblika zbog otapanja leda nakon zadnjeg ledenog doba kada se razina mora izdigla 100 m pa su vrhovi nekadašnjih planina postali otoci, a doline zaljevi i morski prolazi. Jadransko more je pretežno plitko. Sjeverno od Pule dubina mora ne prelazi 50 m, a sjeverno od Zadra 100 m. U južnom dijelu Jadranskog mora smještena je južno-jadranska kotlina u kojoj dubina naglo opada. Jadran je relativno toplo more s temperaturama koje se ne spuštaju ispod 11°C, a prozirnost mu je velika. Morske struje su u Jadranskom moru tople i teku uz hrvatsku obalu od juga prema sjeveru, a uz talijansku od sjevera prema jugu. Morske mijene nisu pretjerano izražene.

Jadransko vodno područje je siromašno kopnenom površinskom vodom, ali postoje značajni podzemni tokovi kroz krške sustave. Glavnina oborinskih voda ponire u dublje slojeve, do nepropusnih horizonata gdje se nalaze ležišta podzemne vode i stalni krški izvori. Vodotoci se javljaju u predjelima slabije izraženih krških fenomena, gdje ima aluvijalnih naplavina i gdje podzemna cirkulacija nije duboka. Na otocima zapravo nema površinskih voda, osim povremenih bujičnih tokova ili rijetkih izvora, obično malog kapaciteta. Iznimka je jezero Vrana na otoku Cresu, najveće prirodno jezero u Hrvatskoj. More uz obalu obiluje vruljama.

Tab. A.12 Osnovni podaci o glavnim rijekama jadranskog vodnog područja (1961. – 1990.)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rijeka | Slivna površina (km2) | | Duljina (km) | | | Srednji protok u  Hrvatskoj/ najnizvodnija postaja  (m3/s) | |
| Ukupno | U Hrvatskoj | Ukupno | U Hrvatskoj | Granica  (približno)\* |
| Dragonja | 141 | 55,6 | 26 | 12 | 12 | 1,30 | Plovanija |
| Mirna | 541 | 494 | 53 | 53 | - | 7,91 | Portonski most |
| Raša | 279 | 279 | 23 | 23 | - | 1,60 | Podpićan |
| Boljunčica | 230 | 230 | 33 | 33 | - | 0,956 | Čepić |
| Rječina | 360 | 300 | 19 | 19 | - | 12,9 | Sušak |
| Lika | 1.014 | 1.014 | 77 | 77 | - | 7,33 | Bilaj |
| Gacka | 584 | 584 | 61 | 61 | - | 13,3 | Čovići |
| Zrmanja | 1.379 | 1.379 | 69 | 69 | - | 37,0 | Jankovića Buk |
| Krka | 2.657 | 2.657 | 72 | 72 | - | 54,6 | Skradinski Buk |
| Cetina | 4.145 | 1.531 | 104 | 104 | - | 99,0 | Gardunska mlinica |
| Neretva | 10.520 | 280 | 215 | 22 | - | 342 | Metković |
| \* Približan podatak, odnosi se na dionice rijeke na kojima granica ide koritom rijeke ili blizu korita rijeke | | | | | | | |

Najveća rijeka koja utječe u Jadransko more je Neretva, sa slivnom površinom od 10.520 km2 (vrlo velika rijeka). Glavnina (preko 95 %) sliva Neretve nalazi se u Bosni i Hercegovini pa su njena hidrološka obilježja uvjetovana klimatskim prilikama područja iz kojeg dolazi. Hrvatskoj pripada samo najnizvodniji dio riječnoga sliva (delta Neretve). Četiri velike rijeke jadranskoga sliva (1.000 do 10.000 km2): Lika, Zrmanja, Krka i Cetina i 40 – ak srednje – velikih rijeka (100 do 1.000 km2) su cijelom svojom duljinom u Hrvatskoj. Za Cetinu je karakteristično da joj je veći dio sliva u Bosni i Hercegovini.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89124.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89134.jpg)

Sl. A.18 Sustav zaštite od poplava na slivovima jadranskog vodnog područja

Tab. A.13 Pregled hidroloških značajki površinskih voda jadranskog vodnog područja

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Istarsko-primorski slivovi | Dalmatinski slivovi |
| Najniži vodostaji | Većina vodotoka u sušnom razdoblju presušuje.  Uočena tendencija sniženja minimalnih godišnjih vodostaja. | Od kolovoza do listopada, kada dio manjih vodotoka presušuje.  Na većini vodotoka nisu uočene sustavne promjene minimalnih godišnjih vodostaja. |
| Najviši vodostaji | Česte pojave izuzetno visokih vodostaja. | Najviši vodostaji zabilježeni u svim mjesecima, najčešće u prosincu.  Uočeno sniženje najviših i srednjih godišnjih vodostaja na Neretvi (Metković), Cetini (Han) i Vrgorskoj Matici (Dusina). |
| Najmanji protoci | Od srpnja do rujna. | U kolovozu. |
| Najveći protoci | Na Rječini i Gackoj u travnju, na Mirni u siječnju, na Lici u prosincu. | U travnju, rjeđe u siječnju i prosincu. |
| Temperatura | Temperaturni režim voda raznolik. | Temperaturni režim voda raznolik. |
| Pojava leda | Moguća iznimno na području Like, na akumulacijama i jezerima ili dijelovima vodotoka bez strujanja vode. | Na nekim vodotocima i jezerima povremeno dolazi do površinskog zamrzavanja vode (primjerice Vransko jezero). |

Prema prosječnoj vodnoj bilanci (razdoblje 1960. – 1990. godina), ukupni slatkovodni resursi jadranskog vodnog područja iznose oko 28\*109 m3 godišnje, što čini 20.600 m3/god po stanovniku. Na samom području formira se 14,2\*109 m3 vlastitih voda ili oko 10.300 m3 vlastitih voda godišnje po stanovniku. Kako su prirodni činitelji koji sudjeluju u stvaranju otjecanja različiti diljem područja i otjecanje je različito. Najveće otjecanje ima planinsko područje krša, gdje otječe preko 50 % palih oborina, a najčešće između 60 % i 70 %, nešto manje primorski dio vodnog područja, a vrlo malo otoci.

Tab. A.14 Obnovljivi vodni resursi jadranskog vodnog područja, dugogodišnje srednje vrijednosti (109 m3/god)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | JVP | Republika Hrvatska |
| Prosječna oborina | 30,5 | 65,7 |
| Realna evapotranspiracija | 16,3 | 39,6 |
| Vlastiti vodni resursi | 14,2 | 26,1 |
| Količina vode koja ulazi u Hrvatsku s teritorija susjednih država | 14,2 | 86,1 |
| Ukupni slatkovodni resursi | 28,4 | 112,2 |

Sustavi zaštite od poplava na slivovima jadranskog vodnog područja pružaju različite razine zaštite ovisno o stupnju izgrađenosti.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Zaštite od poplava na slivovima Sjevernog Jadrana | Zaštita od poplava na slivovima Južnog Jadrana |
| razina zaštite od štetnog djelovanja voda | Izgrađenost sustava za obranu od poplava je najveća na slivnim područjima Mirne i Raše. Najniže locirani gradovi (Buzet i Pazin), naselja i obradive poljoprivredne površine u dolinama Mirne, Dragonje, Raše i Pazinskog potoka još uvijek nisu dovoljno zaštićeni od velikih voda.  Uz rijeku Mirnu čija ukupna duljina zajedno s obuhvatnim kanalima iznosi oko 100 km, izgrađeni nasipi pružaju zaštitu od 25 do 50 – godišnjih velikih voda. Za obranu od poplava na slivu Mirne važnu ulogu ima višenamjenska akumulacija Butoniga, volumena 19,7 hm3, koja može prihvatiti i reducirati 1.000 – godišnji vodni val.  Uz rijeku Rašu, čija duljina zajedno s obuhvatnim kanalima iznosi oko 68 km, nasipi štite od velikih voda 25 do 50 – godišnjeg povratnog razdoblja.  Na Ličkom području izgrađenost sustava zaštite od poplava je mala i vezana je uz funkcioniranje postojećih objekata i postrojenja hidroelektrane Senj. Poplave ugrožavaju brojne poljoprivredne površine i infrastrukturne objekte na širem području Otočca koje je nedovoljno branjeno od poplavnih voda Gacke i njenih pritoka, te na širem području Gospića i Kosinjskom polju koje je nezaštićeno od velikih voda Like i njenih pritoka.  Brojne bujice ugrožavaju gradove, naselja, prometnice i poljoprivredne površine na zapadnoj obali Istre, Kvarnera i kvarnerskim otocima. Na kvarnerskom području opasnost prijeti i od zatrpavanja vodotoka klizištima (kanjon Rječine i Vinodolska dolina) koja mogu proizvesti poplave većih razmjera. Naselja i Jadransku magistralnu cestu duž čitavog područja od Senja prema Starigrad Paklenici ugrožavaju bujične vode s padina Velebita | Na slivu Krke je izgrađeni nasip u Kninu, 100 – godišnje razine sigurnosti. Uređenjem korita Krke i njenih pritoka Orašnice i Kosovčice još uvijek nije postignuta odgovarajuća zaštita zaobalja uzvodno od Knina. Zbog ograničenog kapaciteta akumulacije Golubić na Butišnici, dolina Butišnice je i dalje izložena učestalom plavljenju bujičnih voda.  Na rijeci Zrmanji izgrađene obaloutvrde štite centralne dijelove grada Obrovca od 100 – godišnjih poplavnih voda. U srednjem toku Zrmanje obrambenim nasipom se brane od poplava meliorirane površine Žegarskog polja.  Opće stanje zaštite od poplava na slivu Cetine je zadovoljavajuće. Za obranu od poplava važnu ulogu ima višenamjenska akumulacija Peruća, volumena 565 hm3, izgrađena kao dio hidroenergetskog sustava sliva Cetine koji se proteže i na državni teritorij susjedne Bosne i Hercegovine.  Velike vode Neretve koje dolaze s uzvodnog dijela sliva pod direktnim su utjecajem rada hidroelektrana i akumulacija u susjednoj Bosni i Hercegovini. Nasipi uz rijeku Neretvu i njen lijevi ogranak Malu Neretvu najvećim dijelom imaju dvostruku ulogu, odnosno služe i za promet i za obranu od poplava. Korito rijeke Neretve je uređeno cijelom dužinom od Metkovića do mora, kao i korito Male Neretve. Na početku i završetku toka Male Neretve izgrađene su dvije brane s ustavama i brodskom prevodnicom. Brana na početku toka u Opuzenu kontrolira ulaz voda iz Neretve, a brana na ušću sprječava prodor slane, morske vode u Malu Neretvu i njezino priobalje, te kontrolira otjecanja vode iz zaobalja. Kod velikih voda se zatvaraju svi propusti (ustave) u lijevom i desnom nasipu uz rijeku Neretvu nizvodno od Metkovića, osim ušća Norina i Crne Rijeke na desnoj obali. Velike vode Neretve ulaze kroz ušće Norina u močvarno područje Vid – Norin i poplavljuju ga. Pri opadanju vodostaja Neretve dolazi do istjecanja vode u rijeku Neretvu i pražnjenja područja Vid – Norin.  Melioracijske površine se štite od 100 – godišnjih velikih voda Neretve |
| postojeće regulacijske i zaštitne vodne građevine | – regulirana (uređena) korita vodotoka I. reda, ukupne duljine oko 187 km  – nasipe uz vodotoke I. i II. reda različite razine zaštite  – višenamjenske akumulacije (Kruščica i Gusić polje na slivovima Like i Gacke, Butoniga na slivu Mirne, Letaj na Boljunčici, Valići na Rječini Lepenica na Lepenici), ukupnog volumena 180 hm3 brdske retencije ukupnog volumena 0,4 hm3  – lateralne kanale za prikupljanje brdskih voda ukupne duljine oko 271 km  – 2 odvodna tunela ukupne duljine 6,2 km | – uređena korita vodotoka 30,6 km  – nasipi uz vodotoke 102 km  – morski nasipi 2,6 km  – lateralni kanali 35,2 km  – obaloutvrde 4,4 km  – ustave 32  – brane s prevodnicama 2  – probijeno sedam odvodnih tunela ukupne duljine 11,1 km (Rastok, Vrgorac, Baćina, Blato, Konavle, Tinj, Bokanjac) i jedan tunel na teritoriju BiH (Petnik u Imotsko – Bekijskom polju), prokopani odvodni i lateralni kanali, podignuti nasipi, formirana retencija Prološko Blato, volumena 11,4 hm3, postavljene ustave |
| regulacijske i zaštitne vodne građevine – izgradnja u tijeku |  | – nasip ukupne duljine 8,2 km (6,3 km u Republici Hrvatskoj, a preostalo u Bosni i Hercegovini) te po jednu crpnu stanicu, regulacijsku ustavu i preljevnu građevinu na teritoriju Republike Hrvatske i na teritoriju Bosne i Hercegovine za obranu od poplava grada Metkovića u desnom zaobalju Neretve od velikih voda 20 – 33 godišnjeg povratnog razdoblja |

5.1.2. Ekološki okvir

Polazište – Ekološko stanje površinskih voda ovisi o nizu čimbenika, prirodnih i antropogeno uvjetovanih. Zbog prirodne biološke raznolikosti uvedena je tipizacija površinskih voda i ocjenjivanje stanja voda s obzirom na relativno odstupanje od tip-specifičnih referentnih uvjeta. Za svaku kategoriju površinskih voda najprije se definiraju tipovi voda sa svojim specifičnim biološkim karakteristikama.

Prvi čimbenik u razvrstavanju u tipove je pripadnost određenoj limnofaunističkoj ekoregiji za kopnene vode odnosno morskoj ekoregiji za prijelazne i priobalne vode. Polazište za nacionalnu regionalizaciju je podjela Europe na 25 kopnenih ekoregija prema Illiesu, relevantnih za tipizaciju rijeka i jezera, i šest morskih ekoregija, za tipizaciju prijelaznih i priobalnih voda. Područje Hrvatske pokrivaju dvije kopnene ekoregije: Panonska (11. – Hungarian lowlands) i Dinaridska (5. – Dinaric western Balkan) i Mediteranska ekoregija za prijelazne i priobalne vode (6. – Mediterranean sea). Granica razdvajanja Panonske i Dinaridske ekoregije prolazi slivom Kupe (crta: Bregana – Samobor – Karlovac – dolina rijeke Korane – granica s Bosnom i Hercegovinom kod Ličkog Petrovog Sela) i utemeljena je na geološkoj i litološkoj podlozi o kojoj ovisi niz fizikalnih i kemijskih obilježja vodenih staništa. Na nacionalnoj razini se Dinaridska ekoregija dijeli na tri subekoregije: Dinaridsku kontinentalnu subekoregiju, Dinaridsku primorsku subekoregiju i Dinaridsku primorsku subekoregiju Istru. Granica razdvajanja Dinaridske kontinentalne subekoregije i Dinaridske primorske subekoregije utemeljena je na orografskoj podlozi (crta: Risnjak (zaobilazeći slivno područje Rječine) – Velebit – sjeverni obronci Dinare (zaobilazeći slivno područje Zrmanje) – granica s Bosnom i Hercegovinom) i odvaja gorsku Hrvatsku od primorske Hrvatske. Granica izdvajanja Dinaridske primorske subekoregije Istre temelji se na limnofaunističkom odvajanju istarskih vodotoka od ostalih vodotoka Dinaridske primorske subekoregije. Zbog uzdizanja visočja Čičarije i Učke u geološkoj prošlosti Istre, hidrološke značajke su bez utjecaja sa sjeveroistoka iz područja Gorskog kotara kao i sa sjevera iz zone visokog krša.

Panonska zavala na sjeveru nastala je tektonskim uleknućem u tercijaru, koje je ispunjavalo Panonsko more, i sastoji se od aluvijalnih i diluvijalnih ravnica nadmorske visine 80 – 135 m n.m. i osamljenih gorskih masiva građenih od uglavnom starijih silicijskih stijena. Generalno gledajući, prevladavaju stijene različite starosti. U prigorskim i gorskim područjima preteže silikatna podloga (metamorfne stijene pretkambija, metamorfne stijene i klastiti paleozoika, magmatske stijene mezozoika te klastični sedimenti miocena), a samo mjestimice se susreću i vapnenačke stijene mezozoika i mlađeg miocena koje pripadaju karbonatnoj podlozi. U nizinskom području Panonske ekoregije prevladavaju aluvijalne naslage koje također pripadaju silikatnoj podlozi.

U Dinaridskoj ekoregiji dominiraju karbonatne stijene mezozoika i starijeg paleogena. Na području kontinentalne subregije na površini su prisutni i stariji paleozojski (karbonsko-permski) i donjotrijaski klastični sedimenti koji pripadaju silikatnoj podlozi (dijelovi Gorskog kotara i Like). U Primorskoj subregiji na površini se pojavljuju naslage eocenskog fliša, koje spadaju u silikatnu podlogu što uvjetuje vodonepropusnost takove podloge. Naslage fliša su diskontinuirano raspoređene jer su pod velikim utjecajem tektonike dinaridskog pružanja (bore i rasjedi). Na području Istre fliš je površinski razvijen u većem obimu, zbog manjeg utjecaja tektonike.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89330.jpg)

Sl. A.19 Karta razgraničenja ekoregija i subekoregija

Za daljnje razvrstavanje unutar ekoregije/subekoregije koristi se određeni broj abiotičkih čimbenika koji određuju osnovna obilježja vodenih staništa i, posljedično, uvjetuju sastav i strukturu vodenih zajednica. U Hrvatskoj je primijenjen tipizacijski sustav B, jer je fleksibilniji i omogućuje definiranje tipologije koja bolje opisuje biološku raznolikost površinskih voda. Ako dodatno testiranje abiotičke tipologije pomoću bioloških podataka sugerira da pojedini »abiotički tipovi« imaju vrlo slične vodene biocenoze, oni će se grupirati u jedan »biotički tip«.

Svakom izdvojenom tipu površinske vode pridružuju se tip – specifične referentne vrijednosti i granice klasa za relevantne elemente kakvoće, koje će biti uporište za ocjenu i razvrstavanje (klasifikaciju) površinskih voda u klase ekološkoga stanja. Riječ je o skupu bioloških i podržavajućih fizikalno – kemijskih i kemijskih te hidromorfoloških elemenata koji u potpunosti definiraju kakvoću strukture i funkcioniranja vodnih ekosustava. Biološki elementi kakvoće se odnose na stanje vodene flore (fitoplankton, makrofita i fitobentos), faune bentičkih beskralježnjaka i riblje faune. Osnovni fizikalno-kemijski i kemijski elementi u velikoj mjeri obuhvaćaju pokazatelje koji se tradicionalno koriste za ocjenu kakvoće voda izloženih unosu onečišćenja, uključujući onečišćenje specifičnim onečišćujućim tvarima koje se ispuštaju u znatnijim količinama. Hidromorfološki elementi kakvoće se odnose na glavne hidrološke i morfološke preduvjete razvoja biotičkih zajednica u vodenim staništima.

Tip-specifični referentni uvjeti opisuju približno prirodno stanje određenog vodenog ekosustava. Tip-specifične granice klasa odražavaju varijabilnost pojedinih elemenata kakvoće i njen utjecaj na ocjenu stanja ekosustava. Definiranje tip-specifičnih referentnih uvjeta je složen zadatak jer, zbog promjena u okolišu uzrokovanih ljudskom djelatnošću, nije jednostavno naći odgovarajuća referentna mjesta, bez značajnijih antropogenih opterećenja, na kojima bi se pouzdano utvrdile referentne vrijednosti elemenata kakvoće za svaki pojedini tip površinske vode. Stoga je za određivanje referentnih uvjeta, uz prostorne i povijesne podatke, u velikoj mjeri korištena i ekspertna procjena.

Tab. A.15 Normirani elementi kakvoće za ocjenu ekološkog stanja površinskih voda

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | Element kakvoće | Tekućice (rijeke) | Stajaćice (jezera) | Prijelazne vode | Priobalne vode |
| Biološki | | Fitoplankton | + | + | + | + |
| Makroalge | N | N | - | + |
| Morske cvjetnice | N | N | + | + |
| Makrofita | + | + | N | N |
| Fitobentos | + | + | N | N |
| Makrozoobentos | + | + | + | + |
| Ribe | + | + | + | N |
| Fizikalno-kemijski i kemijski | | Prozirnost | N | N | + | + |
| Salinitet | + | + | + | + |
| Toplinski uvjeti | + | + | - | + |
| Režim kisika | + | + | + | + |
| Zaslanjenost | + | + | - | - |
| Zakiseljenost | + | + | N | N |
| Hranjive tvari | + | + | + | + |
| Specifične onečišćujuće tvari | + | + | + | + |
| Hidromorfološki | | Hidrološki režim | + | + | + | - |
| Uzdužni kontinuitet | + | N | N | N |
| Morfološki uvjeti | + | + | - | - |
| N | element kakvoće nije primjenjiv za tu kategoriju površinske vode | | | | | |
| - | element kakvoće nije normiran | | | | | |

Standardi za ocjenjivanje kemijskog stanja površinskih voda nisu promijenjeni u odnosu na prvi planski ciklus, jer se i popis tvari mjerodavnih za ocjenu kemijskog stanja (33 prioritetne tvari i osam drugih onečišćujućih tvari proizašlih iz ranije regulative o opasnim tvarima, u nastavku »prioritetne tvari«) i propisani standardi kakvoće za te tvari preuzimaju iz Direktive 2008/105/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o standardima kakvoće okoliša na području politike voda kojom se mijenjaju i slijedom toga ukidaju Direktive Vijeća 82/176/EEZ, 83/513/EEZ, 84/156/EEZ, 84/491/EEZ, 86/280/EEZ, te mijenja Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 348, 24. 12. 2008., u daljnjem tekstu: Direktiva o standardima kakvoće vodnog okoliša).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89475.jpg)

Referentno stanje je prirodno stanje tijela površinske vode bez ili s vrlo malim utjecajem ljudskih aktivnosti (industrija, intenzivna poljoprivreda, urbanizacija, regulacija u svrhu obrane od poplava i zbog unutarnje plovidbe). Za svaki tip tijela površinske vode određeni su referentni uvjeti koji predstavljaju vrijednosti bioloških, osnovnih fizikalno – kemijskih i kemijskih elemenata te hidromorfoloških elemenata kakvoće, koji prate biološke elemente, specifične za određeno tijelo površinske vode u vrlo dobrom ekološkom stanju. Referentni uvjeti (kvalitativni i kvantitativni) određeni su na temelju prostornih i povijesnih podataka, a u najvećoj mjeri na temelju ekspertnih procjena. U Prilogu 1. A. Uredbe o standardu kakvoće voda navedena je normativna definicija kategorije za vrlo dobro ekološko stanje površinskih voda što odgovara normativnoj definiciji za referentne uvjete.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89494.jpg)

Prostorni raspored tipova površinskih voda tekućica, prijelaznih i priobalnih voda

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89563.jpg)

Prostorni raspored tipova stajačica

Sl. A.20 Prostorni raspored tipova površinskih voda (na karti su grupirani tipovi radi bolje preglednosti)

5.1.2.1. Rijeke (tekućice)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89577.jpg)

Tipizacija tekućica provedena je na tekućicama sa slivnom površinom većom od 10 km2. U nacionalnu tipologiju tekućica prema sustavu B uključeni su obavezni i izborni čimbenici, uz podjelu na ekoregije prema sustavu A, koristeći »top down« (na niže) – »bottom up« (na više) pristup. Obavezni čimbenici proizlaze iz implementacije sustava A, a odabir izbornih čimbenika bazira se na hrvatskim ekološkim i faunističkim specifičnostima.

Tab. A.16 Kriteriji za tipizaciju tekućica sa slivnom površinom većom od 10 km2

|  |  |
| --- | --- |
| Abiotički čimbenici za tipizaciju rijeka/tekućica | |
| Obavezni | 1. ekoregija:  – Panonska ekoregija i  – Dinaridska ekoregija  • Dinaridska kontinentalna subekoregija  • Dinaridska primorska subekoregija i  • Dinaridska primorska subekoregija – Istra |
| 2. veličina sliva:  – 10 – 100 km2 – potoci i male tekućice  – 100 – 1.000 km2 – srednje velike tekućice  – 1.000 – 10.000 km2 – velike tekućice i  – > 10.000 km2 – vrlo velike tekućice |
| 3. geološka i litološka podloga:  – silikatna,  – vapnenačka  – miješana silikatno-vapnenačka ili vapnenenačko-silikatna (ovisno o tome koja je više zastupljena), odnosno vapnenačko-flišna  – organogena  – miješana silikatno-organogena i  – miješana vapnenačko-organogena |
|  | 4. nadmorska visina:  – nizinske tekućice (< 200 m)  – prigorske tekućice (200 – 500 m) i  – gorske (planinske) tekućice ili gorski potoci (> 500 m) |
| Izborni | 1. sitne čestice supstrata (< 2 mm)  2. srednje krupne čestice supstrata (> 2 mm)  3. krupni supstrat (> 6 cm)  4. aluvijalne tekućice s malim padom korita  5. tekućice krških polja  6. krške tekućice s padom korita većim od 5 ‰  7. povremene tekućice i  8. krške tekućice s baražnim ujezerenjem |

Interkalibracijski postupak usklađenja nacionalne klasifikacije za rijeke – U procesu utvrđivanja ekološkog stanja vodnih tijela temeljenom na ocjeni bioloških elemenata svaka zemlja članica koristi vlastitu nacionalnu metodologiju ocjene koja prati smjernice Okvirne direktive o vodama (konačan rezultat se prikazuje kao omjer ekološke kakvoće (OEK) koji predstavlja odnos izmjerenih vrijednosti bioloških pokazatelja i vrijednosti bioloških pokazatelja u referentnim uvjetima). Okvirna direktiva o vodama propisuje uspostavu međusobne harmonizacije klasifikacijskog sustava ekološkog stanja kopnenih površinskih voda kroz provedbu interkalibracijskih postupaka. Cilj interkalibracijskog postupka je postizanje dosljednosti i usporedivosti rezultata ocjene sustava monitoringa i ocjene ekološkog stanja za biološke elemente kakvoće među državama članicama Europske unije.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/89850.jpg)

1 Postupak je opisan u CIS vodiču br. 14, – Guidance Document on the Intercalibration Process 2008-2011 (Europska komisija, 2011.).

2 U skladu s procedurom opisanom u CIS vodiču br. 30. – Procedure to fit new or updated classification methods to the results of a completed intercalibration (Europska komisija, 2015.)

Republika Hrvatska je kroz postupak post-interkalibracije revidirala i uskladila tipologiju i nacionalni klasifikacijski sustav ekološkog stanja s normativnim definicijama[17](Detaljnije o provedenom postupku interkalibracije vidjeti izvješće: Razvoj klasifikacijskih sustava za biološke elemente kakvoće i provedba post-interkalibracijskih postupaka, 2021. godina(https://www.voda.hr/sites/default/files/dokumenti/razvoj\_klasifikacijskih\_sustava\_za\_bioloske\_elemente\_kakvoce\_i\_provedba\_post-interkalibracijskih\_postupaka.pdf)).

Temelj klasifikacije ekološkog stanja voda predstavlja tipizacija površinskih voda. U sklopu istraživačkih projekata koji su obuhvaćali analizu bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za biološke elemente u europskim interkalibracijskim tipovima rijeka Panonske i Dinarske ekoregije provedena je interkalibracija klasifikacijskih sustava za nacionalne tipove rijeka koji imaju iste, ili približno iste abiotičke karakteristike sa interkalibracijskim tipovima Istočno-kontinentalne GIG (EC GIG) i Mediteranske GIG (MED GIG), definirane u Odluci (2018/229/EU). Hrvatski dio EC GIG područja dijeli se na Panonsku ekoregiju i Dinaridsku kontinentalnu ekoregiju, a MED GIG područja proteže se Dinaridskom primorskom ekoregijom.

Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja i provedba post-interkalibracijskih postupaka odvijala se putem projekata izrađenih u Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu:

– Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za fitobentos, makrofita i makrozoobentos u europskim interkalibracijskim tipovima rijeka Panonske ekoregije; Analiza utjecaja okolišnih čimbenika i antropogenih opterećenja na biološke elemente kakvoće

– Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za fitobentos, makrofita i makrozoobentos u europskim interkalibracijskim tipovima rijeka Dinaridske ekoregije; Analiza utjecaja okolišnih čimbenika i antropogenih opterećenja na biološke elemente kakvoće i

– Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za ribe u europskim interkalibracijskim tipovima rijeka Panonske i Dinaridske ekoregije; Analiza utjecaja okolišnih čimbenika i antropogenih opterećenja na biološke elemente kakvoće.

Tab. A.17 Opis zajedničkih interkalibracijskih tipova u EC GIG za tekućice u Republici Hrvatskoj

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka tipa | Opis tipa | Ekoregija | Veličina sliva (km2) | Nadmorska visina (m) | Geološka i litološka podloga | Veličina čestica  supstrata |
| R-E2 | Nizinske srednje velike tekućice | 11 i 12 | 100 – 1.000 | < 200 | mješovita | pijesak i mulj |
| R-E3 | Nizinske velike tekućice | 11 i 12 | > 1.000 | < 200 | mješovita | šljunak, pijesak i mulj |
| R-EX5 | Nizinske male tekućice | 11 i 12 | 10 – 100 | < 200 | mješovita | pijesak i mulj |
| R-EX6 | Prigorske male tekućice | 11 i 12 | 10 – 100 | 200 – 500 | mješovita | šljunak |
| R-EX7 | Balkan: prigorske, male, vapnenačke tekućice | 5 | 10 – 100 | 200 – 500 | vapnenačka | šljunak |
| R-EX8 | Balkan: male i srednje velike tekućice, vapnenačko krško izvorište | 5 | 10 – 1.000 |  | vapnenačka | šljunak, pijesak i mulj |

Tab. A.18 Opis zajedničkih interkalibracijskih tipova u MED GIG za tekućice u Republici Hrvatskoj

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka tipa | Opis tipa | Ekoregija | Veličina sliva (km2) | Nadmorska visina (m) | Geološka i litološka podloga | Hidrološki režim |
| R-M1 | Male prigorske tekućice | 5 | 10 – 100 | 200 – 800 | Mješovita (osim silikatne) | Izražene sezonske oscilacije |
| R-M2 | Male do srednje velike nizinske tekućice | 5 | 10 – 1000 | < 400 | Mješovita (osim silikatne) | Izražene sezonske oscilacije |
| R-M5 | Povremene tekućice | 5 |  | 200 – 500 | mješovita | povremeni |

Analizom nacionalne biotičke i abiotičke tipologije utvrđeno je da se određeni biotički tipovi prema abiotičkim karakteristikama trebaju dodatno raščlaniti, kako bi bili svrstani u odgovarajući interkalibracijski tip. Na ovaj način se broj biotičkih tipova povećao s 28 tipova koji su bili uključeni u Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., na 35 tipova, koji su uključeni u ovaj Plan upravljanja vodnim područjima. Od novih 35 biotičkih tipova, za pet tipova je odlučeno da se prema abiotičkim svojstvima ne mogu svrstati niti u jedan interkalibracijski tip (u tablicama označeni s N/A).

Tab. A.19 Tipizacija tekućica (biotički tipovi)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrvatski  tip-2019. | Ekoregija | Naziv tipa | Hrvatski  tip-2013. | Interkalibracijski tip |
| 28 |
| 1 | Panonska | Gorske i prigorske male tekućice | 1 | R-EX6 |
| 2A | Nizinske male tekućice s glinovito – pjeskovitom podlogom | 2A | R-EX5 |
| 2B | Nizinske male tekućice s šljunkovito – valutičastom podlogom | 2B | R-EX5 |
| 3A | Nizinske male aluvijalne tekućice sa šljunkovito – valutičastom podlogom | 3A | R-EX5 |
| 3B | Nizinske male aluvijalne tekućice s glinovito – pjeskovitom podlogom | 3B | R-EX5 |
| 3C | Nizinske srednje velike aluvijalne tekućice s glinovito – pjeskovitom podlogom | 3B | R-E2 |
| 3D | Nizinske velike aluvijalne tekućice s glinovito – pjeskovitom podlogom | 3B | R-E3 |
| 4A | Nizinske srednje velike tekućice | 4 | R-E2 |
| 4B | Nizinske velike tekućice | 4 | R-E3 |
| 4C | Nizinske velike tekućice s izvorištem lociranim u Dinaridskoj ekoregiji | 5A | R-E3 |
| 5B | Nizinske vrlo velike tekućice u silikatnoj i vapnenačkoj podlozi – Donji tok Mure i srednji tok Drave i Save | 5B | R-L2 |
| 5C | Nizinske vrlo velike tekućice u silikatnoj podlozi – Donji tok Drave i Save | 5C | R-L2 |
| 5D | Nizinske vrlo velike tekućice u silikatnoj podlozi – Dunav | 5D | R-L2 |
| 6 | Dinaridska kontinentalna | Gorske i prigorske male tekućice | 6 | R-EX7 |
| 7 | Gorske i prigorske srednje velike i velike tekućice | 7 | R-EX8 |
| 8A | Nizinske srednje velike tekućice | 8 | R-EX8 |
| 8B | Nizinske velike tekućice | 8 | N/A |
| 9 | Gorske i prigorske srednje velike tekućice krških polja | 9 | R-EX8 |
| 10A | Gorske i prigorske male povremene tekućice | 10A | N/A |
| 10B | Gorske srednje velike povremene tekućice | 10B | N/A |
| 11A | Dinaridska primorska | Nizinske i prigorske male tekućice u vapnenačkoj podlozi | 11 | R-M1 |
| 11B | Prigorske male tekućice u vapnenačko – silikatnoj podlozi | 11 | N/A |
| 12 | Prigorske srednje velike i velike tekućice | 12 | R-M2 |
| 13 | Nizinske srednje velike i velike tekućice | 13 | R-M2 |
| 13A | Nizinske velike tekućice s baražnim ujezerenjem | 13A | R-M2 |
| 14A | Nizinske male tekućice kratkih tokova s padom > 5 ‰ | 14 | R-M1 |
| 14B | Nizinske srednje velike tekućice kratkih tokova s padom > 5 ‰ u vapnenačkoj podlozi | 14 | R-M2 |
| 14C | Nizinske srednje velike tekućice kratkih tokova s padom > 5 ‰ u vapnenačko-silikatnoj podlozi | 14 | N/A |
| 15A | Prigorske i nizinske male tekućice krških polja | 15A/15B | R-M1 |
| 15B | Prigorske i nizinske srednje velike tekućice krških polja | 15A/15B | R-M2 |
| 16A | Prigorske male i srednje velike povremene tekućice | 16A | R-M5 |
| 16B | Nizinske male povremene tekućice | 16B | R-M5 |
| 17 | Nizinske i prigorske male tekućice Istre | 17 | R-M1 |
| 18 | Nizinske srednje velike tekućice Istre | 18 | R-M2 |
| 19 | Povremene tekućice Istre | 19 | R-M5 |

Zajedničkim interkalibracijskim tipovima unutar EC GIG-a u Panonskoj ekoregiji i Dinaridskoj kontinentalnoj subekoregiji odgovara 17 postojećih hrvatskih biotičkih tipova i 37 postojećih hrvatskih abiotičkih tipova tekućica. Unutar MED GIG-a u Dinaridskoj primorskoj subekoregiji zajedničkim interkalibracijskim tipovima odgovara 13 postojećih hrvatskih biotičkih tipova i 22 postojeća hrvatska abiotička tipa tekućica.

Za hrvatske tipove koji su svrstani u određeni interkalibracijski tip proveden je post-interkalibracijski postupak. U pojedinim tipovima za određene biološke elemente koji se ne interkalibriraju u okviru GIG (geografska interkalibracijska grupa) obavljeno je usklađivanje metoda prema Okvirnoj direktivi o vodama, kojim je dokazano da sustavi ocjena prate osnovne odrednice i da metoda i konačna ocjena reagira na gradijent pritiska. Post-interkalibracijski postupci usklađenja unutar geografskih područja za neke tipove tekućica nisu provedeni uglavnom zbog velike heterogenosti tekućica koje u njih ulaze te je tako i dio hrvatskih tipova tekućica ostao neobuhvaćen post-interkalibracijskim postupkom.

Pregled interkalibracijskih tipova i hrvatskih tipova s navedenim abiotičkim tipovima je naveden u narednoj, te pregled bioloških elemenata interkalibracijskih tipova za koje nije bilo moguće provesti interkalibracijski postupak su navedeni u narednim tablicama.

Tab. A.20 Zajednički interkalibracijski tipovi i hrvatski tipovi s navedenim abiotičkim tipovima

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tip | Abiotički tip | Novi biotički tip  (2019.) | Biotički tip  (2013.) | Interkalibracijski tip |
| PANONSKA EKOREGIJA | | | | |
| 1. GORSKE I PRIGORSKE MALE TEKUĆICE |  | | | |
| Gorske male tekućice u silikatnoj podlozi | 1A | HR-R\_1 | HR-R\_1 | R-EX6 |
| Prigorske male tekućice u silikatnoj podlozi | 2A | HR-R\_1 | HR-R\_1 | R-EX6 |
| Prigorske male tekućice u vapnenačkoj podlozi | 2B | HR-R\_1 | HR-R\_1 | R-EX6 |
| Prigorske male tekućice u silikatno – vapnenačkoj podlozi | 2C | HR-R\_1 | HR-R\_1 | R-EX6 |
| 2. NIZINSKE MALE TEKUĆICE |  | | | |
| 2.a. S GLINOVITO – PJESKOVITOM PODLOGOM |  | | | |
| Nizinske male tekućice u silikatnoj podlozi | 3A1 | HR-R\_2A | HR-R\_2A | R-EX5 |
| Nizinske male tekućice u silikatno – vapnenačkoj podlozi | 3C1 | HR-R\_2A | HR-R\_2A | R-EX5 |
| Nizinske male tekućice u vapnenačko – organogenoj podlozi | 3F1 | HR-R\_2A | HR-R\_2A | R-EX5 |
| 2.b. SA ŠLJUNKOVITO – VALUTIČASTOM PODLOGOM |  | | | |
| Nizinske male tekućice u silikatnoj podlozi | 3A2 | HR-R\_2B | HR-R\_2B | R-EX5 |
| Nizinske male tekućice u vapnenačkoj podlozi | 3B2 | HR-R\_2B | HR-R\_2B | R-EX5 |
| Nizinske male tekućice u silikatno – vapnenačkoj podlozi | 3C2 | HR-R\_2B | HR-R\_2B | R-EX5 |
| 3. NIZINSKE ALUVIJALNE TEKUĆICE |  | | | |
| 3.a. MALE SA ŠLJUNKOVITO – VALUTIČASTOM PODLOGOM |  | | | |
| Nizinske male aluvijalne tekućice u silikatnoj podlozi | 3A3-2 | HR-R\_3A | HR-R\_3A | R-EX5 |
| 3.b. MALE S GLINOVITO – PJESKOVITOM PODLOGOM |  | | | |
| Nizinske male aluvijalne tekućice u silikatnoj podlozi | 3A3-1 | HR-R\_3B | HR-R\_3B | R-EX5 |
| Nizinske male aluvijalne tekućice u vapnenačkoj podlozi | 3B3-1 | HR-R\_3B | HR-R\_3B | R-EX5 |
| Nizinske male aluvijalne tekućice u organogenoj podlozi | 3D3-1 | HR-R\_3B | HR-R\_3B | R-EX5 |
| Nizinske male aluvijalne tekućice u silikatno – organogenoj podlozi | 3E3-1 | HR-R\_3B | HR-R\_3B | R-EX5 |
| 3.c. SREDNJE VELIKE S GLINOVITO – PJESKOVITOM PODLOGOM |  | | | |
| Nizinske srednje velike aluvijalne tekućice u silikatnoj podlozi | 4A3-1 | HR-R\_3C | HR-R\_3B | R-E2 |
| Nizinske srednje velike aluvijalne tekućice u organogenoj podlozi | 4D3-1 | HR-R\_3C | HR-R\_3B | R-E2 |
| Nizinske srednje velike aluvijalne tekućice u silikatno – organogenoj podlozi | 4E3-1 | HR-R\_3C | HR-R\_3B | R-E2 |
| 3.d. VELIKE S GLINOVITO-PJESKOVITOM PODLOGOM |  |  |  |  |
| Nizinske velike aluvijalne tekućice u silikatno – organogenoj podlozi | 5E3-1 | HR-R\_3D | HR-R\_3B | R-E3 |
| 4. NIZINSKE SREDNJE VELIKE I VELIKE TEKUĆICE |  | | | |
| 4.a. SREDNJE VELIKE |  | | | |
| Nizinske srednje velike tekućice u silikatnoj podlozi | 4A | HR-R\_4A | HR-R\_4 | R-E2 |
| Nizinske srednje velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 4B | HR-R\_4A | HR-R\_4 | R-E2 |
| Nizinske srednje velike tekućice u silikatno – vapnenačkoj podlozi | 4C | HR-R\_4A | HR-R\_4 | R-E2 |
| 4.b. VELIKE |  | | | |
| Nizinske velike tekućice u silikatnoj podlozi | 5A | HR-R\_4B | HR-R\_4 | R-E3 |
| 4.c.VELIKE S IZVORIŠTEM LOCIRANIM U DINARIDSKOJ EKOREGIJI |  | | | |
| Nizinske velike tekućice u silikatnoj podlozi čije je izvorište locirano u Dinaridskoj ekoregiji | 6A | HR-R\_4C | HR-R\_5A | R-E3 |
| 5. NIZINSKE VRLO VELIKE TEKUĆICE |  | | | |
| 5b NIZINSKE VRLO VELIKE TEKUĆICE U SILIKATNOJ I VAPNENAČKOJ PODLOZI – DONJI TOK MURE I SREDNJI TOK DRAVE I SAVE |  | | | |
| Nizinske vrlo velike tekućice u silikatnoj podlozi – donji tok Mure i srednji tok Drave | 7A | HR-R\_5B | HR-R\_5B | R-L2 |
| Nizinske vrlo velike tekućice u vapnenačkoj podlozi – srednji tok Drave i Save | 7B | HR-R\_5B | HR-R\_5B | R-L2 |
| 5c NIZINSKE VRLO VELIKE TEKUĆICE U SILIKATNOJ PODLOZI – DONJI TOK DRAVE I SAVE |  | | | |
| Nizinske vrlo velike tekućice u silikatnoj podlozi – donji tok Drave | 8A-DR | HR-R\_5C | HR-R\_5C | R-L2 |
| Nizinske vrlo velike tekućice u silikatnoj podlozi – donji tok Save | 8A-SA | HR-R\_5C | HR-R\_5C | R-L2 |
| 5d NIZINSKE VRLO VELIKE TEKUĆICE U SILIKATNOJ PODLOZI |  | | | |
| Nizinske vrlo velike tekućice u silikatnoj podlozi – Dunav | 8A-DU | HR-R\_5D | HR-R\_5D | R-L2 |
| DINARIDSKA KONTINENTALNA EKOREGIJA | | | | |
| 6. GORSKE I PRIGORSKE MALE TEKUĆICE |  | | | |
| Gorske male tekućice u vapnenačkoj podlozi | 9B | HR-R\_6 | HR-R\_6 | R-EX7 |
| Gorske male tekućice u silikatno – vapnenačkoj podlozi | 9C | HR-R\_6 | HR-R\_6 | R-EX7 |
| Prigorske male tekućice u vapnenačkoj podlozi | 11B | HR-R\_6 | HR-R\_6 | R-EX7 |
| Prigorske male tekućice u vapnenačko – silikatnoj podlozi | 11C | HR-R\_6 | HR-R\_6 | R-EX7 |
| 7. GORSKE I PRIGORSKE SREDNJE VELIKE I VELIKE TEKUĆICE |  | | | |
| Gorske srednje velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 10B | HR-R\_7 | HR-R\_7 | R-EX8 |
| Gorske srednje velike tekućice u silikatno – vapnenačkoj podlozi | 10C | HR-R\_7 | HR-R\_7 | R-EX8 |
| Prigorske srednje velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 12B | HR-R\_7 | HR-R\_7 | R-EX8 |
| Prigorske velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 13B | HR-R\_7 | HR-R\_7 | R-EX8 |
| Prigorske velike tekućice u vapnenačko – silikatnoj podlozi | 13C | HR-R\_7 | HR-R\_7 | R-EX8 |
| 8. NIZINSKE SREDNJE VELIKE I VELIKE TEKUĆICE |  | | | |
| 8.a. SREDNJE VELIKE |  | | | |
| Nizinske srednje velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 14B | HR-R\_8A | HR-R\_8 | R-EX8 |
| Nizinske srednje velike tekućice u vapnenačko – silikatnoj podlozi | 14C | HR-R\_8A | HR-R\_8 | R-EX8 |
| 8.b. VELIKE |  | | | |
| Nizinske velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 15B | HR-R\_8B | HR-R\_8 |  |
| 9. GORSKE I PRIGORSKE TEKUĆICE KRŠKIH POLJA |  | | | |
| Gorske srednje velike tekućice krških polja u vapnenačkoj podlozi | 10B4 | HR-R\_9 | HR-R\_9 | R-EX8 |
| Prigorske srednje velike tekućice krških polja u vapnenačkoj podlozi | 12B4 | HR-R\_9 | HR-R\_9 | R-EX8 |
| 10. POVREMENE TEKUĆICE |  | | | |
| 10.a. GORSKE I PRIGORSKE MALE |  | | | |
| Gorske male povremene tekućice u vapnenačkoj podlozi | 9B6 | HR-R\_10A | HR-R\_10A |  |
| Prigorske male povremene tekućice u vapnenačkoj podlozi | 11B6 | HR-R\_10A | HR-R\_10A |  |
| 10.b. GORSKE SREDNJE VELIKE |  | | | |
| Gorske srednje velike povremene tekućice u vapnenačkoj podlozi | 10B6 | HR-R\_10B | HR-R\_10B |  |
| DINARIDSKA PRIMORSKA EKOREGIJA | | | | |
| 11. NIZINSKE I PRIGORSKE MALE TEKUĆICE |  | | | |
| 11a.U vapnenačkoj podlozi |  | | | |
| Prigorske male tekućice u vapnenačkoj podlozi | 16B | HR-R\_11A | HR-R\_11 | R-M1 |
| Nizinske male tekućice u vapnenačkoj podlozi | 17B | HR-R\_11A | HR-R\_11 | R-M1 |
| 11b. U vapnenačko-silikatnoj podlozi |  | | | |
| Prigorske male tekućice u vapnenačko – silikatnoj podlozi | 16C | HR-R\_11B | HR-R\_11 |  |
| 12. PRIGORSKE SREDNJE VELIKE I VELIKE TEKUĆICE |  | | | |
| Prigorske srednje velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 18B | HR-R\_12 | HR-R\_12 | R-M2 |
| Prigorske velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 20B | HR-R\_12 | HR-R\_12 | R-M2 |
| 13. NIZINSKE SREDNJE VELIKE I VELIKE TEKUĆICE |  | | | |
| Nizinske srednje velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 19B | HR-R\_13 | HR-R\_13 | R-M2 |
| Nizinske velike tekućice u vapnenačkoj podlozi | 21B | HR-R\_13 | HR-R\_13 | R-M2 |
| 13a. NIZINSKE VELIKE TEKUĆICE S BARAŽNIM UJEZERENJEM |  | | | |
| Nizinske velike tekućice u vapnenačkoj podlozi s baražnim ujezerenjem | 21B7 | HR-R13A | HR-R13A | R-M2 |
| 14. NIZINSKE TEKUĆICE KRATKIH TOKOVA S PADOM > 5 ‰ |  | | | |
| 14a. MALE U VAPNENAČKOJ PODLOZI |  | | | |
| Nizinske male tekućice u vapnenačkoj podlozi s padom > 5 ‰ | 17B5 | HR-R\_14A | HR-R\_14 | R-M1 |
| 14b. SREDNJE VELIKE U VAPNENAČKOJ PODLOZI |  | | | |
| Nizinske srednje velike tekućice u vapnenačkoj podlozi s padom > 5 ‰ | 19B5 | HR-R\_14B | HR-R\_14 | R-M2 |
| 14c. SREDNJE VELIKE U VAPNENAČKO-SILIKATNOJ PODLZI |  |  |  |  |
| Nizinske srednje velike tekućice u vapnenačko-silikatnoj podlozi s padom > 5 ‰ | 19C5 | HR-R\_14C | HR-R\_14 |  |
| 15. MALE I SREDNJE VELIKE TEKUĆICE KRŠKIH POLJA |  | | | |
| 15a. MALE |  | | | |
| Prigorske male tekućice krških polja u vapnenačkoj podlozi | 16B4 | HR-R\_15A | HR-R\_15B | R-M1 |
| Nizinske male tekućice krških polja u vapnenačkoj podlozi | 17B4 | HR-R\_15A | HR-R\_15A | R-M1 |
| 15b. SREDNJE VELIKE |  |  |  |  |
| Prigorske srednje velike tekućice krških polja u vapnenačkoj podlozi | 18B4 | HR-R\_15B | HR-R\_15B | R-M2 |
| Nizinske srednje velike tekućice krških polja u vapnenačkoj podlozi | 19B4 | HR-R\_15B | HR-R\_15A | R-M2 |
| 16. POVREMENE TEKUĆICE |  | | | |
| 16a. PRIGORSKE MALE I SREDNJE VELIKE |  | | | |
| Prigorske male povremene tekućice u vapnenačkoj podlozi | 16B6 | HR-R\_16A | HR-R\_16A | R-M5 |
| Prigorske male povremene tekućice u vapnenačko – silikatnoj podlozi | 16C6 | HR-R\_16A | HR-R\_16A | R-M5 |
| Prigorske srednje velike povremene tekućice u vapnenačkoj podlozi | 18B6 | HR-R\_16A | HR-R\_16A | R-M5 |
| 16b. NIZINSKE |  | | | |
| Nizinske male povremene tekućice u vapnenačkoj podlozi | 17B6 | HR-R\_16B | HR-R\_16B | R-M5 |
| Nizinske male povremene tekućice u silikatno – vapnenačkoj podlozi | 17C6 | HR-R\_16B | HR-R\_16B | R-M5 |
| 17. NIZINSKE I PRIGORSKE MALE TEKUĆICE ISTRE |  | | | |
| Prigorske male tekućice u vapnenačko – flišnoj podlozi Istre | 22C | HR-R\_17 | HR-R\_17 | R-M1 |
| Nizinske izvorišne male tekućice u vapnenačko – flišnoj podlozi Istre | 23C | HR-R\_17 | HR-R\_17 | R-M1 |
| 18. NIZINSKE SREDNJE VELIKE TEKUĆICE ISTRE |  | | | |
| Nizinske srednje velike u vapnenačko – flišnoj podlozi Istre | 24C | HR-R\_18 | HR-R\_18 | R-M2 |
| 19. POVREMENE TEKUĆICE ISTRE |  | | | |
| Povremene nizinske male tekućice u vapnenačko – flišnoj podlozi Istre | 23C6 | HR-R\_19 | HR-R\_19 | R-M5 |

Tab. A.21 Interkalibracija klasifikacijskih sustava bioloških elemenata kakvoće u nacionalnim tipovima tekućica

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/90111.jpg)

Tab. A.22 Značajke tipova rijeka / tekućica sa slivnom površinom većom od 10 km2

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv tipa | Oznaka tipa | Veličina sliva (km2) | Nadmorska visina  (m n.m) | Geološka  podloga | Ekoregija |
| Gorske i prigorske male tekućice | HR-R\_1 | 10 – 100 | 200 – 500 | silikatna | Panonska |
| Nizinske male tekućice s glinovito-pjeskovitom podlogom | HR-R\_2A | 10 – 100 | < 200 | silikatna; organogena; silikatno-karbonatna; organogeno-kar­bonatna | Panonska |
| Nizinske male tekućice s šljunkovito-valutičastom podlogom | HR-R\_2B | 10 – 100 | < 200 | silikatna; karbonatna;  silikatno-karbonatna; | Panonska |
| Nizinske male aluvijalne tekućice sa šljunkovito-valutičastom podlogom | HR-R\_3A | 10 – 100 | < 200 | silikatna | Panonska |
| Nizinske male aluvijalne tekućice s glinovito-pjeskovitom podlogom | HR-R\_3B | 10 – 100 | < 200 | silikatna; karbonatna; organogena;  silikatno-organogena | Panonska |
| Nizinske srednje velike aluvijalne tekućice s glinovito-pjeskovitom podlogom | HR-R\_3C | 100 – 1.000 | < 200 | silikatna; organogena; silikatno-organogena | Panonska |
| Nizinske velike aluvijalne tekućice s glinovito-pjeskovitom podlogom | HR-R\_3D | 1.000 – 10.000 | < 200 | Silikatno-organogena | Panonska |
| Nizinske srednje velike tekućice | HR-R\_4A | 100 – 1.000 | < 200 | silikatna; karbonatna;  silikatno-karbonatna; | Panonska |
| Nizinske velike tekućice | HR-R\_4B | 1.000 – 10.000 | < 200 | silikatna | Panonska |
| Nizinske velike tekućice s izvorištem lociranim u Dinaridskoj ekoregiji | HR-R\_4C | 1.000 – 10.000 | < 200 | silikatna | Panonska |
| Nizinske vrlo velike tekućice – donji tok Mure i srednji tok Drave i Save | HR-R\_5B | > 10.000 | < 200 | silikatna; karbonatna | Panonska |
| Nizinske vrlo velike tekućice – Donji tok Drave i Save | HR-R\_5C | > 10.000 | < 200 | silikatna | Panonska |
| Nizinske vrlo velike tekućice – Dunav | HR-R\_5D | > 10.000 | < 200 | silikatna | Panonska |
| Gorske i prigorske male tekućice | HR-R\_6 | 10 – 100 | 200 – 500 | karbonatna;  silikatno-karbonatna | Dinarska kontinentalna |
| Gorske i prigorske srednje velike i velike tekućice | HR-R\_7 | 100 – 10.000 | 200 – 500 | karbonatna;  silikatno-karbonatna | Dinarska kontinentalna |
| Nizinske srednje velike tekućice | HR-R\_8A | 100 – 1.000 | < 200 | karbonatna | Dinarska kontinentalna |
| Nizinske velike tekućice | HR-R\_8B | 1.000 – 10.000 | < 200 | karbonatna | Dinarska kontinentalna |
| Gorske i prigorske srednje velike tekućice krških polja | HR-R\_9 | 100 – 1.000 | 200 – 500 | karbonatna | Dinarska kontinentalna |
| Gorske i prigorske male povremene tekućice | HR-R\_10A | 10 – 100 | 200 – 500 | karbonatna | Dinarska kontinentalna |
| Gorske srednje velike povremene tekućice | HR-R\_10B | 100 – 1.000 | > 500 | karbonatna | Dinarska kontinentalna |
| Nizinske i prigorske male tekućice u vapnenačkoj podlozi | HR-R\_11A | 10 – 100 | 200 – 500 | karbonatna | Dinarska primorska |
| Prigorske male tekućice u vapnenačko-silikatnoj podlozi | HR-R\_11B | 10 – 100 | 200 – 500 | silikatno-karbonatna | Dinarska primorska |
| Prigorske srednje velike i velike tekućice | HR-R\_12 | 100 – 10.000 | 200 – 500 | karbonatna | Dinarska primorska |
| Nizinske srednje velike i velike tekućice | HR-R\_13 | 100 – 10.000 | < 200 | karbonatna | Dinarska primorska |
| Nizinske velike tekućice s baražnim ujezerenjem | HR-R\_13A | 1.000 – 10.000 | < 200 | karbonatna | Dinarska primorska |
| Nizinske male tekućice kratkih tokova s padom > 5 ‰ | HR-R\_14A | 10 – 100 | < 200 | karbonatna | Dinarska primorska |
| Nizinske srednje velike tekućice kratkih tokova s padom > 5 ‰ u vapnenačkoj podlozi | HR-R\_14B | 100 – 1.000 | < 200 | karbonatna | Dinarska primorska |
| Nizinske srednje velike tekućice kratkih tokova s padom > 5 ‰ u vapnenačko-silikatnoj podlozi | HR-R\_14C | 100 – 1.000 | < 200 | silikatno-karbonatna | Dinarska primorska |
| Prigorske i nizinske male tekućice krških polja | HR-R\_15A | 10 – 100 | 200 – 500 | karbonatna | Dinarska primorska |
| Prigorske i nizinske srednje velike tekućice krških polja | HR-R\_15B | 100 – 1.000 | 200 – 500 | karbonatna | Dinarska primorska |
| Prigorske male i srednje velike povremene tekućice | HR-R\_16A | 10 – 1.000 | 200 – 500 | karbonatna;  silikatno-karbonatna | Dinarska primorska |
| Nizinske male povremene tekućice | HR-R\_16B | 10 – 100 | < 200 | karbonatna;  silikatno-karbonatna | Dinarska primorska |
| Nizinske i prigorske male tekućice Istre | HR-R\_17 | 10 – 100 | 200 – 500 | karbonatno-fliš­na | Dinarska primorska |
| Nizinske srednje velike tekućice Istre | HR-R\_18 | 100 – 1.000 | < 200 | karbonatno-flišna | Dinarska primorska |
| Povremene tekućice Istre | HR-R\_19 | 10 – 100 | < 200 | karbonatno-flišna | Dinarska primorska |

Za potrebe izrade Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. napravljena je i preliminarna tipizacija vrlo malih tekućica (vodotoci od 3 do 10 km2). Identificirano je dodatnih osam tipova značajnih za upravljanje vodama, mada za njih ne postoji obveza izvješćivanja prema Europskoj komisiji zbog cjelovitosti informacije o hidrografskoj mreži dio njih ulazi u izvještajni model. Uz njih detaljnom analizom tipova identificirana su i dva tipa tekućica s površinom većom od 10 km2 koji nisu uključeni u nacionalnu tipologiju, ali su uključeni u razradu klasifikacijskog sustava ocjene stanja površinskih voda tekućica. Vodotoci sa ovim tipovima biti će sadržani u Registru vodnih tijela.

Budući da je preliminara tipizacija tekućica napravljena na osnovu ekspertnih procjena i analiza potrebno je provesti dodatna istraživanja u kojima će se potvrditi tipologija ovih tekućica i razviti odgovarajući klasifikacijski sustav za njih.

Referentni uvjeti i granice klasa – U okviru provedenih znanstvenih istraživanja izvršen je odabir bioloških i pratećih fizikalno-kemijskih, kemijskih i hidromorfoloških elemenata i pokazatelja kakvoće i razvijene su metode koje će se koristiti za praćenje i ocjenu ekološkoga stanja rijeka. Također, određene su referentne vrijednosti i granice klasa za odabrane elemente kakvoće za sve tipove rijeka. Referentne vrijednosti određene su na temelju prostornih i povijesnih podataka te modeliranja, a u manjoj mjeri na temelju ekspertnih procjena (u slučaju makrofita). Razmatrani su i normirani svi biološki elementi kakvoće: fitoplankton, fitobentos, makrofita, makrozoobentos i ribe.

Nakon provedenih i potvrđenih interkalibracijskih postupaka došlo je i do promjena u pojedinim indeksima. Ocjena ekološkog stanja prema fitoplanktonu daje se samo za vrlo velike rijeke (tipovi: HR-R\_5C podtip donji tok rijeke Drave i HR-R\_5D) i koristi se riječni potamoplanktonski indeks, dok je klorofil a, koji se kao indeks koristio u ocjeni u prethodnom planu upravljanja vodnim područjima izuzet iz ocjene. Višegodišnji rezultati analiza su pokazali da se u rijekama Muri, Savi i srednjem toku Drave u vegetacijskoj sezoni ne formira stabilna riječna zajednica fitoplanktona te je usvojeno da na njima fitoplankton nije relevantan biološki element kakvoće. Za ocjenu ekološkog stanja prema fitobentosu koristi se Trofički indeks dijatomeja, a izuzeti su Nedijatomejski indeks i Saprobni indeks, koji su se koristili u ocjeni za prethodni Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. Opterećenje na koje ukazuju navedeni korišteni indeksi za oba biološka elementa kakvoće su hranjive tvari. U klasifikacijskom sustavu za makrozoobentos u modulu koji se odnosi na opterećenje organskim tvarima zadržan je samo Hrvatski saprobni indeks, od ranije korištenih pet metrika, a za modul opće degradacije razvijen je Multimetrijski indeks opće degradacije makrozoobentosa rijeka, umjesto prethodnih devet indeksa. Nacionalna klasifikacija makrofita prethodno je koristila dva indeksa, Referentni indeks koji je zadržan nakon postupaka interkalibracije i Stupanj degradacije određen biocenološkom metodom koji je izuzet iz ocjene. Ocjena ekološkog stanja prema makrofitima ne radi se u tipovima velikih rijeka (HR-R\_5B, HR-R\_5C i HR-R\_5D), jer makrofiti kao biološki element kakvoće nisu relevantni za ove tipove. Za ocjenu ekološkog stanja prema ribama razvijen je Hrvatski multiometrijski indeks za ribe u rijekama, umjesto prethodno korištenog Kvantitativnog indeksa biotičkog integriteta.

Tab. A.23 Normirani biološki elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog stanja rijeka

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | Pokazatelj/indeks kakvoće | Opterećenje na koje ukazuje |
| Fitoplankton | Riječni potamoplanktonski indeks | Opterećenje hranjivim tvarima |
| Fitobentos | Trofički indeks dijatomeja | Opterećenje hranjivim tvarima |
| Makrozoobentos | Hrvatski saprobni indeks | Opterećenje organskim tvarima |
| Multimetrijski indeks opće degradacije makrozoobentosa rijeka | Hidromorfološke promjene / opća degradacija |
| Makrofita | Referentni indeks | Opterećenje hranjivim tvarima / opća degradacija |
| Ribe | Hrvatski multimetrijski indeks za ribe u rijekama | Hidromorfološke promjene / opća degradacija |

Tab. A.24 Normirani podržavajući elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog stanja rijeka

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | | Pokazatelj/indeks |
| Osnovni fizikalno-kemijski | Toplinski uvjeti | Temperatura |
| Salinitet | Salinitet |
| Zakiseljenost | pH |
| Režim kisika | Biološka potrošnja kisika u pet dana (BPK5) |
| Kemijska potrošnja kisika (KPK – Mn) |
| Hranjive tvari | Amonij |
| Nitrati |
| Ukupni dušik |
| Ortofosfati |
| Ukupni fosfor |
| Kemijski | Specifične onečišćujuće tvari | Arsen i njegovi spojevi |
| Bakar i njegovi spojevi |
| Cink i njegovi spojevi |
| Krom i njegovi spojevi |
| Fluoridi |
| Organski vezani halogeni koji se mogu adsorbirati (AOX) |
| Poliklorirani bifenili (PCB) |
| Hidromorfološki elementi kakvoće | Hidrološki režim | Učinci umjetnih građevina u koritu unutar vodnog tijela |
| Učinci promjena širom sliva na obilježja prirodnog protoka unutar vodnog tijela |
| Učinci promjene u dnevnom protoku unutar vodnog tijela |
| Utjecaj građevina i zahvata na povezanost podzemnih i površinskih voda |
| Kontinuitet rijeke | Utjecaj umjetnih građevina na uzdužnu povezanost vodnog tijela s aspekta migracije biote (riba i drugo).  Utjecaj umjetnih građevina na uzdužnu povezanost vodnog tijela s aspekta tijeka sedimenta |
| Morfološki uvjeti | Geometrija korita |
| Podloga |
| Vegetacija i organski ostaci u koritu |
| Interakcija korita i poplavnog područja |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/90268.jpg)

Oko 50 % ukupne dužine svih prirodnih tekućica se nalaze u tipu 2A i 2B (nizinske male tekućice Panonske ekoregije). Deset tipova proteže se na manje od 100 km vodotoka i uglavnom je riječ o nizinskim tekućicama Dinarske primorske ekoregije za koju je karakteristična slabija razvijenost hidrografske mreže. Na jadranskom vodnom području, mada ima znatno slabije razvijenu hidrografsku mrežu, utvrđen je gotovo isti broj tipova rijeka, što upućuje na biološku raznolikost tog područja. Pet tipova koji pripadaju Dinaridskoj kontinentalnoj subekoregiji, zajednički su za oba vodna područja. Mada je riječ o nizinskim malim tekućicama, značajna je i zastupljenost tekućica u tipu 2A i 2B od nešto manje od 60 % ukupne dužine hidrografske mreže za koju postoji obveza izvješćivanja.

Tab. A.25 Duljine prirodnih[18](Sukladno s načelima Okvirne direktive o vodama tekućice mogu razmatrati sa stanovišta posizanja ciljeva okoliša kao prirodne tekućice (stanje) i ukoliko se u nastavku planskog procesa ne pokaže da one iz drugih razloga trebaju biti ocijenjena kao znatno promijenjene odnosno umjetne tekućice. Na taj način se teži postizanju najvišeg standarda u zaštiti vodnog okoliša. Tablica sadrži podatke prirodnih tekućica (nakon provedene analize i određivanja znatno promijenjenih i umjetnih tekućica).) tekućica (rijeka) prema tipovima

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sve prirodne tekućice | | | | | | Prirodne tekućice za koje postoji obveza  izvješćivanja | | | | |
| Tipovi prirodnih tekućica | Podsliv rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno  područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika Hrvatska | Podsliv rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika Hrvatska |
| km | | | | | km | | | | |
| HR-R\_1 | 781 | 2.819 | 3.599 |  | 3.599 | 781 | 2.711 | 3.491 |  | 3.491 |
| HR-R\_2A | 3.782 | 12.703 | 16.485 |  | 16.485 | 3.630 | 12.279 | 15.909 |  | 15.909 |
| HR-R\_2B | 3.725 | 6.518 | 10.243 |  | 10.243 | 3.610 | 6.347 | 9.957 |  | 9.957 |
| HR-R\_3A | 82 |  | 82 |  | 82 | 63 |  | 63 |  | 63 |
| HR-R\_3B | 264 | 1.782 | 2.046 |  | 2.046 | 236 | 1.689 | 1.924 |  | 1.924 |
| HR-R\_3C | 129 | 444 | 573 |  | 573 | 129 | 402 | 531 |  | 531 |
| HR-R\_3D |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| HR-R\_4A | 771 | 1.813 | 2.584 |  | 2.584 | 741 | 1.772 | 2.513 |  | 2.513 |
| HR-R\_4B | 4 | 228 | 232 |  | 232 | 4 | 228 | 232 |  | 232 |
| HR-R\_4C |  | 105 | 105 |  | 105 |  | 105 | 105 |  | 105 |
| HR-R\_5B | 230 | 109 | 339 |  | 339 | 230 | 107 | 337 |  | 337 |
| HR-R\_5C | 102 | 160 | 262 |  | 262 | 102 | 160 | 262 |  | 262 |
| HR-R\_5D | 158 |  | 158 |  | 158 | 158 |  | 158 |  | 158 |
| HR-R\_6 |  | 1.509 | 1.509 | 79 | 1.588 |  | 1.410 | 1.410 | 79 | 1.489 |
| HR-R\_7 |  | 496 | 496 | 24 | 520 |  | 494 | 494 | 24 | 518 |
| HR-R\_8A |  | 110 | 110 |  | 110 |  | 110 | 110 |  | 110 |
| HR-R\_8B |  | 257 | 257 |  | 257 |  | 257 | 257 |  | 257 |
| HR-R\_9 |  | 15 | 15 | 44 | 59 |  | 15 | 15 | 43 | 58 |
| HR-R\_10A |  | 804 | 804 | 710 | 1.514 |  | 757 | 757 | 655 | 1.412 |
| HR-R\_10B |  |  |  | 79 | 79 |  |  |  | 79 | 79 |
| HR-R\_11A |  |  |  | 254 | 254 |  |  |  | 254 | 254 |
| HR-R\_11B |  |  |  | 31 | 31 |  |  |  | 31 | 31 |
| HR-R\_12 |  | 38 | 38 | 256 | 294 |  | 38 | 38 | 255 | 294 |
| HR-R\_13 |  |  |  | 93 | 93 |  |  |  | 91 | 91 |
| HR-R\_13A |  |  |  | 32 | 32 |  |  |  | 32 | 32 |
| HR-R\_14A |  |  |  | 40 | 40 |  |  |  | 40 | 40 |
| HR-R\_14B |  |  |  | 11 | 11 |  |  |  | 11 | 11 |
| HR-R\_14C |  |  |  | 14 | 14 |  |  |  | 14 | 14 |
| HR-R\_15A |  |  |  | 199 | 199 |  |  |  | 193 | 193 |
| HR-R\_15B |  |  |  | 92 | 92 |  |  |  | 87 | 87 |
| HR-R\_16A |  |  |  | 1.346 | 1.346 |  |  |  | 1.312 | 1.312 |
| HR-R\_16B |  |  |  | 1.224 | 1.224 |  |  |  | 1.187 | 1.187 |
| HR-R\_17 |  |  |  | 836 | 836 |  |  |  | 800 | 800 |
| HR-R\_18 |  |  |  | 170 | 170 |  |  |  | 170 | 170 |
| HR-R\_19 |  |  |  | 511 | 511 |  |  |  | 501 | 501 |
| Ostalo\* | 1.043 | 3.685 | 4.728 | 2.310 | 7.038 | 95 | 337 | 433 | 424 | 856 |
| Ukupno | 11.071 | 33.595 | 44.666 | 8.355 | 53.021 | 9.780 | 29.217 | 38.998 | 6.281 | 45.278 |
| \* Uz vrlo male tekućice obuhvaća i dva tipa malih tekućica koje nisu tipizirane u okviru metodologije | | | | | | | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/90428.jpg)

Sl. A.21 Zastupljenost tipova u hidrografskoj mreži tekućica

5.1.2.2. Jezera (stajaćice)

Tipizacija prirodnih jezera provedena je na jezerima površine veće od 0,5 km2. U nacionalnu tipologiju jezera prema sustavu B uključeni su obvezni i izborni čimbenici prema kriterijima Okvirne direktive o vodama (Prilog II, 1.2. Ekoregije i tipovi površinskih voda). Obvezni deskriptori proizlaze iz implementacije sustava A, a odabir izbornih deskriptora sustava B zasniva se na nacionalnim ekološkim specifičnostima Osam prirodnih jezera podijeljeno je u sedam tipova, koji svi pripadaju Dinaridskoj ekoregiji, od čega su dva u Dinaridskoj kontinentalnoj subekoregiji – jezero Kozjak i Prošće, a šest u Dinaridskoj primorskoj subekoregiji – Vransko jezero na otoku Cresu, Baćinska jezera – Oćuša i Crniševo, Vransko jezero kod Biograda na moru, Visovačko jezero i jezero Kuti.

Republika Hrvatska nije sudjelovala u interkalibracijskim postupcima za jezera, jer u vrijeme provedbe interkalibracijskih postupaka nije imala razvijene metode za prirodna jezera. Osim toga u Hrvatskoj nema prirodnih jezera koja pripadaju jedinom interkalibriranom zajedničkom tipu istočno kontinentalne GIG (L-EC1). Jezera Kozjak i Prošće svrstavaju se u tip L-EC4, ali za njega nije proveden interkalibracijski postupak. Jezera Dinaridske primorske subekoregije ne pripadaju niti jednom tipu Sredozemne GIG, s izuzetkom Vranskog jezera kod Biograda na moru, koje pripada tipu L-M1 za koji nije proveden interkalibracijski postupak. Interkalibracijski postupak na europskoj razini proveden je samo za biološki element fitobentos (alge kremenjašice) pod nazivom Cross-GIG za fitobentos, koji je primjenjiv na sve tipove naših jezera.

U razdoblju 2018. – 2019. godine proveden je post-interkalibracijski postupak za fitobentos (alge kremenjašice), prema interkalibracijskom postupku za jezera visokog alkaliteta, kojima pripadaju jezera u Hrvatskoj. Za ostale biološke elemente kakvoće – fitoplankton, makrofita, makrozoobentos i ribe, nije bilo moguće provesti post-interkalibracijski postupak, već je provedena revizija i ažuriranje postojećih metoda bioloških elemenata kakvoće za ocjenu ekološkog stanja. Analize su napravljene putem studije »Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za fitoplankton, fitobentos i makrozoobentos u jezerima; analiza utjecaja okolišnih čimbenika i antropogenih opterećenja« (Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 2020.).

Jezero Kuti je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. bilo definirano kao prijelazna voda te stoga nije bilo tipizirano kao površinska kopnena voda. Tijekom izrade Plana 2022. – 2027. analizama saliniteta iz rezultata višegodišnjeg monitoringa u vodi jezera utvrđeno je da jezero ima salinitet < 0,25 ‰. Stoga je tipizirano na nacionalnoj razini kao površinska kopnena voda u tipu HR-J\_6. Budući da je tipizacija napravljena na osnovu ekspertnih procjena i analiza 2022. godine započeo je projekt razvoja metoda ocjene ekološkog stanja za biološke elemente kakvoće fitoplankton, fitobentos, makrofita, makrozoobentos i ribe u jezeru Kuti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/184141.jpg)

Tab. A.26 Kriteriji za tipizaciju jezera površine veće od 0,5 km2

|  |  |
| --- | --- |
| Abiotički čimbenici za tipizaciju jezera | |
| Obavezni | 1. ekoregija:  – Dinaridska ekoregija  • Dinaridska kontinentalna subekoregija  • Dinaridska primorska subekoregija |
| 2. površina jezera:  – 0,5 km2 do 1 km2 – mala jezera  – od 1 km2 do 10 km2 – srednje velika jezera  – od 10 km2 do 100 km2 – velika jezera |
| 3. geološka i litološka podloga:  – karbonatna |
| 4. nadmorska visina:  – gorska (planinska) jezera (> 500 m n.v.) i  – nizinska jezera (< 200 m n.v.) |
| 5. srednja dubina:  – plitka jezera (< 3m)  – srednje duboka jezera (3 – 15 m) i  – duboka jezera (> 15 m) |
| Izborni | 1. stupanj trofije jezera:  – oligotrofno  – oligotrofno – mezotrofno  – mezotrofno i  – eutrofno  2. jezerska termika:  – monomiktička  – dimiktička i  – polimiktička |
|  | 3. stratifikacija sadržaja otopljenog kisika u ljetnoj stagnaciji:  – klinogradna  – ortogradna do klinogradna i  – pozitivno heterogradna  4. podrijetlo jezera:  – krško, baražno i  – kriptodepresija |

Na temelju navedenih čimbenika definirano je sedam tipova prirodnih jezera (Uredba o standardu kakvoće voda – Prilog 12). Na vodnom području rijeke Dunav su tipizirana dva prirodna jezera razvrstana u dva tipa, a na jadranskom vodnom području šest prirodnih jezera su razvrstana u pet tipova.

Za potrebe izrade Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. napravljena je i preliminarna tipizacija prirodnih jezera manjih od 0,5 km2 na osnovu abiotičkih parametara. Identificirano je šest dodatnih tipova prirodnih jezera značajnih za upravljanje vodama.

Među njima je, prema abiotičkim parametrima i salinitetu kao izbornim parametrima, napravljena i preliminarna tipizacija prirodnih slanih jezera te su određena tri tipa morskih odnosno slanih jezera. Preliminarna ocjena dana je prema prijedlogu klasifikacijskog sustava.

Za sva vrlo mala jezera ne postoji obveza izvješćivanja prema Europskoj komisiji ali zbog cjelovitosti informacije o hidrografskoj mreži dio njih ulazi u izvještajni model te će biti sadržani u Registru vodnih tijela.

Budući da je preliminarna tipizacija jezera napravljena na osnovu ekspertnih procjena i analiza potrebno je u daljim projektima provesti dodatna istraživanja u kojima će se potvrditi tipologija ovih jezera i razviti klasifikacijski sustav za njih.

Tab. A.27 Značajke tipova jezera površine veće od 0,5 km2

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv tipa | | | | Abiotički čimbenici | | | | | | | | | |
| Oznaka tipa | Površina jezera (km2) | Geološka i litološka podloga | Nadmorska visina (m.n.v.) | Srednja dubina (m) | Stupanj trofije jezera | Jezerska termika | Stratifikacija sadržaja otopljenog kisika u ljetnoj stagnaciji1 | Podrijetlo jezera | Salinitet (PSU) |
| DINARIDSKA EKOREGIJA  (5. DINARSKI ZAPADNI  BALKAN) | DINARIDSKA KONTINENTALNA SUBEKOREGIJA | 1. Planinska, duboka, mala jezera na karbonatnoj podlozi1 | 1.a. Oligotrofna | HR-J\_1A | 0,5 – 1 | karbonatna | > 500 | > 15 | oligotrofno | dimiktička | pozitivna heterogradna | krško, baražno | - |
| 1.b. Oligotrofno--mezotrofna | HR-J\_1B | 0,5 – 1 | karbonatna | > 500 | > 15 | oligotrofno-mezotrofno | dimiktička | pozitivna heterogradna | krško, baražno | - |
| DINARIDSKA PRIMORSKA  SUBEKOREGIJA | 2. Nizinska, duboka, srednje velika jezera; Kriptodepresije na karbontanoj podlozi1 | | HR-J\_2 | 1 – 10 | karbonatna | < 200 | > 15 | oligotrofno | monomiktička | pozitivna heterogradna | kriptodepresija | - |
| 3. Nizinska, srednje duboka, mala jezera; Kriptodepresije na karbonatnoj podlozi1 | | HR-J\_3 | 0,5 – 1 | karbonatna | < 200 | 3 – 15 | mezotrofno | monomiktička | pozitivna heterogradna | kriptodepresija |  |
|  |  | 4. Nizinska, plitka, velika jezera;  Kriptodepresije na karbonatnoj podlozi1 | | HR-J\_4 | 10 – 100 | karbonatna | < 200 | < 3 | mezotrofno | polimiktička | nema | kriptodepresija | - |
| 5. Nizinska, srednje duboka i srednje velika jezera na karbonatnoj podlozi1 | | HR-J\_5 | 1 – 10 | karbonatna | < 200 | 3 – 15 | oligotrofno-mezotrofno | monomiktička | pozitivna heterogradna | krško, baražno | - |
| 6. Nizinska, plitka, mala jezera; Kriptodepresije na karbonatnoj podlozi1. | | HR-J\_6 | 0,5 – 1 | karbonatna | < 200 | < 3 | oligotrofno-mezotrofno | polimiktička | nema | kriptodepresija | - |
| 7. Boćata mala srednje duboka jezera; Kriptodepresije na karbonatnoj podlozi2 | | S\_M1\_HV | 0,5 – 1 | karbonatna | < 200 | 3 – 15 | mezotrofno | polimiktička | - | kriptodepresija | 5 – 20 |
| 8. Euhalino malo srednje duboko morsko jezero; Kriptodepresije na karbonatnoj podlozi2 | | S\_M4\_HV | 0,5 – 1 | karbonatna | < 200 | 3 – 15 | mezotrofno | polimiktička | - | kriptodepresija | 30 – 40 |
| 9. Hiperhalino malo plitko morsko jezero2 | | S\_M5\_HV | 0,5 – 1 | karbonatna | < 200 | < 3 | eutrofno | polimiktička | - | - | > 40 |
| 1 – izvor podataka – rezultati višegodišnjeg monitoringa | | | | | | | | | | | | | |
| 2 – preliminarna tipizacija | | | | | | | | | | | | | |

Referentni uvjeti i granice klasa – Za svaki tip prirodnih jezera utvrđeni su biološki i prateći fizikalno – kemijski i kemijski elementi kakvoće s pripadajućim pokazateljima koji će se koristiti za praćenje i ocjenjivanje ekološkog stanja jezera i određene su referentne vrijednosti i granice klasa za klasifikaciju jezera prema ekološkom stanju.

Razmatrani su svi biološki elementi kakvoće relevantni za jezera, a normirani su fitoplankton, fitobentos, makrofita i makrozoobentos.

U nedostatku podataka sustavnog istraživanja u prijedlogu klasifikacijskog sustava za slana jezera od bioloških elemenata kakvoće razmatran je klorifl a kao pokazatelj fitoplanktona i opći fizikalno-kemijski i kemijski pokazatelji.

Tab. A.28 Normirani biološki elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog stanja jezera

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | Pokazatelj/indeks kakvoće | Opterećenje na koje upućuje |
| Fitoplankton | Indeks za fitoplankton jezera | Opterećenje hranjivim tvarima |
| Fitobentos | Multimetrijski indeksi za fitobentos jezera | Opterećenje hranjivim tvarima |
| Makrozoobentos | Multimetrijski indeks za makrozoobentos jezera | Opća degradacija |
| Makrofita | Biocenološki indeks | Opća degradacija, opterećenje hranjivim tvarima |
| Ribe | Hrvatski multimetrijski indeks za ribe u jezerima | Opterećenje hranjivim tvarima, opća degradacija |

Tab. A.29 Normirani podržavajući elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog stanja jezera

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | | Pokazatelj kakvoće |
| Osnovni fizikalno-kemijski | Toplinski uvjeti | Temperatura |
| Salinitet | Salinitet |
| Zakiseljenost | pH |
| Prozirnost | Secchi prozirnost |
| Režim kisika | Kemijska potrošnja kisika (KPK – Mn) |
| Biološka potrošnja kisika (BPK5) |
| Hranjive tvari | Nitrati |
| Ukupni dušik |
| Ukupni fosfor |
| Kemijski | Specifične onečišćujuće tvari | Arsen i njegovi spojevi |
| Bakar i njegovi spojevi |
| Cink i njegovi spojevi |
| Krom i njegovi spojevi |
| Fluoridi |
| Organski vezani halogeni koji se mogu adsorbirati (AOX) |
| Poliklorirani bifenili (PCB) |
| Hidromorfološki | Hidrološki režim | Promjene u razini vode |
| Vrijeme zadržavanja vode |
| Stratifikacija i miješanje vode |
| Povezanost površinskih i podzemnih voda |
| Morfološki uvjeti | Raspodjela dubine po jezeru |
| Reljefni oblici dna jezera |
| Struktura dna u zoni otvorene vode |
| Profil padina obale |
| Tlocrtni oblik obale |
| Prirodnost erozijsko – sedimentacijskih procesa |
| Struktura obale |
| Struktura dna u litoralnoj zoni |
| Profil padina priobalne / riparijske zone |
| Zemljišni pokrov u priobalnoj / riparijskoj zoni |
| Korištenje zemljišta (%) u slivnom području |
| Udio promijenjenog slivnog područja jezera |

Tab. A.30 Prijedlog elemenata i pokazatelja kakvoće za ocjenu ekološkog stanja slanih jezera

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | | Pokazatelj kakvoće |
| Biološki | Fitoplankton | Klorofil a |
| Osnovni fizikalno-kemijski i kemijski | Prozirnost | Secchi prozirnost |
| Režim kisika | Zasićenje kisikom (%) |
| Hranjive tvari | Otopljeni anorganski dušik |
| Ukupni fosfor |
| Specifične onečišćujuće tvari | Bakar i njegovi spojevi  Cink i njegovi spojevi |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/102861.jpg)

Na vodnom području rijeke Dunav su dva tipizirana prirodna jezera razvrstana u dva tipa (jezero Kozjak HR-J\_1A i jezero Prošće HR-J\_1B), dok su na jadranskom vodnom području šest prirodnih jezera razvrstana u pet tipova (Vransko jezero na Cresu HR-J\_2, Očuša i Crniševo HR-J\_3, Vransko jezero Biograd HR-J\_4, Visovačko jezero HR-J\_5 i jezero Kuti HR-J\_6). Navedeni podaci upućuju na malobrojnost i tipološku raznolikost prirodnih jezera u Hrvatskoj.

Tab. A.31 Površine prirodnih[19](Sukladno s načelima Okvirne direktive o vodama u ovom pregledu se podrazumijeva da se sve tekućice prvenstveno razmatraju sa stanovišta posizanja ciljeva okoliša kao prirodne tekućice (stanje) i ukoliko se u nastavku planskog procesa ne pokaže da one iz drugih razloga trebaju biti ocijenjena kao znatno promijenjene odnosno umjetne tekućice. Na taj način se teži postizanju najvišeg standarda u zaštiti vodnog okoliša. Tablica sadrži podatke prirodnih tekućica (nakon provedene analize i određivanja znatno promijenjenih i umjetnih tekućica).) stajaćica (jezera) prema tipovima

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tipovi prirodnih stajaćica | Sve prirodne tekućice | | | | | Prirodne tekućice za koje postoji obveza izvješćivanja | | | | |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno  područje | Republika Hrvatska | Podsliv  rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno  područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika Hrvatska |
| km2 | | | | | | | | | |
| HR-J\_1A |  | 0,8 | 0,8 |  | 0,8 |  | 0,8 | 0,8 |  | 0,8 |
| HR-J\_1B |  | 0,9 | 0,9 |  | 0,9 |  | 0,9 | 0,9 |  | 0,9 |
| HR-J\_2 |  |  |  | 6,0 | 6,0 |  |  |  | 6,0 | 6,0 |
| HR-J\_3 |  |  |  | 1,4 | 1,4 |  |  |  | 1,4 | 1,4 |
| HR-J\_4 |  |  |  | 30,5 | 30,5 |  |  |  | 30,5 | 30,5 |
| HR-J\_5 |  |  |  | 2,7 | 2,7 |  |  |  | 2,7 | 2,7 |
| HR-J\_6 |  |  |  | 1,1 | 1,1 |  |  |  | 1,1 | 1,1 |
| ostalo | 4,0 | 1,8 | 5,7 | 2,8 | 8,5 | 2,4 | 0,5 | 2,9 | 2,0 | 4,9 |
| Ukupno | 4,0 | 3,5 | 7,4 | 44,5 | 51,9 | 2,4 | 2,2 | 4,6 | 43,7 | 48,3 |

Daleko najveću ukupnu površinu imaju mala vodna tijela malih stajaćica vodnog područja rijeke Dunav gotovo 90 %. Riječ je malim vodnim tijelima stajaćica nizinskih područja na kojima se ne obavlja monitoring te su samo preliminarno tipizirana. S obzirom da je riječ o ukupnoj površini od oko 63,3 km2, može se pretpostaviti da ove male stajaćice (jezerca, bare i slično) imaju određenu ulogu u održanju bioraznolikosti na lokalnoj razini. Kako bi se na korektan način mogla ocijeniti njihova stanja potrebno je provesti odgovarajući istraživački monitoring, utvrditi način prihranjivanja i međuovisnost sa ostalim okolnim površinskim i/ili podzemnim vodnim tijelom, odrediti klasifikacijski sustav ekološkog stanja te uspostaviti primjeren monitoring ekološkog stanja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/102914.jpg)

Sl. A.22 Zastupljenost tipova u hidrografskoj mreži stajaćica

5.1.2.3. Prijelazne vode

Prijelazne vode su površinske vode koje se pojavljuju između slatke i priobalne vode. Njihova granica sa slatkom vodom u gornjem dijelu vodenog toka definirana je pojavom raspona saliniteta od 0,5 do iznad 10 PSU. U području ušća prijelazne vode su ograničene poveznicom između suprotnih obala ušća ili pojavom izraženog horizontalnog gradijenta saliniteta. Prema salinitetu razlikuju se dva tipa: oligohaline vode (0,5 < s < 10) te mezo i polihaline (s > 10) vode. Prema sastavu supstrata dijele se na one sa sitnozrnatim i one s krupnozrnatim sedimentom.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/184572.jpg)

Za tipizaciju prijelaznih voda korišten je sustav B, a primijenjeni čimbenici nisu mijenjani u odnosu na tipologiju iz drugog Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. Do manje promjene granica između tipova P1\_2 i P2\_2 je došlo na vodnim tijelima rijeke Omble. Na osnovu rezultata provedenog monitoringa u području ušća rijeke Neretve na širem području jezera Kuti i poplavnog područja vodotoka Norin utvrđeno je da pripadaju kategoriji slatkih voda. Iako se u nekim dijelovima navedenih područja koja su bliže samoj rijeci Neretvi povremeno bilježi povišeni salinitet, biološke zajednice su uglavnom slatkovodne, a biološke metode za utvrđene slatkovodne tipove voda su uspješno interkalibrirane.

Tab. A.32 Kriteriji za tipizaciju prijelaznih voda

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Abiotički čimbenici za tipizaciju prijelaznih voda | | |
| Obavezni | 1. ekoregija:  – Sredozemno more – Mediteran | |
| 2. geografska širina i geografska dužina | |
| 3. raspon plime i oseke | |
| 4. srednji godišnji salinitet (s) | |
| s < 0,5  0,5 < s < 10  s > 10 | slatka voda  oligohalina voda  mezo i polihalina voda |
| Izborni | 5. sastav supstrata:  – kamenito dno  – krupnozrnati sediment (manje od 50 % mulja) i  – sitnozrnati sediment (više od 50 % mulja) | |

Na temelju navedenih abiotičkih čimbenika određena su četiri tipa prijelaznih voda (Uredba o standardu kakvoće voda – Prilog 12).

Tab. A.33 Značajke tipova prijelaznih voda

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eko regija | Naziv tipa | Oznaka tipa | Geografska širina | | Geografska dužina | | Raspon plime i oseke | Srednji godišnji salinitet (s)  PSU | Sastav  supstrata |
| Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| MEDITERANSKA EKOREGIJA  (6. SREDOZEMNO MORE) | Oligohalini estuarij krupnozrnatog sedimenta | HR-P1\_2 | 42,94751 | 45,47944 | 13,58330 | 17,63168 | mikroplimni | 0,5 <s<10 | Oligohalini estuarij krupnozrnatog sedimenta |
| Oligohalini estuarij sitnozrnatog sedimenta | HR-P1\_3 | 42,66931 | 45,0618 | 14,04203 | 18,13693 | mikroplimni | 0,5<s< 10 | Oligohalini estuarij sitnozrnatog sedimenta |
| Mezo i polihalini estuarij krupnozrnatog sedimenta | HR-P2\_2 | 42,66649 | 45,48181 | 13,58040 | 18,11888 | mikroplimni | s > 10 | Mezo i polihalini estuarij krupnozrnatog sedimenta |
| Mezo i polihalini estuarij sitnozrnatog sedimenta | HR-P2\_3 | 42,97063 | 45,03234 | 14,03902 | 17,49293 | mikroplimni | s > 10 | Mezo i polihalini estuarij sitnozrnatog sedimenta |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/103391.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/103409.jpg)

Sl. A.23 Prostorni raspored tipova prijelaznih voda po rijekama

Općenito, kada je riječ o prijelaznim vodama, prema salinitetu dominira mezo i polihalini tip (88,8 %), a prema staništu tipovi sa sitnozrnatim sedimentom (78,64 %).

Tab. A.34 Površina prijelaznih voda po tipovima

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip prijelazne vode | Oznaka tipa | Površina (km2) | Udio (%) |
| Oligohalini estuarij krupnozrnatog sedimenta | HR-P1\_2 | 12,73 | 9,98 |
| Oligohalini estuarij sitnozrnatog sedimenta | HR-P1\_3 | 1,63 | 1,27 |
| Mezo i polihalini estuarij krupnozrnatog sedimenta | HR-P2\_2 | 14,78 | 11,47 |
| Mezo i polihalini estuarij sitnozrnatog sedimenta | HR-P2\_3 | 99,69 | 77,37 |
| Ostalo |  | 0,02 | 0,01 |
| UKUPNO TIPIZIRANO |  | 128,85 | 100,0 |

Referentni uvjeti i granice klasa – Od bioloških elemenata kakvoće koji su relevantni za prijelazne vode (fitoplankton, makroalge, morske cvjetnice, makrozoobentos i ribe), primijenjena su četiri: fitoplankton, morske cvjetnice, makrozoobentos i ribe. Za vrijeme trećeg ciklusa interkalibracijskog procesa Republika Hrvatska je poslala Zahtjev za izuzećem od korištenja BEK makroalge za ocjenu stanja u prijelaznim vodama koji je prihvaćen od Komisije za recenziju i radne skupine ECOSTAT.

Nakon provedene analize bioloških klasifikacijskih sustava novelirane su metode za BEK fitoplankton, morske cvjetnice i makrozoobentos.

Za BEK fitoplankton umjesto prethodnog korištenja klorofila a kao pokazatelja biomase fitoplanktona, koristi se Multimetrijski indeks fitoplanktona (MPI) koji ujedinjuje Hulburtov indeks dominacije, učestalost cvatnji, Menhinickov indeks raznolikosti i koncentraciju klorofila a.

Za BEK morske cvjetnice koristi se novi Zostera noltei multivarijatni indeks (ZonoMI), jer je, usprkos preliminarnim rezultatima koji su pokazivali da je metoda zasnovana na vrsti Cymodocea nodosa (CYMOX) primjenjiva, s obzirom na nedovoljnu zastupljenost te cvjetnice u svim vodnim tijelima, zaključeno da bi se monitoring trebao usmjeriti na vrstu Zostera noltei, koja je prisutna u većem broju vodnih tijela prijelaznih voda.

U drugom Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., u prijelaznim vodama se za BEK makrozoobentos koristio multimetrijski biotički indeks – multiparametarski AMBI (M-AMBI). Analizom podataka prikupljenih u proteklom šestogodišnjem razdoblju ustanovljeno je da M-AMBI ne odgovara potpuno na pritiske u prijelaznim vodama, pa se za taj tip površinskih voda koristi AMBI indeks.

Za BEK ribe i dalje se koristi modificirani indeks za ribe u estuarijskim područjima (M-EFI).

Sve prijelazne vode u Hrvatskoj pripadaju interkalibracijskom tipu prijelaznih voda estuarij slanog klina (eng. salt wedge). Interkalibracijski proces nije proveden jer u Europi samo Španjolska ima jedno vodno tijelo ovog tipa, već je Hrvatska izvijestila Europsku komisiju o svojim metodama u navedenom tipu, uz dokazivanje usklađenosti metoda s normativnim definicijama ODV-a te povezanosti s odgovarajućim opterećenjem. Sve metode (za fitoplankton, morske cvjetnice, makrozoobentos i ribe) su pozitivno recenzirane i prihvaćene.

Tab. A.35 Normirani biološki elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog stanja prijelaznih voda

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Element kakvoće | Pokazatelj kakvoće | Opterećenje na koje upućuje | Modul |
| Fitoplankton | Multimetrijski indeks fitoplanktona (MPI) | Opterećenje hranjivim tvarima | Trofija |
| Morske cvjetnice | ZonoMI indeks (Zostera noltei multimetrijski indeks) | Opća degradacija | Opća degradacija |
| Makrozoobentos | AMBI – biotički indeks integriteta morskih bentoskih zajednica (AMBI) | Onečišćenje organskim tvarima/opća degradacija | Opća degradacija |
| Ribe | Modificirani indeks za ribe u estuarijskim područjima (M-EFI) | Hidromorfološke promjene/opća degradacija | Opća degradacija |

Nakon provedenih testiranja granica klasa fizikalno – kemijskih pokazatelja u prijelaznim vodama noveliraju se granice klasa za pokazatelje hranjivih vrijednosti te se uvodi pokazatelj ukupan dušik. U Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. za ocjenu ekološkog stanja nisu korišteni osnovni fizikalno – kemijski pokazatelji temperatura i salinitet. Uslijed vrlo varijabilnih termalnih uvjeta u prijelaznim vodama, definiranje odgovarajućeg klasifikacijskog sustava je kompleksno te zasad nije predložena metoda ocjene iako se temperatura u vodenom stupcu redovito prati dugi niz godina. Planira se provođenje dodatnih istraživanja radi utvrđivanja mogućnosti uspostave klasifikacijskog sustava za termalne uvjete prijelaznih voda. Salinitet se, iako je korišten kao čimbenik za tipologiju prijelaznih voda, prati i ocjenjuje.

Ocjena hidromorfološkog stanja prijelaznih vodnih tijela je provedena prema Prijedlogu metodologije monitoringa i ocjenjivanja hidromorfoloških pokazatelja. Od morfoloških uvjeta su praćeni pokazatelji varijacija dubine, količina, struktura i sediment dna te pokazatelji strukture obalne i plimne zone. Predložena metodologija se dopunjuje kroz istraživačke projekte koji će, uz razvoj metodologije, uključiti i monitoring svih elemenata hidromorfološkog stanja.

Tab. A.36 Normirani podržavajući elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog stanja prijelaznih voda

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | | Pokazatelj kakvoće |
| Fizikalno-kemijski i kemijski | Prozirnost | Secchi prozirnost |
| Salinitet | Salinitet |
| Režim kisika | Zasićenje kisikom |
| Hranjive tvari | Otopljeni anorganski dušik  Ukupan dušik  Ortofosfati  Ukupni fosfor |
| Specifične onečišćujuće tvari | Bakar i njegovi spojevi  Cink i njegovi spojevi |
| Hidromorfološki elementi kakvoće | Morfološki uvjeti | Varijacija dubine  Količina, struktura i supstrat dna  Struktura plimne zone |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/103713.jpg)

5.1.2.4. Priobalne vode

Pojam priobalne vode označava površinske vode unutar crte udaljene jednu nautičku milju od crte od koje se mjeri širina teritorijalnih voda u smjeru pučine, a mogu se protezati do vanjske granice prijelaznih voda u smjeru kopna. Polazna crta od koje se mjeri širina teritorijalnih voda definirana je u članku 18. Pomorskog zakonika (»Narodne novine«, br. 181/04., 76/07., 146/08., 61/11., 56/13., 26/15. i 17/19.).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/184794.jpg)

Priobalne vode tipizirane su na temelju sustava B, a čimbenici na temelju kojih su definirani tipovi su obvezni (ekoregija, raspon plime i oseke i salinitet) te sastav supstrata i dubina kao izborni čimbenici.

U odnosu na tipologiju iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. došlo je do promjene u tipologiji priobalnih voda uslijed prilagodbe granice saliniteta između euhaline i polihaline vode na 37,5 umjesto dosadašnjih 36 PSU. Promjena je bila potrebna radi usklađenja nacionalnih tipova s rasponom saliniteta definiranim za interkalibracijske tipove IIA i IIIW[20](Definirano u Odluci Komisije (EU) 2018/229 o utvrđivanju, u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, vrijednosti za klasifikacije sustava praćenja u državama članicama kao rezultat postupka interkalibracije i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2013/480/EU za Geografsku interkalibracijsku skupinu (GIG) Sredozemno more).

Zbog učinkovitijeg upravljanja, područja priobalnih voda koja su proglašena osjetljivim područjima Odlukom o određivanju osjetljivih područja (»Narodne novine«, br. 81/10., i 141/15. odnosno »Narodne novine«, broj 79/22.) su određena kao zasebna vodna tijela.

Tab. A.37 Kriteriji za tipizaciju priobalnih voda

|  |  |
| --- | --- |
| Abiotički čimbenici za tipizaciju priobalnih voda | |
| Obavezni | 1. ekoregija:  – Sredozemno more – Mediteran |
| 2. geografska širina i geografska dužina |
| 3. raspon plime i oseke |
| 4. srednji godišnji salinitet (s)  – s < 37,5 – poli-euhalina voda i  – s > 37,5 – euhalina voda |
| Izborni | 1. sastav supstrata:  – kamenito dno,  – krupnozrnati sediment i  – sitnozrnati sediment  2. dubina:  – < 40 m  – > 40 m |

Na temelju navedenih abiotičkih čimbenika određeno je sedam tipova priobalnih voda za razliku od prethodnih pet tipova (Uredba o standardu kakvoće voda – Prilog 12).

Tab. A.38 Pregled tipova priobalnih voda

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv tipa | Oznaka tipa | Pripadnost ekoregiji | Dubina  (m) | Srednji godišnji salinitet  (PSU) | Sastav supstrata | Interkalibracijski tip |
| Poli-euhaline plitke priobalne vode krupnozrnatog sedimenta | HR-O312 | Mediteranska | z < 40 | s < 37,5 | krupnozrnati sediment | II.A Jadransko more |
| Poli-euhaline plitke priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | HR-O313 | Mediteranska | z < 40 | s < 37,5 | sitnozrnati sediment | II.A Jadransko more |
| Poli-euhaline priobalne vode krupnozrnatog sedimenta | HR-O322 | Mediteranska | z > 40 | s < 37,5 | krupnozrnati sediment | II.A Jadransko more |
| Poli-euhaline priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | HR-O323 | Mediteranska | z > 40 | s < 37,5 | sitnozrnati sediment | II.A Jadransko more |
| Euhaline plitke priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | HR-O413 | Mediteranska | z < 40 | s > 37,5 | sitnozrnati sediment | III.W |
| Euhaline priobalne vode krupnozrnatog sedimenta | HR-O422 | Mediteranska | z > 40 | s > 37,5 | krupnozrnati sediment | III.W |
| Euhaline priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | HR-O423 | Mediteranska | z > 40 | s > 37,5 | sitnozrnati sediment | III.W |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/109918.jpg)

Sl. A.24 Prostorni raspored tipova priobalnih voda

Najveću površinu priobalnih voda zauzimaju duboke priobalne vode i to tip euhalinog priobalnog mora sitnozrnatog sedimenta, 61 % (Tip HR-O4\_23), koji dominira priobaljem sjevernog, srednjeg i južnog Jadrana, a slijede euhaline priobalne vode krupnozrnatog sedimenta (Tip HR-O4\_22), koje zauzimaju 17 % od ukupne površine priobalnih voda. Na plitke priobalne vode otpada manje od 10 % ukupne površine priobalnih voda.

Tab. A.39 Površina priobalnih voda po tipovima

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip priobalne vode | Oznaka tipa | Površina  (km2) | Udio  (%) |
| Poli-euhaline plitke priobalne vode krupnozrnatog sedimenta | HR-O3\_12 | 482,0 | 3,5 |
| Poli-euhaline plitke priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | HR-O3\_13 | 500,1 | 3,6 |
| Poli-euhaline priobalne vode krupnozrnatog sedimenta | HR-O3\_22 | 226,0 | 1,6 |
| Poli-euhaline priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | HR-O3\_23 | 1.550,3 | 11,3 |
| Euhaline plitke priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | HR-O4\_13 | 226,5 | 1,6 |
| Euhaline priobalne vode krupnozrnatog sedimenta | HR-O4\_22 | 2.388,8 | 17,4 |
| Euhaline priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | HR-O4\_23 | 8.383,5 | 60,9 |
| Ostale |  | 5,1 | 0,04 |
| Ukupno tipizirano |  | 13.757,3 | 100,0 |

Referentni uvjeti i granice klasa – Referentni uvjeti i granice klasa određeni su za sve biološke elemente kakvoće relevantne za priobalne vode: fitoplankton, makroalge, morske cvjetnice i makrozoobentos. Republika Hrvatska je a u drugom ciklusu interkalibracijskog procesa za priobalne vode (2008. – 2011. godina), uspješno interkalibrirala metode za fitoplankton, morske cvjetnice (POMI) i makroalge (CARLIT). Za novoizdvojeni tip IIIW[21](Definirano u Odluci Komisije (EU) 2018/229 o utvrđivanju, u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, vrijednosti za klasifikacije sustava praćenja u državama članicama kao rezultat postupka interkalibracije i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2013/480/EU za Geografsku interkalibracijsku skupinu (GIG) Sredozemno more) uspostavljen je klasifikacijski sustav za fitoplankton, te je post-interkalibracijski postupak uspješno proveden kao i post-interkalibracijski postupak za makrozoobentos.

Tab. A.40 Normirani biološki elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog stanja priobalnih voda

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Element kakvoće | Pokazatelj kakvoće | Opterećenje na koje je osjetljiv | Modul |
| Biomasa fitoplanktona | Klorofil a | Opterećenje hranjivim tvarima | Trofija |
| Makroalge | Kartiranje litoralnih zajednica (CARLIT) | Opterećenje hranjivim tvarima/Opća degradacija | Opća degradacija |
| Morske cvjetnice | Posidonia oceanica multivarijantni indeks (POMI) | Opća degradacija | Opća degradacija |
| Makrozoobentos | Multimetrijski AMBI – biotički indeks integriteta morskih bentoskih zajednica (M-AMBI) | Onečišćenje organskim tvarima/opća degradacija | Opća degradacija |

Nakon provedenih testiranja granica klasa fizikalno – kemijskih pokazatelja u priobalnim vodama također se noveliraju granice klasa za pokazatelje hranjivih vrijednosti te se uvodi pokazatelj ukupan dušik. Kao i kod prijelaznih voda, u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., za ocjenu ekološkog stanja nisu korišteni osnovni fizikalno – kemijski pokazatelji temperatura i salinitet, dok je za interkalibracijske tipove priobalnih voda razvijen klasifikacijski sustav za ocjenu stanja prema termalnim uvjetima i salinitetu.

Hidromorfološko stanje priobalnih vodnih tijela je ocijenjeno prema Prijedlogu metodologije monitoringa i ocjenjivanja hidromorfoloških pokazatelja. Od morfoloških uvjeta ocijenjen je pokazatelj struktura plimne zone odnosno udio antropogenizirane obale (zbroj kategorija betonirane, značajno izmijenjene i blago izmijenjene obale) u pojedinom vodnom tijelu. Predložena metodologija se dopunjuje kroz istraživačke projekte koji će, uz razvoj metodologije, obuhvatiti i monitoring svih elemenata hidromorfološkog stanja.

Tab. A.41 Normirani podržavajući elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog stanja priobalnih voda

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | | Pokazatelj kakvoće |
| Fizikalno-kemijski i kemijski | Prozirnost | Secchi prozirnost |
| Salinitet | Salinitet |
| Termalni uvjeti | Temperatura |
| Režim kisika | Zasićenje kisikom |
| Hranjive tvari | Otopljeni anorganski dušik  Ukupan dušik  Ortofosfati  Ukupni fosfor |
| Specifične onečišćujuće tvari | Bakar i njegovi spojevi  Cink i njegovi spojevi |
| Hidromorfološki elementi kakvoće | Morfološki uvjeti | Struktura plimne zone |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/109943.jpg)

5.1.2.5. Teritorijalno more

Teritorijalno more Republike Hrvatske je morski pojas širok 12 morskih milja, računajući od polazne crte u smjeru pučine. Odredbe Zakona o vodama u smislu određivanja ciljeva zaštite okoliša, provedbe monitoringa i utvrđivanja stanja odnose se i na vode teritorijalnog mora u pogledu njihova kemijskog stanja.

U drugom planskom razdoblju su, u okviru provedbe Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem, provedena djelomična istraživanja teritorijalnog mora u okviru praćenja deskriptora devet (Onečišćujuće tvari u morskim organizmima namijenjenim za ljudsku potrošnju). Na manjem broju postaja praćeni su kadmij, olovo i živa u ribama, a ocjena kemijskog stanja teritorijalnog mora je dana na osnovu izmjerenih vrijednosti žive u bioti sa 16 mjernih postaja.

U planskom razdoblju 2022. – 2027. kemijsko stanje teritorijalnog mora pratit će se na devet mjernih postaja, za sve pokazatelje kemijskog stanja u vodi i bioti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110015.jpg)

Standardi za ocjenjivanje kemijskog stanja svih površinskih voda, uključujući i teritorijalno more, nisu promijenjeni u odnosu na plansko razdoblje 2016. – 2021.

5.1.2.6. Umjetna i znatno promijenjena vodna tijela

Tipizacija znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela tekućica – predstavlja osnovu za tip-specifičnu ocjenu ekološkog potencijala, kojeg, kao i u slučaju ekološkog stanja kod prirodnih vodnih tijela, propisuje Okvirna direktiva o vodama.

Tipizacija znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela tekućica provedena je u sklopu projekata: »Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – III. Dio Tekućice Panonske ekoregije« i »Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – IV. Dio Tekućice Dinaridske ekoregije« (Prirodoslovno matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 2021.).

Pri utvrđivanju tipova znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela tekućica temeljni pristup sadržava pridruživanje njima najsličnijih tipova prirodnih vodnih tijela tekućica, uzimajući u obzir abiotičke čimbenike tipizacije. Budući da su hidromorfološke promjene na tekućicama usko su povezane s njihovom namjenom, u obzir se uzimala i namjena korištenja određenog vodnog tijela i s time povezane modifikacije.

U Panonskoj ekoregiji za znatno promijenjene tekućice definirano je pet tipova. Kod tri tipa (HR-K\_1, HR-K\_2 i HR-K\_3) postoji podjela na dva podtipa u svakome od njih. Za umjetne tekućice Panonske ekoregije definiran je jedan tip s tri podtipa. U Dinaridskoj ekoregiji za znatno promijenjene tekućice definirano je šest tipova. Kod tri tipa (HR-K\_7, HR-K\_8 i HR-K\_9) postoji podjela na dva podtipa u svakome od njih. Umjetne tekućice Dinaridske ekoregije svrstavaju se u jedan tip s dva podtipa. Tipovi znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela tekućica mogu se povezati s namjenom korištenja. Tako se znatno promijenjene tekućice u tipovima HR-K\_5 i HR-K\_12 povezuju s namjenom korištenja hidroenergije, dok se ostali tipovi najčešće povezuju sa zaštitom od poplava, poljoprivredom i melioracijskim zahvatima te plovidbom i urbanim razvojem. U slučaju umjetnih tekućica tipovi HR-K\_6A i HR-K\_13A odgovaraju dovodnim i odvodnim kanalima hidroelektrana, dok tip HR-K\_6B odgovara drenažnim kanalima akumulacija. Tipovi HR-K\_6C i HR-K\_13B odgovaraju drenažnim i melioracijskim kanalima.

Tab. A.42 Tipologija znatno promijenjenih i umjetnih tekućica

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv tipa | Oznaka tipa |
| PANONSKA EKOREGIJA (11. MAĐARSKA NIZINA) | |
| Male znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom (slivno područje 5 – 100 km2) | HR-K 1A |
| Male znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom i uzdužnom povezanosti toka (slivno područje 5 – 100 km2) | HR-K 1B |
| Srednje velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom (slivno područje 100 – 1.000 km2) | HR-K 2A |
| Srednje velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom i uzdužnom povezanosti toka (slivno područje 100 – 1.000 km2) | HR-K 2B |
| Velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom (slivno područje 1.000 – 10.000 km2) | HR-K 3A |
| Velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom i uzdužnom povezanosti toka (slivno područje 1.000 – 10.000 km2) | HR-K 3B |
| Vrlo velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom (slivno područje veće od 10.000 km2) | HR-K 4 |
| Znatno promijenjene tekućice s velikim promjenama protoka | HR-K 5 |
| Umjetne tekućice s velikim dnevnim promjenama protoka | HR-K 6A |
| Umjetne tekućice s poremećenim odnosom površinskih i podzemnih voda | HR-K 6B |
| Umjetne tekućice s velikim sezonskim promjenama protoka | HR-K 6C |
| DINARIDSKA EKOREGIJA (5. DINARSKI ZAPADNI BALKAN) | |
| Male znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom (slivno područje 2 – 100 km2) | HR-K 7A |
| Male znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom i uzdužnom povezanosti toka (slivno područje 2 – 100 km2) | HR-K 7B |
| Srednje velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom (slivno područje 100 – 1.000 km2) | HR-K 8A |
| Srednje velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom i uzdužnom povezanosti toka (slivno područje 100 – 1.000 km2) | HR-K 8B |
| Velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom (slivno područje 1.000 – 10.000 km2) | HR-K 9A |
| Velike znatno promijenjene tekućice s promijenjenom morfologijom i uzdužnom povezanosti toka (slivno područje 1.000 – 10.000 km2) | HR-K 9B |
| Znatno promijenjene povremene tekućice s promijenjenom morfologijom | HR-K 10 |
| Znatno promijenjeni bujični tokovi s promijenjenom morfologijom | HR-K 11 |
| Znatno promijenjene tekućice s velikim promjenama protoka | HR-K 12 |
| Umjetne tekućice s velikim dnevnim promjenama protoka | HR-K 13A |
| Umjetne tekućice s velikim sezonskim promjenama protoka | HR-K 13B |

Za potrebe izrade Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. napravljena je i preliminarna tipizacija znatno promijenjenih i umjetnih tekućica koje do sada nisu tipizirane na nacionalnoj razini. Identificiran je dodatnih 27 tipova (uključujući i hidrotehničke tunele i tekućice u zatvorenim kolektorima javne odvodnje mješovitog tipa) značajnih za upravljanje vodama. Znatno promijenjene i umjetne tekućice sa ovim tipovima bit će sadržane u Registru vodnih tijela.

Budući da je preliminarna tipizacija za znatno promijenjena i umjetna vodna tijela tekućica napravljena na osnovu ekspertnih procjena i analiza potrebno je provesti dodatna istraživanja kojima će se potvrditi tipologija i razviti klasifikacijski tip ovih tekućica.

Klasifikacijski sustav za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela tekućica – Za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela kod kojih su hidromorfološke karakteristike zbog specifičnosti korištenja znatno promijenjene u odnosu na prirodna vodna tijela, Okvirna direktiva o vodama propisuje određivanje dobrog ekološkog potencijala, za razliku od prirodnih vodnih tijela gdje se propisuje dobro ekološko stanje.

Dobar ekološki potencijal predstavlja ekološki cilj za znatno promijenjena i umjetna vodna tijela, a bazira se na biološkim elementima kakvoće, te pratećim fizikalno – kemijskim i hidromorfološkim pokazateljima koji čine sustav ocjene. Prilikom razvoja klasifikacijskog sustava ekološkog potencijala korišten je pristup procjene i odabira referentnih uvjeta, koji odgovaraju maksimalnom ekološkom potencijalu, u okviru pojedinih vodnih tijela. Ovim načinom utvrđuju se vrijednosti odabranih metrika za biološke elemente kakvoće u uvjetima maksimalnog ekološkog potencijala, a klasifikacijski sustav ocjene ekološkog potencijala izrađen je u rasponu vrijednosti metrika u uvjetima maksimalnog ekološkog potencijala i vrijednosti metrika u uvjetima najlošijeg ekološkog potencijala.

Izračun ekološkog potencijala temelji se na preuzimanju sustava ocjene omjera ekološkog stanja za prirodna vodna tijela, koji je potvrđen kroz službeni interkalibracijski proces i reviziju Europske komisije. Umjetna vodna tijela u izračunu se pridružuju najsličnijem tipu prirodnog vodnog tijela, pri čemu su korištene iste metrike, ili su izdvojene one metrike koje pokazuju korelaciju s fizikalno – kemijskim pokazateljima, hidromorfološkim promjenama i parametrima zemljišnog pokrova te su odabrane metrike koje imaju najbolji odgovor na pritiske u najsličnijim prirodnim tipovima tekućica.

Za ocjenu ekološkog potencijala prema biološkom pokazatelju fitobentos za izračun je uzet Trofički indeks dijatomeja, koji ukazuje na opterećenje hranjivim tvarima. Ocjena ekološkog potencijala prema biološkom pokazatelju makrozoobentos temelji se na izračunu dva modula: modul saprobnost i modul opća degradacija. Za modul saprobnost korišten je Hrvatski saprobni indeks, a za modul opća degradacija korišten je Multimetrijski indeks opće degradacije za znatno promijenjene i umjetne vodotoke. Za ocjenu ekološkog potencijala prema biološkom pokazatelju makrofita za izračun je korišten referentni indeks, koji ukazuje na opterećenje hranjivim tvarima i opću degradaciju. Ocjena ekološkog potencijala prema biološkom pokazatelju ribe temelji se na izračunu Hrvatskog ribljeg indeksa za znatno promijenjene i umjetne vodotoke koji ukazuje na opterećenje hranjivim tvarima i hidromorfološke promjene.

Tab. A.43 Normirani biološki elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog potencijala znatno promijenjenih i umjetnih tekućica

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | Pokazatelj/indeks kakvoće | Opterećenje na koje ukazuje |
| Fitobentos | Trofički indeks dijatomeja | Opterećenje hranjivim tvarima |
| Makrozoobentos | Hrvatski saprobni indeks za makrozoobentos | Opterećenje organskim tvarima |
| Multimetrijski indeks opće degradacije makrozoobentosa rijeka | Hidromorfološke promjene/opća degradacija |
| Makrofita | Referentni indeks | Opterećenje hranjivim tvarima/ opća degradacija |
| Ribe | Hrvatski multimetrijski indeks za indeks u rijekama | Hidromorfološke promjene / opterećenje hranjivim tvarima |

Na pojedinim tipovima znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela tekućica moguće je isključiti pojedine biološke pokazatelje iz sustava ocjene ekološkog potencijala. Na vrlo velikim rijekama (Sava, Drava, Mura) kao i na dovodnim i odvodnim kanalima hidroelektrana koji imaju betonirana korita, a propisi o njihovom održavanju zahtijevaju redovito čišćenje ne postoje uvjeti za razvoj trajnih i stabilnih makrofitskih zajednica. Stoga se makrofiti kao biološki pokazatelj u tipovima HR-K\_4, HR-K\_5 i HR-K\_6A mogu isključiti prilikom ocjene ekološkog potencijala. Na tipovima HR-K\_6A i HR-K-6B prisutni su specifični ekološki uvjeti zbog značajnih fluktuacija vodnog režima, a u nekim slučajevima i zbog punjenja procijednim vodama iz akumulacija i rijeka (Drave), što dovodi od niske koncentracije otopljenog kisika te posljedično pojave loših uvjeta za razvoj stabilnih ribljih zajednica. Stoga, u ovim slučajevima biološki element ribe može se isključiti iz sustava ocjene ekološkog potencijala. Sam monitoring riba u navedenim slučajevima potrebno je i dalje provoditi u cilju uklanjanja i sprječavanja širenja stranih/invazivnih vrsta.

Fizikalno-kemijski elementi korišteni u ocjeni ekološkog potencijala – Sustav ocjena ekološkog potencijala prema fizikalno-ke­mijskim pokazateljima razvijen je na osnovi sustava za ocjenu ekološkog stanja, za relevantne, najsličnije tipove prirodnih tekućica, budući da je isti princip primijenjen i u sustavu ocjene ekološkog potencijala prema biološkim pokazateljima. U sustavu ocjene ekološkog potencijala prema osnovnim fizikalno-kemijskim pokazateljima koriste se nitrati, ukupni dušik, ortofosfati i ukupni dušik kao pokazatelji hranjivih tvari te BPK5 i KPK kao pokazatelji organskih tvari jer sa biološkim pokazateljima kvalitete jasno koreliraju.

Tab. A.44 Normirani podržavajući elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog potencijala znatno promijenjenih i umjetnih tekućica

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | | Pokazatelj/indeks |
| Osnovni fizikalno – kemijski | Toplinski uvjeti | Temperatura |
| Salinitet | Salinitet |
| Zakiseljenost | pH |
| Režim kisika | Biološka potrošnja kisika u pet dana (BPK5) |
| Kemijska potrošnja kisika (KPK – Mn) |
| Hranjive tvari | Nitrati |
| Ukupni dušik |
| Ortofosfati |
| Ukupni fosfor |
| Kemijski | Specifične onečišćujuće tvari | Arsen i njegovi spojevi |
| Bakar i njegovi spojevi |
| Cink i njegovi spojevi |
| Krom i njegovi spojevi |
| Fluoridi |
| Organski vezani halogeni koji se mogu adsorbirati (AOX) |
| Poliklorirani bifenili (PCB) |
| Hidromorfološki elementi kakvoće1 | Hidrološki režim | Učinci umjetnih građevina u koritu unutar vodnog tijela |
| Učinci promjena širom sliva na obilježja prirodnog protoka vodnog tijela |
| Učinci promjene u dnevnom protoku unutar vodnog tijela |
| Utjecaj građevina i zahvata na povezanost podzemnih i površinskih voda |
| Kontinuitet rijeke | Utjecaj građevina na uzdužnu povezanost vodnog tijela s aspekta migracije biote (ribe i drugo)  Utjecaj građevina na uzdužnu povezanost vodnog tijela s aspekta tijeka sedimenta |
| Morfološki uvjeti | Geometrija korita |
| Podloga |
| Vegetacija i organski ostaci u koritu |
| Interakcija korita i poplavnog područja |
| 1 U tablici su navedeni svi hidromorfološki pokazatelji/indeksi, a za ocjenu potencijala koriste se oni koji su relevantni za svaki pojedini tip znatno primijenjenih i umjetnih tekućica ovisno o njihovoj namjeni | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110208.jpg)

Tab. A.45 Duljine umjetnih i znatno promijenjenih tekućica prema tipovima

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tipovi umjetnih i znatno promijenjenih tekućica | Sve umjetne i znatno promijenjene tekućice | | | | | Umjetne i znatno promijenjene stajaćice tekućice za koje postoji obveza izvješćivanja | | | | |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika  Hrvatska | Podsliv rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika  Hrvatska |
| km | | | | | km | | | | |
| HR-K\_1A | 891 | 1.050 | 1.941 |  | 1.941 | 877 | 916 | 1.793 |  | 1.793 |
| HR-K\_1B | 250 | 1.157 | 1.408 |  | 1.408 | 191 | 976 | 1.167 |  | 1.167 |
| HR-K\_2A | 329 | 266 | 595 |  | 595 | 329 | 216 | 545 |  | 545 |
| HR-K\_2B | 6 | 411 | 417 |  | 417 | 6 | 379 | 385 |  | 385 |
| HR-K\_3A |  | 489 | 489 |  | 489 |  | 430 | 430 |  | 430 |
| HR-K\_3B |  | 267 | 267 |  | 267 |  | 267 | 267 |  | 267 |
| HR-K\_4 | 67 | 320 | 387 |  | 387 | 67 | 320 | 387 |  | 387 |
| HR-K\_5 | 54 |  | 54 |  | 54 | 48 |  | 48 |  | 48 |
| HR-K\_6A | 54 |  | 54 |  | 54 | 54 |  | 54 |  | 54 |
| HR-K\_6B | 1.849 | 4.587 | 6.436 |  | 6.436 | 1.019 | 2.096 | 3.115 |  | 3.115 |
| HR-K\_6C | 221 | 423 | 645 |  | 645 | 117 | 256 | 373 |  | 373 |
| HR-K\_7A |  |  |  | 17 | 17 |  |  |  | 5 | 5 |
| HR-K\_7B |  | 10 | 10 | 24 | 33 |  | 10 | 10 | 7 | 17 |
| HR-K\_8A |  | 2 | 2 | 70 | 72 |  | 2 | 2 | 69 | 71 |
| HR-K\_8B |  | 6 | 6 | 36 | 42 |  | 6 | 6 | 33 | 39 |
| HR-K\_9A |  | 0 | 0 |  | 0 |  | 0 | 0 |  | 0 |
| HR-K\_9B |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| HR-K\_10 |  |  |  | 156 | 156 |  |  |  | 147 | 147 |
| HR-K\_11 |  |  |  | 40 | 40 |  |  |  | 16 | 16 |
| HR-K\_12 |  | 65 | 65 | 124 | 189 |  | 53 | 53 | 123 | 176 |
| HR-K\_13A |  |  |  | 1 | 1 |  |  |  | 1 | 1 |
| HR-K\_13B |  |  |  | 29 | 29 |  |  |  | 18 | 18 |
| Ostali | 0 | 69 | 69 | 410 | 479 | 0 | 67 | 67 | 283 | 350 |
| Ukupno | 3.721 | 9.123 | 12.844 | 906 | 13.750 | 2.708 | 5.993 | 8.702 | 702 | 9.404 |

Tipizacija umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela stajaćica (jezera) – Kod definiranja abiotičkih tipova znatno promijenjenih i umjetnih stajaćica koriste se isti obvezni pokazatelji kao i kod prirodnih stajaćica (jezera), prema kriterijima Okvirne direktive o vodama, a to su položaj jezera u Illiesovoj limnološkoj regionalizaciji Europe, površina jezera, geološka i litološka podloga i nadmorska visina. Izuzetak je kriterij za srednju dubinu gdje su promijenjene dubine pa su vrlo plitke znatno promijenjene i umjetne stajaćice s dubinom manjom od 3 m, plitke znatno promijenjene i umjetne stajaćice s dubinom 3 m do 10 m a duboke znatno promijenjene i umjetne stajaćice s dubinom većom od 10 m. Od izbornih kriterija u tipizaciji su korišteni vrijeme zadržavanja vode, intenzitet fluktuacija i oscilacija vodostaja te izmjena vode zbog rada reverzibilnih hidroelektrana.

Na temelju interkalibracijskih postupaka provedenim na prirodnim stajaćicama najvažniji abiotički kriteriji relevantni za biotičku tipologiju znatno promijenjenih i umjetnih stajaćica su srednja dubina i vrijeme zadržavanja vode. Srednja dubina je važna kao čimbenik koji utječe na stratifikaciju temeljnih ekoloških čimbenika u toplom dijelu godine, dok je vrijeme zadržavanja vode važan čimbenik za razvoj planktonskih zajednica. Stoga se umjetne i znatno promijenjene stajaćice dijele na šest osnovnih biotičkih tipova u Panonskoj ekoregiji i na četiri osnovna tipa u Dinaridskoj ekoregiji.

Tab. A.46 Osnovni biotički tipovi umjetnih i znatno promijenjenih stajaćica

|  |  |
| --- | --- |
| Ekoregija | Osnovni biotički tip |
| PANONSKA EKOREGIJA (11. MAĐARSKA NIZINA) | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice |
| Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice-šljunčare |
| Plitke akumulacije i umjetne stajaćice |
| Plitke akumulacije i umjetne stajaćice-šljunčare |
| Duboke umjetne stajaćice |
| Akumulacije na velikim rijekama s kratkim vremenom zadržavanja vode |
| DINARIDSKA EKOREGIJA (5. DINARSKI ZAPADNI BALKAN) | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice |
| Plitke akumulacije i umjetne stajaćice |
| Duboke akumulacije s velikim oscilacijama vodostaja |
| Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode |

U Republici Hrvatskoj je tipizirano 38 znatno promijenjenih i umjetnih stajaćica s površinom većom od 0,5 km2 koje su svrstane u 33 tipa.

Za potrebe izrade Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. napravljena je i preliminarna tipizacija znatno promijenjenih i umjetnih stajaćica površine < 0,5 km2 i ribnjaka koji do sada nisu tipizirani na nacionalnoj razini. Identificirano je dodatnih pet tipova značajnih za upravljanje vodama, mada za njih ne postoji obveza izvješćivanja prema Europskoj komisiji zbog cjelovitosti informacije o hidrografskoj mreži dio njih ulazi u izvještajni model te će biti sadržani u Registru vodnih tijela.

Budući da je preliminarna tipizacija znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela jezera napravljena na osnovu ekspertnih procjena i analiza potrebno je provesti dodatna istraživanja u kojima će se potvrditi tipologija i razviti klasifikacijski sustav ovih stajaćica.

Tab. A.47 Tipovi znatno promijenjenih i umjetnih stajaćica u Republici Hrvatskoj

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv abiotičkog tipa | Naziv biotičkog tipa | Naziv biotičkog tipa | Oznaka tipa | Stajaćica |
| Fitoplankton i Fitobentos | Makrozoobentos i Makrofita |
| PANONSKA EKOREGIJA (11. MAĐARSKA NIZINA) | | | | |
| Nizinske male i vrlo plitke akumulacije u silikatnoj podlozi | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AP\_1A | Popovac |
| Nizinske male i vrlo plitke akumulacije u miješanoj silikatno karbonatnoj podlozi | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AR\_1B | Jošava |
| Nizinske srednje velike i vrlo plitke umjetne stajaćice u miješanoj silikatno organogenoj podlozi | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AP\_2A | Biljsko jezero |
| Nizinske srednje velike i vrlo plitke akumulacije u silikatnoj podlozi | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AP\_2B | Grabovo, Pakra |
| Nizinske srednje velike i vrlo plitke umjetne stajaćice u miješanoj silikatno karbonatnoj podlozi | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice i šljunčare | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice i šljunčare | HR-AP\_2C | Rakitje |
| Nizinske male i plitke akumulacije u miješanoj silikatno karbonatnoj podlozi | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AP\_3A | Lapovac II. |
| Nizinske male i plitke umjetne stajaćice u miješanoj silikatno organogenoj podlozi | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AP\_3B | Sakadaško jezero |
| Nizinske srednje velike i plitke umjetne stajaćice u miješanoj silikatno karbonatnoj podlozi | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AP\_4A | Borovik, Koritnjak |
| Nizinske srednje velike i plitke umjetne stajaćice u silikatnoj podlozi | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice i šljunčare | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice i šljunčare | HR-AP\_4B | Šoderica Koprivnica |
| Nizinske srednje velike i plitke umjetne stajaćice u miješanoj silikatno karbonatnoj podlozi | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice i šljunčare | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice i šljunčare | HR-AP\_4C | Jarun |
| Nizinske srednje velike i plitke akumulacije u silikatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode | Akumulacije na velikim rijekama s kratkim vremenom zadržavanja vode | Plitke akumulacije i stajaćice | HR-AP\_5A | Čakovec, Dubrava, Varaždin |
| Nizinske male i duboke umjetne stajaćice u miješanoj silikatno karbonatnoj podlozi | Duboke umjetne stajaćice | Duboke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AP\_6 | Novo Čiče |
| DINARIDSKA EKOREGIJA (5. DINARSKI ZAPADNI BALKAN) – KONTINENTALNA EKOREGIJA | | | | |
| Gorske srednje velike i duboke akumulacije u karbonatnoj podlozi s velikim oscilacijama vodostaja | Duboke akumulacije | Duboke akumulacije s velikim oscilacijama vodostaja | HR-AD\_4 | Krušćica |
| Gorske srednje velike i duboke akumulacije u miješanoj i silikatno karbonatnoj podlozi s velikim oscilacijama vodostaja | Duboke akumulacije | Duboke akumulacije s velikim oscilacijama vodostaja | HR-AD\_5 | Lokvarka |
| Prigorske male i plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_7 | Gusić polje |
| Prigorske srednje velike i vrlo plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice s kratkim vremenom zadržavanja vode | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice s kratkim vremenom zadržavanja vode | HR-AD\_10 | Sabljaci |
| Nizinske srednje velike i duboke akumulacije u karbonatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode i velikim oscilacijama vodostaja | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Duboke akumulacije s velikim oscilacijama vodostaja | HR-AD\_19 | Lešće |
| DINARIDSKA EKOREGIJA (5. DINARSKI ZAPADNI BALKAN) PRIMORSKA EKOREGIJA | | | | |
| Gorske male i vrlo plitke akumulacije u miješanoj silikatno karbonatnoj i karbonatno silikatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_1 | Bajer, Opsenica |
| Gorske male i duboke akumulacije u miješanoj silikatno karbonatnoj podlozi | Duboke akumulacije i umjetne stajaćice | Duboke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_2 | Lepenica |
| Gorske srednje velike i plitke akumulacije u miješanoj karbonatno silikatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_3 | Štikada |
| Prigorske male i vrlo plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_6 | Golubić |
| Prigorske male i plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode i velikim oscilacijama vodostaja | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_8 | Prančevići |
| Prigorske male i duboke akumulacije u karbonatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode i velikim oscilacijama vodostaja | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Duboke akumulacije s velikim oscilacijama vodostaja | HR-AD\_9 | Đale |
| Prigorske srednje velike i plitke umjetne stajaćice u karbonatnoj podlozi | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_11 | Prološko blato |
| Prigorske srednje velike i duboke akumulacije u miješanoj silikatno karbonatnoj podlozi s velikim oscilacijama vodostaja | Duboke akumulacije | Duboke akumulacije s velikim oscilacijama vodostaja | HR-AD\_12 | Ričica |
| Prigorske velike i duboke akumulacije u karbonatnoj podlozi s velikim oscilacijama vodostaja | Duboke akumulacije | Duboke akumulacije s velikim oscilacijama vodostaja | HR-AD\_13 | Peruća |
| Nizinske male i vrlo plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_14 | Tribalj |
| Nizinske male i plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_15A | Brljan |
| Nizinske male i plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi s kratkim vremenom zadržavanja vode | Akumulacije s kratkim vremenom zadržavanja vode | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_15B | Razovac |
| Nizinske male i plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_16A | Njivice |
| Nizinske male i plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-R\_16B | Vlačine |
| Nizinske srednje velike i vrlo plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | Vrlo plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_17 | Ponikve |
| Nizinske srednje velike i plitke akumulacije u karbonatnoj podlozi | Plitke umjetne stajaćice | Plitke akumulacije i umjetne stajaćice | HR-AD\_18 | Butoniga |

Klasifikacijski sustav za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela stajaćica (jezera) – Prema smjernicama Okvirne direktive o vodama za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela površinskih voda razvija se sustav ocjene ekološkog potencijala. Ocjena ekološkog potencijala temelji se na istim biološkim elementima kakvoće te uglavnom i na istim metrikama i principima kao kod ocjene stanja prirodnih stajaćice, ali se iz ocjene isključuju oni pritisci zbog kojih je i došlo do proglašavanja znatno promijenjenog vodnog tijela. Kao i kod dobrog ekološkog stanja dobar ekološki potencijal je relativna mjera, a određuje se prema maksimalnom ekološkom potencijalu, koji predstavlja referentno stanje za znatno promijenjeno vodno tijelo.

Vodno tijelo koje ima dobar ekološki potencijal definirano je malim ili neznatnim promjenama vrijednosti odgovarajućih bioloških elemenata kakvoće voda u usporedbi s vrijednostima tih elemenata pri maksimalnom ekološkom potencijalu. Prilikom određivanja dobrog i maksimalnog ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela stajaćica (prema projektima »Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela površinskih voda – I dio Stajaćice Panonske ekoregije« i »Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela površinskih voda – 2. dio Stajaćice Dinaridske ekoregije«, PMF, 2018.) provedeno je sljedeće:

– temeljem hidromorfoloških karakteristika vodnih tijela i mjerila bioloških elemenata odredila se najbliža usporediva prirodna kategorija slatkovodnog ekosustava(rijeka ili jezero)

– prema opisnim varijablama određenog tipa (koje utječu na sastav, strukturu i biomasu bioloških elemenata, ali nisu osjetljive na antropogeni utjecaj) i mjerilima bioloških elemenata odredio se najbliži usporedivi tip vodnog tijela

– odabran je prikladan metrički sustav/indeks za ocjenu stanja bioloških elemenata

– određen je maksimalni ekološki potencijal određenog vodnog tijela

– određene su granične vrijednosti dobrog ekološkog potencijala na osnovu blagog odstupanja od maksimalnog ekološkog potencijala.

Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela propisan je Uredbom o standardu kakvoće voda.

Tab. A.48 Normirani biološki elementi i indeksi kakvoće za ocjenu ekološkog potencijala u umjetnim i znatno promijenjenim stajaćicama

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Biološki element kakvoće | Indeks | Opterećenje na koje pokazuje biološki element |
| Fitoplankton | Indeks za fitoplankton jezera | Opterećenje hranjivim tvarima |
| Fitobentos | Multimetrijski indeks za fitobentos jezera | Opterećenje hranjivim tvarima |
| Makrozoobentos | Multimetrijski indeks za makrozoobentos jezera | Opća degradacija |
| Makrofita | Referentni indeks | Opća degradacija, opterećenje hranjivim tvarima |
| Ribe | Hrvatski multimetrijski indeks za ribe u jezerima | Opća degradacija, opterećenje organskim tvarima |

Tab. A.49 Normirani podržavajući elementi i pokazatelji kakvoće za ocjenu ekološkog potencijala znatno promijenjenih i umjetnih stajaćica

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | | Pokazatelj kakvoće |
| Osnovni  fizikalno-kemijski | Toplinski uvjeti | Temperatura |
| Salinitet | Salinitet |
| Zakiseljenost | pH |
| Prozirnost | Secchi prozirnost |
| Režim kisika | Kemijska potrošnja kisika (KPK-Mn)  Biološka potrošnja kisika (BPK5) |
| Hranjive tvari | Nitrati |
| Ukupni dušik |
| Ukupni fosfor |
| Kemijski | Specifične onečišćujuće tvari | Arsen i njegovi spojevi |
| Bakar i njegovi spojevi |
| Cink i njegovi spojevi |
| Krom i njegovi spojevi |
| Fluoridi |
| Organski vezani halogeni koji se mogu adsorbirati (AOX) |
| Poliklorirani bifenili (PCB) |
| Hidromorfološki1 | Hidrološki režim | Promjene u razini vode |
| Vrijeme zadržavanja vode |
| Stratifikacija i miješanje vode |
| Povezanost površinskih i podzemnih voda |
| Morfološki uvjeti | Raspodjela dubine po jezeru |
| Reljefni oblici dna jezera |
| Struktura dna u zoni otvorene vode |
| Profil padina obale |
| Tlocrtni oblik obale |
| Prirodnost erozijsko-sedimentacijskih procesa |
| Struktura obale |
| Struktura dna u litoralnoj zoni |
| Profil padina priobalne/riparijske zone |
| Zemljišni pokrov u priobalnoj/riparijskoj zoni |
| Korištenje zemljišta (%) u slivnom području |
| Udio promijenjenog slivnog područja jezera |
| 1 U tablici su navedeni svi hidromorfološki pokazatelji/indeksi, a za ocjenu potencijala koriste se oni koji su relevantni za svaki pojedini tip znatno promijenjenih i umjetnih tekućica ovisno o njihovoj namjeni | | |

Ovim Planom potvrđuju se umjetna i znatno promijenjena vodna tijela tekućica i stajaćica. Zahtjevi za interkalibraciju znatno promijenjenih vodnih tijela (specificirani u Dodatku V 1.4.1 Okvirne direktive o vodama), planirani su kroz procese interkomparacije. Interkomparacija predstavlja usporedbu pristupa koje koriste zemlje članice za definiranje maksimalnog i dobrog ekološkog potencijala za zajedničko korištenje voda.[22](Metodološki okvir za interkomparaciju objavljen je u CIS vodiču 37 – Steps for defining and assessing ecological potential for improving comparability of Heavily Modified Water bodies (EU komisija, 2019).)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110377.jpg)

Tab. A.50 Površine umjetnih i znatno promijenjenih stajaćica prema tipovima

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tipovi umjetnih i znatno promijenjenih stajaćica | Sve umjetne i znatno promijenjene stajaćice | | | | | Umjetne i znatno promijenjene stajaćice  za koje postoji obveza izvješćivanja | | | | |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika Hrvatska | Podsliv rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika Hrvatska |
| km2 | | | | | km2 | | | | |
| HR-AD\_1 |  |  |  | 1,1 | 1,1 |  |  |  | 1,1 | 1,1 |
| HR-AD\_2 |  |  |  | 0,8 | 0,8 |  |  |  | 0,8 | 0,8 |
| HR-AD\_3 |  |  |  | 3,0 | 3,0 |  |  |  | 3,0 | 3,0 |
| HR-AD\_4 |  |  |  | 9,2 | 9,2 |  |  |  | 9,2 | 9,2 |
| HR-AD\_5 |  | 2,3 | 2,3 |  | 2,3 |  | 2,3 | 2,3 |  | 2,3 |
| HR-AD\_6 |  |  |  | 0,3 | 0,3 |  |  |  | 0,3 | 0,3 |
| HR-AD\_7 |  |  |  | 0,4 | 0,4 |  |  |  | 0,4 | 0,4 |
| HR-AD\_8 |  |  |  | 0,5 | 0,5 |  |  |  | 0,5 | 0,5 |
| HR-AD\_9 |  |  |  | 0,3 | 0,3 |  |  |  | 0,3 | 0,3 |
| HR-AD\_10 |  | 1,3 | 1,3 |  | 1,3 |  | 1,3 | 1,3 |  | 1,3 |
| HR-AD\_11 |  |  |  | 2,1 | 2,1 |  |  |  | 2,1 | 2,1 |
| HR-AD\_12 |  |  |  | 1,9 | 1,9 |  |  |  | 1,9 | 1,9 |
| HR-AD\_13 |  |  |  | 19,7 | 19,7 |  |  |  | 19,7 | 19,7 |
| HR-AD\_14 |  |  |  | 0,4 | 0,4 |  |  |  | 0,4 | 0,4 |
| HR-AD\_15A |  |  |  | 0,3 | 0,3 |  |  |  | 0,3 | 0,3 |
| HR-AD\_15B |  |  |  | 0,5 | 0,5 |  |  |  | 0,5 | 0,5 |
| HR-AD\_16A |  |  |  | 1,7 | 1,7 |  |  |  | 1,7 | 1,7 |
| HR-AD\_16B |  |  |  | 0,3 | 0,3 |  |  |  | 0,3 | 0,3 |
| HR-AD\_17 |  |  |  | 0,7 | 0,7 |  |  |  | 0,7 | 0,7 |
| HR-AD\_18 |  |  |  | 2,9 | 2,9 |  |  |  | 2,9 | 2,9 |
| HR-AD\_19 |  | 1,7 | 1,7 |  | 1,7 |  | 1,7 | 1,7 |  | 1,7 |
| HR-AP\_1A |  | 0,8 | 0,8 |  | 0,8 |  |  |  |  |  |
| HR-AP\_1B | 0,6 | 0,7 | 1,3 |  | 1,3 | 0,6 | 0,7 | 1,3 |  | 1,3 |
| HR-AP\_2A | 0,7 |  | 0,7 |  | 0,7 | 0,7 |  | 0,7 |  | 0,7 |
| HR-AP\_2B |  | 4,0 | 4,0 |  | 4,0 |  | 4,0 | 4,0 |  | 4,0 |
| HR-AP\_2C |  | 1,0 | 1,0 |  | 1,0 |  | 1,0 | 1,0 |  | 1,0 |
| HR-AP\_3A | 0,6 |  | 0,6 |  | 0,6 | 0,6 |  | 0,6 |  | 0,6 |
| HR-AP\_3B | 0,4 |  | 0,4 |  | 0,4 | 0,4 |  | 0,4 |  | 0,4 |
| HR-AP\_4A | 2,8 | 1,5 | 4,4 |  | 4,4 | 2,8 | 1,5 | 4,4 |  | 4,4 |
| HR-AP\_4B | 1,6 |  | 1,6 |  | 1,6 | 1,6 |  | 1,6 |  | 1,6 |
| HR-AP\_4C |  | 0,8 | 0,8 |  | 0,8 |  | 0,8 | 0,8 |  | 0,8 |
| HR-AP\_5A | 28,2 |  | 28,2 |  | 28,2 | 28,2 |  | 28,2 |  | 28,2 |
| HR-AP\_6 |  | 1,0 | 1,0 |  | 1,0 |  | 1,0 | 1,0 |  | 1,0 |
| Ostali | 44,6 | 89,2 | 133,7 | 0,4 | 134,1 | 42,5 | 84,8 | 127,3 | 0,3 | 127,6 |
| Ukupno | 79,6 | 104,3 | 183,8 | 46,3 | 230,2 | 77,5 | 99,2 | 176,7 | 46,3 | 223,0 |

Umjetna i znatno promijenjena vodna tijela prijelaznih i priobalnih voda – tipizacija – Za potrebe izrade Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. napravljena je preliminarna tipizacija malog broja znatno promijenjenih i umjetnih prijelaznih i priobalnih vodnih tijela, uz korištenje istih pokazatelja kao i kod prirodnih prijelaznih i priobalnih voda, a to su ekoregija, raspon plime i oseke i salinitet kao obvezni te sastav supstrata i dubina za priobalne vode i sastav supstrata za prijelazne vode kao izborni čimbenici. Identificirana su dodatna tri tipa značajna za upravljanje vodama čija će vodna tijela biti sadržana u Registru vodnih tijela.

Tab. A.51 Osnovni abiotički tipovi umjetnih i znatno promijenjenih prijelaznih i priobalnih voda

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija vode | Naziv tipa | Oznaka tipa | Pripadnost  ekoregiji | Dubina  (m) | Srednji godišnji salinitet  (PSU) | Sastav  supstrata | Interkalibracijski tip |
| Prijelazne vode | Znatno izmijenjene oligohaline prijelazne vode krupnozrnatog sedimenta | P1\_2HV | Mediteranska | nije primjenjivo | 0,5<s<10 | krupnozrnati sediment | nije primjenjivo |
| Priobalne vode | Euhaline plitke priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | O413-POT | Mediteranska | z < 40 | s > 37,5 | sitnozrnati sediment | III.W |
| Euhaline priobalne vode sitnozrnatog sedimenta | O423-POT | Mediteranska | z > 40 | s > 37,5 | sitnozrnati sediment | III.W |

Klasifikacijski sustav za umjetna i znatno promijenjena vodna tijela prijelaznih i priobalnih voda – Ocjena ekološkog potencijala dana je samo za znatno promijenjeno vodno tijelo prijelaznih voda prema prijedlogu klasifikacijskog sustava ocjenjivanja ekološkog potencijala koji se temelji na istim fizikalno-kemijskim i kemijskim, te biološkim elementima kakvoće koji su korišteni kod ocjene stanja prirodnih prijelaznih voda.

Tab. A.52 Prijedlog elemenata i pokazatelja kakvoće za ocjenu ekološkog potencijala prijelaznih voda

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Element kakvoće | | Pokazatelj kakvoće |
| Biološki | Fitoplankton | Multimetrijski indeks fitoplanktona (MPI) |
| Ribe | Modificirani indeks za ribe u estuarijskim područjima (M-EFI) |
| Osnovni fizikalno-kemijski | Salinitet | Salinitet |
| Prozirnost | Secchi prozirnost |
| Režim kisika | Zasićenje kisikom (%) |
| Hranjive tvari | Otopljeni anorganski dušik |
| Ukupan dušik |
| Ortofosfati |
| Ukupni fosfor |
| Specifične onečišćujuće tvari | | Bakar i njegovi spojevi  Cink i njegovi spojevi |

Oko 6.400 km odnosno 50 % ukupne dužine svih umjetnih tekućica se nalaze u tipu K6B (umjetne tekućice s poremećenim odnosom površinskih i podzemnih voda). Potrebno je napomenuti da je obavljena i tipizacija voda u hidrotehničkim tunelima te je za ocjenu ekološkog potencijala voda u tunelu korišten klasifikacijski sustav ocjene stanja / potencijala uzvodnog vodnog tijela (tipovi označeni u tablici). Najveće površine umjetnih stajaćica (ostalo) odnose se na toplovodne ribnjake u vodnom području rijeke Dunav.

5.2. Podzemne vode

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110468.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110482.jpg)

1 DELINEACIJA I KARAKTERIZACIJA TIJELA GEOTERMALNIH PODZEMNIH VODA U REPUBLICI HRVATSKOJ, HRVATSKI GEOLOŠKI INSTITUT, Zavod za hidrogeologiju i inženjersku geologiju, studeni 2020. godine (https://www.voda.hr/sites/default/files/dokumenti/delineacija\_i\_karakterizacija\_tijela\_geotermalnih\_podzemnih\_voda\_u\_rh.pdf)

Okvirna direktiva o vodama, te Zakon o vodama definira podzemne vode kao sve vode ispod površine tla u zoni zasićenja i u izravnom dodiru s površinom tla ili podzemnim slojem.

Osnova za izdvajanje cjelina podzemnih voda, u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama, bila je analiza sljedećih elemenata:

– geološka građa terena (listostratigrafske jedinice i strukturno – tektonski odnosi)

– poroznost (intergranularni, pukotinski, pukotinsko – kavernozni)

– geokemijski sastav (silikatni, karbonatni)

– hidrogeološke karakteristike (hidrogeološka svojstva stijena prema propusnosti i hidrogeološke funkcije terena)

– geomorfološke pojave (špilje, jame, ponori, ponorne zone)

– smjerovi i brzine toka podzemnih voda – analiza trasiranja podzemnih voda izdašnosti izvora i zdenaca

– napajanje podzemnih voda odnos s površinskim tokovima položaj cjelina podzemnih voda unutar riječnih slivova.

Primjenom navedenih kriterija izdvojeno je ukupno 461 osnovno tijelo podzemnih voda (dalje u ovom poglavlju TPV). Izdvojena TPV obuhvaćaju 56.561 km2 kopnenog teritorija Republike Hrvatske, uključujući 11 većih otoka na kojima se zahvaća voda za javnu vodoopskrbu. Na ostalim otocima i otočićima nisu izdvojena TPV.

Veliki broj osnovnih TPV-a, od kojih mnogi zauzimaju razmjerno malu površinu, onemogućava optimalno upravljanje. Za potrebe praćenja, ocjenjivanja i upravljanja podzemnim vodama obavljeno je grupiranje TPV-a.

5.2.1. Podzemne vode osim geotermalnih i mineralnih voda (hladne podzemne vode)

5.2.1.1. Podzemne vode vodnog područja rijeke Dunav

U panonskom području dominiraju aluvijalni vodonosnici međuzrnske poroznosti formirani unutar velikih sedimentacijskih bazena rijeka Drave i Save. Između njih se prostiru brdski i brežuljkasti predjeli također uglavnom izgrađeni od naslaga međuzrnske poroznosti, a karbonatne vodonosne stijene pukotinske poroznosti nalaze se samo u najvišim dijelovima gorskih područja.

Hidrogeološke značajke panonskog područja – Aluvijalni vodonosnici u dravskom i savskom bazenu bogati su vodom i predstavljaju glavni vodoopskrbni resurs sjevernog dijela Hrvatske. Usprkos znatnim razlikama između vodonosnika dravskog i savskog bazena, osobito s obzirom na njihovo lateralno i vertikalno prostiranje, oni imaju niz sličnih značajki:

– generalno produbljenje vodonosnika od zapada prema istoku, uglavnom ravnomjerno duž pridravske ravnice, a isprekidano s više lokalnih izdignutih struktura u kvartarnim naslagama prisavske ravnice

– promjenu litološkog sastava vodonosnika od zapada prema istoku u smislu povećanja udjela sitnozrnate komponente i, sukladno tome, smanjenje izdašnosti vodonosnika

– najveće vrijednosti prosječne hidrauličke vodljivosti u vršnim dijelovima sedimentacijskog bazena i njihovo postupno smanjenje od zapada prema istoku, u skladu s litološkim sastavom

– povećanje debljine krovinskih naslaga od zapada prema istoku te u lateralnom smjeru i odgovarajuća promjena načina prihranjivanja vodonosnika

– česta pojava subarteških i arteških voda u istočnim dijelovima savske i dravske ravnice

– povišen sadržaj željeza, mangana, arsena i drugih pratećih elemenata kod dubljih vodonosnika u istočnim dijelovima savske i dravske ravnice

– vrlo spori podzemni tokovi i spora izmjena vode, zbog čega veća onečišćenja mogu imati dugotrajne posljedice.

Na krajnjem zapadu, gdje nema krovinskih naslaga ili su one vrlo tanke, postoji otvoreni tip vodonosnika, zbog čega se prirodno napajanje odvija infiltracijom oborina neposredno u vodonosnik, koje se procjenjuje na više od 30 % prosječnih godišnjih oborina.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110610.jpg)

Sl. A.25 Prosječna hidraulička vodljivost (lijevo) i debljina krovinskih naslaga (desno) aluvijalnih vodonosnika

Idući prema istoku, aluvijalni vodonosnici i u pridravskoj i u prisavskoj ravnici su poluzatvorenog do zatvorenog tipa, budući da se debljina krovinskih naslaga znatno povećava. Napajanje vodonosnika odvija se infiltracijom oborina kroz ove naslage. Prirodno napajanje vodonosnika u takvim uvjetima procjenjuje se na 10 – 20 % prosječnih godišnjih oborina.

Kod malih debljina krovinskih naslaga riječno korito je urezano u najplići vodonosnik zbog čega postoji izravan kontakt riječne i podzemne vode, tako da rijeka podzemlje ili napaja ili ga drenira. Na području pridravske ravnice prevladava otjecanje podzemne vode u Dravu, koje je još više izraženo izgradnjom drenažnih kanala. Napajanje iz površinskih tokova vezano je samo za područja akumulacijskih jezera na Dravi te u inundacijskom području Drave i Dunava i to za vrijeme visokih vodostaja. Na krajnjem zapadnom dijelu prisavske ravnice, aluvijalni vodonosnik se napaja infiltracijom iz rijeke Save, koja je još više potaknuta intenzivnim crpljenjima podzemne vode na zagrebačkim crpilištima. Istočno od Črnkovca podzemna voda otječe dijelom u Savu, a dijelom u Odru, koja nastaje na mjestu istjecanja podzemne vode na površinu, naročito tijekom visokih voda. Slična situacija zbiva se i u prisavskom dijelu istočne Slavonije. Zbog male debljine krovinskih naslaga korito Save se nalazi u najplićem vodonosniku zbog čega kod visokih vodostaja rijeke Save dolazi do površinskog prelijevanje u podzemne vode. Tako nastaju brojna jezerca i kanali koji formiraju Beravu i u njenom nastavku Bosut.

U uvjetima kada postoji napajanje iz površinskog toka vrlo je teško procijeniti napajanje vodonosnika infiltracijom padalina kroz krovinske naslage, jer je maskirano utjecajem rijeke koji je obično slabo poznat, budući da ne postoji dovoljno gusta opažačka mreža na samom kontaktu.

Procjena obnovljivih zaliha podzemne vode načinjena je više puta i dobiveni su različiti rezultati. Prema analizi rađenoj za potrebe ovoga Plana, prosječne obnovljive zalihe podzemne vode u panonskom području Republike Hrvatske procijenjene su na 3.257\*106 m3/god.

Hidrogeološke značajke krškog područja – Karakteristike krškog dijela vodnog područja su:

– velika količina padalina na području (do 4.000 mm godišnje), niska retencijska sposobnost krškog podzemlja i brzi podzemni tokovi

– povremena plavljenja krških polja

– pojave velikih krških izvora vrlo promjenjive izdašnosti,

– višestruko izviranje i poniranje vode u istom vodnom tijelu podzemne vode

– visok stupanj prirodne ranjivosti vodonosnika zbog nedostatka pokrovnih naslaga.

Radi se o iznimno velikim ukupnim godišnjim količinama vode, koje vrlo brzo otječu prema prijamniku stvarajući u jakim kišnim razdobljima visoke poplavne valove, a tijekom ljetnih sušnih razdoblja bitno smanjenje otjecanja obzirom na relativno niske retencijske sposobnosti krškoga podzemlja. Prosječni godišnji dotok podzemnih voda u krškom dijelu vodnog područja rijeke Dunav procijenjen je na 5.966\*106 m3/god.

Odnosi istjecanja na krškim izvorima tijekom sušnih i kišnih razdoblja su jedan prema nekoliko stotina, a neki od velikih krških izvora ostaju potpuno bez istjecanja, jer su izvan domašaja temeljnih tokova. Međutim, temeljni tok tijekom sušnih razdoblja postoji i odraz je određenog stupnja zadržavanja vode u krškom podzemlju. Izotopske analize pokazuju prosječnu starost vode na krškim izvorima i preko deset godina tijekom sušnih razdoblja. Podzemna voda promatrana kao kemijski i dinamički višekomponentni sustav ima značajan odraz na stanje kakvoće vode u krškim vodnim tijelima podzemne vode. Dugo zadržavajuća komponenta temeljnih tokova vezana je za duboke retencijske prostore vodnih tijela podzemne vode i prevladavajuća je tijekom sušnih razdoblja kada nema aktivnih padalina. To su vode izuzetne kakvoće, uglavnom bez kemijskog i bakteriološkog onečišćenja. Opterećenja krških vodonosnika amortiziraju epikrške i nesaturirane zone vodonosnika. Vode kratkog zadržavanja u krškom podzemlju stvaraju velike probleme s količinom i kakvoćom, jer nastaju kao posljedica poplavnih valova koji ispiru onečišćenja akumulirana na površini terena, epikrškoj i nesaturiranoj zoni vodonosnika tijekom sušnih razdoblja.

Geokemijske značajke – Kada se određuje granična vrijednost parametra koji se može javljati prirodno i pod utjecajem čovjeka, tada je za sve glavne parametre (nitrati, arsen, kadmij, olovo, živa, amonij, kloridi, sulfati, ortofosfati, nitriti, ukupni fosfor, i električna vodljivost) potrebno odrediti pozadinsku vrijednost. Pozadinska vrijednost (engl. background value, BL) se za potrebe određivanja graničnih vrijednosti i ocjene kemijskoga stanja određuje kao ambijentalna pozadinska vrijednost, pod malo izmijenjenim uvjetima, kada povišene razine koncentracija neke tvari u vodi proizlaze iz dugoročnog utjecaja čovjeka, kao što su poljoprivreda, industrija ili urbanizacija, što znači da izmjerene vrijednosti koncentracija neke tvari nisu i ne mogu biti odraz prirodnih uvjeta. Pozadinske vrijednosti, za sve glavne parametre određuju se za svako tijelo podzemnih voda posebno, ovisno o dostupnim podacima iz programa motrenja kakvoće podzemnih voda i sirove vode na izvorištima. Iznimno, pozadinske vrijednosti za parametre koji su osjetljivi na promjene oksidacijsko-redukcijskih uvjeta u vodonosnoj sredini (primjerice nitrate), mogu se određivati posebno za područja u kojima prevladavaju oksidativni uvjeti, odnosno reduktivni uvjeti.

Pozadinske vrijednosti za nitrate, koji su jedan od uzroka lošeg kemijskog stanja podzemnih voda u panonskom području, određene su posebno za područja u kojima prevladavaju oksidativni uvjeti, kao i za područja u kojima prevladavaju reduktivni uvjeti. Za oksidativne uvjete pozadinska vrijednost iznosi 6,0 mg NO3/l, a za reduktivne uvjete iznosi 2,3 mg NO3/l.

Za određivanje ostalih pozadinskih vrijednosti za panonski dio Hrvatske koriste se većinom objektivne metode koje se temelje na pristupu određivanja funkcije raspodjele vjerojatnosti i kod kojih se granice između pozadinskih i antropogeno uvjetovanih koncentracija određuju temeljem podataka, a ne temeljem proizvoljne odluke istraživača (Sinclair, 1991). Za panonski dio Hrvatske po preporuci BRIDGE projekta statističke metode su nadopunjene i preciznije određene pozadinske vrijednosti na temelju Studije: Definiranje kriterija za određivanje pozadinskih koncentracija i graničnih vrijednosti onečišćujućih tvari u tijelima podzemne vode u panonskom dijelu Hrvatske, Rudarsko geološko naftni fakultet, 2018, Zagreb (svijetloplava boja u tablici). Statističke metode su: Metoda temeljena na grafu vjerojatnosti (MTVG), Lepeltierova metoda (LM), Iterativna 2o' metoda (IT), Izračunata funkcija razdiobe (IFR) i Metoda razdvajanja komponenata. Metoda prethodnog odabira (MPO) i Medijan +2MAD metoda pripadaju u tzv. subjektivne metode temeljene na modelu, koje u osnovi predviđaju primjenu određenoga statističkoga ili matematičkoga modela na odabrani niz geokemijskih podataka, ali koje se ne temelje na nekom prethodno definiranom obliku razdiobe podataka. Ukoliko podataka uopće nema za neko tijelo podzemne vode, tada je, moguće koristiti pozadinske vrijednosti definirane u nekoj drugoj grupi tijela podzemne vode koja ima isti tip vodonosnik. Ukoliko nije bilo moguće primijeniti ove metode za određivanje pozadinskih vrijednosti, zbog ograničenoga niza podataka u prostoru i/ili vremenu, tada je, sukladno odredbama Direktiva Komisije 2014/80/EU оd 20. lipnja 2014. o izmjeni Priloga II. Direktivi 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 182, 21. 6. 2014.), u daljnjem tekstu: Direktiva o izmjenama i dopunama Direktive o zaštiti podzemnih voda (točka 1b dodatka Direktive) primijenjen pojednostavljeni pristup, kroz određivanje pozadinskih vrijednosti u intervalima µ ± 2SD (µ = srednja vrijednost, SD = standardna devijacija). Za pojedina tijela podzemne vode koja zbog geološkog podrijetla sadrže više koncentracije arsena, olova, fosfora amonija i sulfata, granične vrijednosti su definirane i stavljene u Uredbu o standardu kakvoće voda, Prilog 6. na temelju usporedbe pozadinskih vrijednosti za panonski dio i rezultata analiza iz nacionalnog monitoringa kemijskog stanja podzemnih voda u razdoblju od 2014. do 2019. godine. Također na temelju usporedbe pozadinskih vrijednosti za arsen, amonij, ukupni fosfor, olovo, ortofosfate i rezultata analiza iz nacionalnog monitoringa kemijskog stanja podzemnih voda u razdoblju od 2014. do 2019. neke granične vrijednosti su izmijenjene i preciznije je određena njihova granična prirodna vrijednost sukladno rezultatima Studije od Rudarsko-geološko-naftnog fakulteta.

Tab. A.53 Pozadinske vrijednosti za određene parametre u panonskom dijelu Republike Hrvatske

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110803.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110864.jpg)

Prirodna ranjivost vodonosnika – Prirodna ranjivost vodonosnika odvojeno je procijenjena za panonski i krški dio vodnog područja.

Na panonskom dijelu primijenjen je SINTACS postupak, utemeljen na sedam hidrogeoloških parametara: dubini do podzemne vode, efektivnoj infiltraciji oborina, obilježjima nesaturirane zone vodonosnika, obilježjima saturirane zone vodonosnika, svojstvima tla, hidrauličkoj vodljivosti vodonosnika i nagibu topografske površine. Na temelju rezultata postupka, područje je podijeljeno u šest kategorija ranjivosti, u rasponu od vrlo niske do vrlo visoke:

– vrlo visoka i visoka ranjivost karakteristične su za aluvijalne vodonosnike vrlo dobrih hidrauličkih svojstava, s razmjerno malom dubinom do podzemne vode i slabom zaštitnom funkcijom nesaturirane zone i tla

– povišena ranjivost postignuta je za aluvijalne vodonosnike na mjestima gdje je izraženija zaštitna uloga tla ili debljina krovine prelazi 5 m, za manje aluvijalne vodonosnike slabijih hidrauličkih svojstava te za neke karbonatne vodonosnike

– umjerena ranjivost vodonosnika karakteristična je za aluvijalne vodonosnike razmjerno dobrih hidrauličkih svojstava, ali sa značajnom zaštitnom funkcijom krovinskih naslaga vodonosnika i tla, za vodonosnike uglavnom slabih hidrauličkih svojstava, ali s razmjerno malom dubinom do vode i slabim zaštitnim svojstvima nesaturirane zone i tla kao i za većinu karbonatnih vodonosnika u planinskim predjelima panonske Hrvatske

– niska i vrlo niska ranjivost većinom je postignuta u planinskim predjelima izgrađenim od stijena slabih do vrlo slabih hidrauličkih svojstava kao i za aluvijalne vodonosnike s povoljnom zaštitnom funkcijom tla i debljinom krovine većom od 30 m.

Za ocjenu stupnja prirodne ranjivosti krških vodonosnika korištene su tri skupine hidrogeoloških parametara:

– geološka građa vodonosnika, izražena preko stupnja vodopropusnosti stijena i naslaga, od površine terena preko nesaturirane do saturirane zone

– stupanj okršenosti, izražen preko koncentracija vrtača, jama s vodom i stalnih i povremenih ponora

– nagib terena i količina oborina.

Na temelju rezultata prostorne analize utjecajnih parametara, područje krša u Hrvatskoj podijeljeno je u pet kategorija ranjivosti.

Prirodno najranjivija područja, odnosno područja najosjetljivija na negativni utjecaj s površine terena, s kojih bi potencijalno onečišćivalo najbrže i u najvećoj koncentraciji moglo negativno utjecati na kakvoću podzemne vode, osobito su vezana za područja visoke okršenosti, s jamama i ponorima gdje površinske vode dolaze u izravan kontakt s podzemnom vodom i gdje transport kroz nesaturiranu zonu može biti vrlo brz, zbog prostranih kavernoznih prostora u podzemlju.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/110949.jpg)

Sl. A.26 Karta prirodne ranjivosti vodonosnika vodnog područja rijeke Dunav

S obzirom na površine koje pojedine kategorije ranjivosti zauzimaju unutar cjelina podzemnih voda u vodnom području rijeke Dunav, zaključuje se:

– varaždinsko područje se gotovo u cijelosti nalazi u kategorijama vrlo visoke i visoke ranjivosti (94 %)

– na području grupiranih vodnih tijela Međimurje, Novo Virje, Zagreb i Legrad – Slatina znatan udio imaju područja s visokom i vrlo visokom ranjivošću; za Međimurje udio tih područja iznosi 62 %, za Novo Virje iznosi 51 %, za Zagreb iznosi 40 % i za Legrad – Slatinu iznosi 22 %

– na područjima ostalih grupiranih vodnih tijela na panonskom dijelu vodnog područja ranjivost vodonosnika se većinom nalazi u rasponu: vrlo niska do povišena, a najpovoljnija situacija je na području Donjeg toka Une, gdje vrlo niska ranjivost zauzima 82 % ukupne površine grupiranog vodnog tijela, slijede Sliv Bednje, Sliv Orljave, Sliv Sutle i Krapine, Žumberak – Samoborsko gorje i Donji tok Kupe, gdje se znatne površine nalaze u kategorijama vrlo niske i niske ranjivosti vodonosnika

– na krškom dijelu vodnog područja se prirodna ranjivost kreće u rasponu od osrednje do vrlo visoke, s tim da je najnepovoljnija (visoka do vrlo visoka) na području Mrežnice, a nešto povoljnija (osrednja do visoka) na području Dobre i krškog dijela Une.

5.2.1.2. Podzemne vode jadranskog vodnog područja

Hidrogeološke značajke krškog područja – Za jadransko vodno područje karakterističan je krš. Pojave vodonosnika međuzrnske poroznosti su zanemarive. Karakteristike krškog područja Dinarida su:

– velika količina padalina na području (do 4.000 mm godišnje), niska retencijska sposobnost krškog podzemlja i brzi podzemni tokovi

– povremena plavljenja krških polja

– pojave velikih krških izvora vrlo promjenjive izdašnosti

– višestruko izviranje i poniranje vode u istom vodnom tijelu podzemne vode

– visok stupanj prirodne ranjivosti vodonosnika zbog nedostatka pokrovnih naslaga i

– značajan utjecaj mora na slatkovodne sustave u obalnom području i na otocima.

Temeljne značajke krških slivova su prostrane zone prikupljanja vode u planinskim područjima vrlo bogatim oborinama i vrlo kompleksni uvjeti izviranja na kontaktima okršenih vodopropusnih karbonatnih vodonosnika i vodonepropusnih klastičnih stijena, ili pod uspornim djelovanjem mora. Okršavanje i podzemni tokovi su dublji od današnje razine mora, zahvaljujući znatno nižim razinama mora u kvartarnom razdoblju. Tokovi podzemne vode su vezani za kavernozno-pukotinske sustave, relativno su velikih brzina podzemnih tokova (do 30 cm/s), a amplitude istjecanja na krškim izvorima variraju do 200 m3/s. Brojna su krška polja sa zonama izviranja i ponorima. Osnovni problem količinske nestabilnosti krških vodonosnih sustava vezana je uz duga ljetna sušna razdoblja i relativno slabe retencijske sposobnosti vodonosnika pa ljetna razdoblja najčešće znače bitno smanjenje istjecanja vode na izvorima, a ponekad i potpuna presušivanja. Najveći krški izvori formirani su na rubovima planinskog i jadranskog područja – izvori Rječina, Novljanska Žrnovnica, Zrmanja, Krka, Cetina, Ombla, koje čine dio slivova Jadranskog mora.

Procijenjeni prosječni godišnji dotok podzemne vode je oko 13.207\*106 m3 godišnje. Riječ je o iznimno velikim ukupnim godišnjim količinama vode, koje vrlo brzo otječu prema prijamniku stvarajući u jakim kišnim razdobljima visoke poplavne valove. Tijekom ljetnih sušnih razdoblja otjecanje se bitno smanjuje s obzirom na relativno niske retencijske sposobnosti krškog podzemlja. Odnosi istjecanja na krškim izvorima tijekom sušnih i kišnih razdoblja su jedan prema nekoliko stotina, a neki od velikih krških izvora ostaju potpuno bez istjecanja, jer su izvan domašaja temeljnih tokova. Međutim, temeljni tok tijekom sušnih razdoblja postoji i odraz je određenog stupnja zadržavanja vode u krškom podzemlju.

Hidrogeokemijske analize pokazuju prosječnu starost vode i preko deset godina tijekom sušnih razdoblja.

Podzemna voda promatrana kao kemijski i dinamički višekomponentni sustav ima značajan odraz na stanje kakvoće vode u krškim vodnim tijelima podzemne vode. Dugo zadržavajuća komponenta temeljnih tokova vezana je za duboke retencijske prostore tijela podzemne vode i prevladavajuća je tijekom sušnih razdoblja, kada nema aktivnih oborina. To su vode izuzetne kakvoće, uglavnom bez kemijskog i bakteriološkog onečišćenja. Opterećenja vodonosnika amortiziraju epikrške i nesaturirane zone vodonosnika. Vode kratkog zadržavanja u krškom podzemlju stvaraju velike probleme s količinom i kakvoćom, jer nastaju kao posljedica poplavnih valova koji ispiru onečišćenja akumulirana na površini terena, epikrškoj i nesaturiranoj zoni vodonosnika tijekom sušnih razdoblja.

Značajni problemi vezani su za obalne dijelove vodnih tijela podzemne vode i otoke, gdje se tijekom ljetnih sušnih razdoblja, zbog smanjenog pritiska slatke vode iz unutrašnjosti tijela i direktnog prihranjivanja oborinama, povećava utjecaj mora. Veliki broj krških priobalnih izvora tijekom sušnih razdoblja zaslanjuje čak i u prirodnim uvjetima. Ipak, najveći problem su izvorišta u obalnom području i na otocima uključena u vodoopskrbu, gdje zbog eksploatacije vode dolazi do jačih prodora morske vode u vodonosnike.

Pojave termo-mineralne vode u krškom području Dinarida su daleko rjeđe od pojava u Panonskom prostoru. U terapeutske svrhe se koristi izvorište Sv. Stjepan u Istarskim Toplicama na području Istre, a sumporno-slani izvori u Splitu poznati su već od vremena Dioklecijana, ali se danas ne koriste. Ima još pojava termalne i mineralne vode u krškom području Dinarida, ali su one vrlo male i praktički neiskoristive u turističkoj ponudi. Pojave termo – mineralne vode su uobičajeno vezane uz duboke zone rasjedanja i uz njih je uglavnom vezan problem miješanja s relativno plićim hladnim vodama.

Geokemijske značajke – Određivanje prirodnih pozadinskih vrijednosti (»background level« BL) po parametrima kakvoće je za krško područje Republike Hrvatske rađeno temeljem rezultata kemijskih analiza sa svih točaka opažanja podzemne vode (nadzorni monitoring + monitoring sirove vode crpilišta) koje zadovoljavaju uvjete da njihova prisutnost nije vezana uz antropogeni utjecaj ili ima vrlo ograničene veze sa antropogenim utjecajem. S obzirom da je građa krških vodonosnika vrlo slična, a i uvjeti i dinamika tečenja podzemnih voda po TPV je vrlo slična, BL je određen na razini cijelog krškog područja. Dodatni razlog za određivanje BL na razini cijelog krškog područja je i relativno ograničen broj točaka i analiza koje zadovoljavaju uvjete. BL je određen za samo dio parametara kakvoće obrađenih u analizi stanja kakvoće po TPV jer za ostale opažane parametre pojedine točke monitoringa nisu zadovoljavale postavljene kriterije.

Postupak određivanja BL proveden je na način da su iz monitoringa kemijskog stanja podzemnih voda izdvojene točke monitoringa koje zadovoljavaju određene kriterije (nemaju neprirodnih supstanci – pesticida, nitrati su manji od 7,5 mg/l, nemaju drugih neprirodnih anorganskih indikatora). Na krškom području izdvojeno je 66 točaka monitoringa koje zadovoljavaju ove kriterije. Na izdvojenim točkama dodatno su izuzeti parametri na kojima je više od 50 % analiza manje od granice detekcije i električna vodljivost veća od 800 µS/cm. Od preostalih analiza prirodne pozadinske vrijednosti određene su kao 90 percentil svih medijana pojedinih parametra po izdvojenim točkama monitoringa. Također na temelju usporedbe pozadinskih vrijednosti za sulfate i rezultata analiza iz nacionalnog monitoringa kemijskog stanja podzemnih voda u razdoblju od 2014. do 2019. godine stavljene su granične vrijednosti u Uredbu o standardu kakvoće voda za podzemno vodno tijelo Neretva koje zbog geološkog podrijetla sadrži više koncentracije sulfata. Na temelju i novog opsega podataka od 2014. do 2019. godine za izmjenu granične prirodne vrijednosti za parametre klorida, električne vodljivosti i sulfata za tijelo podzemnih voda Jadranski otoci i za tijelo podzemnih voda Neretva u Uredbu su stavljene samo koncentracije sulfata zbog zasalnjenja koje je prirodnog porijekla (Uredba o izmjenama i dopunama Uredbe o standardu kakvoće voda).

Tab. A.54 Vrijednosti BL za cjelokupno područje krša u Hrvatskoj

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otopljeni kisik (mg/l) | pH | Električna vodljivost (µS/cm) | Nitrati (mg NO3-/l) | Kloridi (mg/l) | Sulfati (mg/l) |
| 11,80 | 8,08 | 487 | 4,43 | 10,23 | 16,80 |

Specifičnosti krških područja Dinarida u Hrvatskoj su velike brzine podzemnih tokova, kratko vrijeme zadržavanja vode u podzemlju tijekom velikih voda, zamućenja praćena povećanjem bakteriološkog sadržaja nakon prvih jakih oborina poslije sušnog razdoblja, ali i brzi prolasci tih problema u razdoblju od jedan do dva dana, nakon čega slijedi uglavnom istjecanje podzemne vode vrlo dobre kakvoće na izvorima. Naime, nakon velikih kiša u razdoblju od samo 15 – tak sati dolazi do pojava povećanja mutnoće i onečišćenja na izvorima i već sljedeći dan ti parametri padnu ispod MDK vrijednosti za pitke vode. Također, Hrvatska ima više od 1.000 kilometara obalne linije i brojne vodonosnike otvorene prema negativnom utjecaju mora. To je posebno izraženo na hrvatskim otocima. Na nekim crpilištima uslijed čak i normalnog crpljenja tijekom ljetnih sušnih razdoblja dolazi do povećanja sadržaja klorida, a na nekim izvorima do zaslanjenja dolazi i u potpuno prirodnim uvjetima.

Prirodna ranjivost vodonosnika – Prirodna ranjivost vodonosnika podzemnih voda u kršu ocijenjena je na temelju provedene multiparametarske analize GIS tehnologijom. Pri tome su obrađena tri osnovna sloja:

a. hidrogeološke karakteristike vodonosnika – građa krških vodonosnika od površine terena, preko nesaturirane do saturirane zone

b. stupanj okršenosti – stupanj okršenosti terena (koncentracija vrtača) i jame do vode i ponori (aktivni i povremeni)

c. nagib terena i oborine.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126049.jpg)

Sl. A.27 Karta prirodne ranjivosti vodonosnika jadranskog vodnog područja

Prirodna ranjivost je podijeljena u pet osnovnih kategorija ranjivosti: vrlo slaba, slaba, srednja, velika i vrlo velika ranjivost.

Značajnije površine vrlo velike ranjivosti izdvojene su u cjelinama podzemnih voda Središnja Istra, Riječki zaljev, Lika – Gacka i Cetina i na otocima Krku i Cresu.

5.2.2. Geotermalne i mineralne vode

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126197.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126267.jpg)

Geotermalne i mineralne vode se razlikuju od ostalih podzemnih voda prema količini otopljenih minerala i temperaturi. Prema Okvirnoj direktivi o vodama:

– geotermalne vode se definiraju kao sve podzemne vode čija je temperatura veća od 20 °C. Geotermalne vode zagrijava zemljina energija a prijenos topline iz Zemljine unutrašnjosti prema površini je pod utjecajem kondukcije i konvekcije putem rasjednih zona

– mineralne vode se definiraju kao podzemne vode čija je mineralizacija veća od 1g/L.

Gospodarenje geotermalnim i mineralnim vodama određuju odredbe Zakona o vodama, te Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika (»Narodne novine«, br. 52/18., 52/19. i 30/21.).

Na temelju brojnih geoloških, hidrogeoloških i geokemijskih istraživanja dokazano je da su sve geotermalne i mineralne vode, koje se pojavljuju na prirodnim izvorima na području Republike Hrvatske, meteorskog porijekla.

Po geološkoj građi ističu se dva bitno različita područja koja se razlikuju i po vrijednostima geotermijskog gradijenta i gustoći toplinskog toka. Područje geotermalnih voda predstavlja:

– hrvatski dio Panonskog bazena njegov jugozapadni rub, formiran tijekom ranog do srednjeg miocena i dijela Dinarida, a model postanka i razvoja Panonskog bazena temelji se na ekstenziji litosfere Panonskog bazena s jedne strane, te navlačenja u području Alpa, Dinarida i Karpata s druge strane. Na jugu su Dinaridi s niskim geotermalnim gradijentom koji u prosjeku iznosi 0,025 °C/m i prosječni površinski toplinski tok 29 mW/m2. Područje ima vrlo mali broj pojava geotermalne i mineralne vode. Na sjeveru područje Panonskog bazena kojega karakterizira visoki geotermalni gradijent prosječno 0,049 °C/m i visoki površinski toplinski tok 76 mW/m2. Također područje karakterizira znatno veći broj pojava geotermalne i mineralizirane vode različitog kemijskog sastava i temperatura

– Istarski dio smješten je u području Jadranske platforme.

Tri su regionalne strukturne zone (I., II., III.): središnji, zapadni i južni dio Panonskog bazena, a najviše se razlikuju po pružanju strukturnih jedinica. U središnjem dijelu najznačajnije su velike strukturne depresije Save i Drave te položaji Slavonskog gorja i Moslavačke gore. Površinski zamjetna je pojava reversnih rasjeda s vergencijom prema SSZ, a u rubnim dijelovima strukturnih jedinica s vergencijom prema JJZ. Horizontalni pomaci struktura osobito su vidljivi u području između Ivanščice, Kalnika i Medvednice, kod Legrada, u dolini Orljave te između Đakova i Vinkovaca.

U hrvatskom dijelu Panonskog bazena dva su ključna sustava rasjeda: SZ – JI do Z-I i SI – JZ. Rasjedi ograničavaju strukturne jedinice, strukture i blokove te predstavljaju tektonski aktivne zone u kojima je moguće odrediti vrstu, veličinu i smjer pomaka. Rasjedi unutar istog sustava mogu nastati u različito vrijeme, a u procesu razvoja strukturnog sklopa mogu mijenjati karakter, ulogu u rasjednom sklopu, a vjerojatno i vrstu pomaka. Rasjedi duž struktura okomito orijentiranih prema stresu najčešće su reversni, a u zonama izražene kompresije javljaju se duž krila reversni rasjedi suprotne vergencije. Reversni rasjedi zbog rotacije struktura mogu imati različit nagib. Normalni rasjedi najčešće se nalaze duž jednog krila struktura koje nisu u izrazitoj kompresijskoj zoni, duž lokalnih struktura ili se radi o smičnim rasjedima. Duž trasa transkurentnih desnih rasjeda može doći do promjene nagiba i karaktera rasjeda. Najveće amplitude horizontalnih pomaka imaju dionice rasjeda povoljno orijentirane prema stresu. Kompresijske ili ekstenzijske prostore (ili lokalno rasjede različitog nagiba) stvara svijanje trasa rasjeda po pružanju. Najvažniji rasjedi ograničavaju regionalne strukturne zone:

– Zona Medvedničkog rasjeda: Zagrebački rasjed i rasjed Brežice – Koprivnica

– Savski rasjed

– Rasjedi uz južnu granicu Panonskog bazena: Karlovac – Prijedor i Laktaši – Tuzla

– Regionalni rasjed s izrazitim horizontalnim pomakom (desni wrench rasjed): Velenje – Rogatec i Dravski rasjed

– Vilanny rasjed koji na sjeveru ograničava strukturnu zonu, subparalelno rijeci Dravi.

U strukturnom modelu najvažnija je zona rasjeda Velenje – Rogatec – Drava, koja s nizom ogranaka definira ekstenziju prostora u smjeru I – SI, dok između rasjeda s desnim horizontalnim pomakom dolazi do suženja strukturnih jedinica. Posljedica tog sužavanja (kompresije) je nastajanje domino i flower struktura. Uslijed rotacije strukturnih jedinica dolazi do boranja na njihovim rubovima. Duž zone rasjeda Velenje – Rogatec – Drava stvaraju se lokalni kompresijski i ekstenzijski dijelovi struktura. Najmlađe tektonski aktivno razdoblje najvažnije je pri promatranju tektonskih pokreta koji uzrokuju lokalne izdignute strukture unutar ili na rubu velikih strukturnih depresija Save i Drave. Najstariji vulkanizam zabilježen je u srednjem trijasu kada je došlo do podmorskih izljeva andezit – bazalta.

Najmlađe dokazane vulkanske stijene hrvatskog dijela južnog Panonskog bazena nastale su za vrijeme donjomiocenskog razvoja bazena. Na području Mađarske dokumentirane su magmatske stijene miocensko pliocenske starosti, vezane uz rasjedne zone i predstavljene kiselim freatomagmatizmom. Magmatske stijene su produkt post-subdukcije koja je uslijedila nakon kolizijskih procesa i izdizanja Dinarida u eocenu. Time je došlo i do razdvajanja Tethysa na sjeverni Paratethys i Sredozemno more na jugu. U jugozapadnom dijelu Paratethysa dolazi do riftinga kao posljedice izdizanja gornjeg plašta pri čemu nastaju karakteristične magmatske stijene.

Obnavljanje podzemne vode odvija se na mjestima izbijanja propusnih naslaga na površini terena. Na području Panonskog bazena gdje su vodonosnici većinom izgrađeni od karbonatnih stijena trijaske starosti, obnavljanje podzemne vode se odvija u gorskim predjelima sjeverne Hrvatske, odnosno na mjestima gdje na površinu izbijaju okršeni trijaski dolomiti i vapnenci, te gornjobadenske vapnenačke naslage koje su u kontaktu s trijaskim karbonatima.

Osim trijaskih karbonatnih stijena, na području Panonskog bazena vodonosnike geotermalne i mineralne vode čine naslage temeljnog gorja, eruptivi i miocenski klastiti. U situacijama gdje se geotermalne i mineralne vode nalaze na velikim dubinama u zatvorenim vodonosnicima, primjerice geotermalni vodonosnici koji su otkriveni zahvaljujući istraživanjima nafte i plina, obnavljanja podzemne vode nema ili je ograničena na vrlo male količine. Održiva eksploatacija geotermalne vode moguća je u takvim okolnostima pod pretpostavkom reinjektiranja vode u geotermalne vodonosnike.

Na području Dinarida, koji su bitno siromašniji geotermalnim i mineralnim izvorima, glavni vodonosnici su paleogenski i kredni vapnenci koji su uloženi u fliš. Važno je da se geotermalni i mineralni vodonosnici izmjenjuju s nepropusnim stijenama čime se sprječava miješanje termalnih i hladnih voda.

Podzemne vode kreću se po ukliještenim i boranim vodonosnicima, a zagrijavanje se odvija u dnu potolina, tektonskih graba ili u dubokim sinklinalama, gdje je zbog blizine plohe Mohorovičićevog diskontinuiteta temperatura visoka. U povoljnim hidrogeološkim i strukturno-tektonskim okolnostima omogućeno je pojavljivanje geotermalne i mineralne vode na površini terena u vidu izvora. Svi važniji geotermalni i mineralni izvori u panonskom dijelu Hrvatske izbijaju iz tjemenskih dijelova antiklinala koji su presječeni poprečnim rasjedima. Na putu prema izvoru termalna voda zagrijava okolne stijene i na taj se način hladi, tako da temperatura vode na izvoru ovisi o dužini uzlaznog puta i o eventualnom miješanju s hladnom vodom. Zbog toga je voda iz bušotinskih zahvata, gdje brže i bez hladnih pritoka stiže na površinu, u pravilu znatno toplija od prirodnih izvora.

Zbog povoljnih geoloških uvjeta na području panonskog dijela Hrvatske najveći je geotermalni potencijal, i sukladno tome postojanje geotermalnih pojava. Geotermalne pojave postoje i na dinaridskom području, a jedno od najznačajnijih mjesta je na području Istre. Zabilježene su termalne pojave i na području Splita te Mokošice kod Dubrovnika, no one su zbog temperature i izdašnosti neznatne u odnosu na panonski dio Hrvatske. Panonski bazen po svojim karakteristikama predstavlja geotermalnu anomaliju Europske ploče, s prosječnim geotermalnim gradijentom od 0,049 °C/m.

Prema geofizičkim modelima navlačne strukture su dijelovi geološkog modela bazena kao posljedica podvlačenja Jadranske mikroploče pod Europsku ploču. No mehanizmom podvlačenja nije moguće objasniti dubinske procese u Panonskom bazenu bez uvođenja tzv. modela uzlaznih struja astenosfere. Njihovo postojanje je potvrđeno promjenom u gustoći i seizmičkim valovima u gornjem dijelu omotača. Taj proces je doveo do značajnog istanjenja kore ispod Tisijskog bloka i homogenizaciju geofizičkih svojstava kao rezultata uzdizanja astenosfere. Ispod Tisijskog bloka kora se sastoji od jednog ujednačenog sloja te predstavlja pravu Panonsku zonu koja je dio Europske ploče. Kora ispod Dinarida, koja pripada Afričkoj ploči, je znatno deblja i sastoji se iz dva sloja različitih geofizičkih karakteristika. Istanjena kontinentalna kora, uz intenzivan vulkanizam dokumentiran u bušotinama i na izdancima pronađenim na rubovima slavonskih planina, uzrok su povišenog geotermalnog gradijenta u hrvatskom dijelu Panonskog bazena, Savskoj i Dravskoj potolini. Geotermalni gradijent je u rasponu od 4 do 7 °C/100 m.

Složeni procesi taloženja, metamorfoze, vulkanizma i tektonike uzrokovali su generiranje više generacija potencijalnih geotermalnih područja:

a) Potencijalna geotermalna područja formirana u naslagama rastrošene paleozojske do donje mezozojske podloge. Litološki sastav stijena vrlo je raznolik te su naslage sastavljene od metamorfita, gnajseva, granita, granito gnajseva, kvarcnih pješčenjaka i raznovrsnih magmatita. Primarna poroznost stijena ovisna je o dubini te varira od izrazito male (2 %), do dobre u pješčenjacima permotrijaske starosti (veće od 10 %). Posljedično, propusnost varira od gotovo nepropusnih stijena k < 1 mD do stijena dobre propusnosti k > 50 mD. Geotermalni vodonosnici formirani su na područjima gdje je uslijed navlačenja i rasjedanja došlo do razvoja sekundarne poroznosti unutar stijenske mase. Geotermalna tijela formirana u naslagama rastrošene palozojske do donje mezozojske podloge karakteristične su za istočni dio Hrvatske gdje su naslage tijekom duljeg geološkog razdoblja bile izložene na površini.

b) Potencijalna geotermalna područja formirana u naslagama trijaskih karbonata te ponegdje krednih karbonata. Zajednička karakteristika naslaga je sekundarna poroznost kao posljedica, prije svega, laramijske orogeneze. U slučaju povoljnog geotektonskog smještaja u područjima navlačenja i reverznog rasjedanja, naslage predstavljaju geotermalni vodonosnik. Geotermalna tijela formirana u naslagama trijaskih karbonata te ponegdje krednih karbonata najizdašnija su vodena tijela Hrvatske. Odlikuju ih relativno malene vrijednosti primarne poroznosti (do 7 %), visoke vrijednosti sekundarnog poroziteta, dobra vertikalna i horizontalna propusnost (ponegdje više od 300 mD), te mjestimično uslijed navlačenja i rasjedanja, debljina veća od 1000 m.

c) Potencijalna geotermalna područja vezana uz donje do srednje miocensku sedimentaciju tijekom predriftne faze, faze riftovanja i postriftne faze. Talože se konglomerati, brečokonglomerati, pijesci, pješčenjaci i lapori. Ovisno o položaju u akomodacijskoj zoni javljaju se i vapnenci te organogeni vapnenci. Taložine nekoliko generacija tufa, tufita, bazalta te proboji granita ukazuju na dinamičnost prostora tijekom riftovanja. Dinamika taloženja uzrokovala je heterogenost naslaga i variranje fizikalnih karakteristika ležišta na malim udaljenostima. Prosječna primarna poroznost brečokonglomerata je 10 %, pijesaka i pješčenjaka 12 %, vapnenaca do 15 %. Na pojedinim područjima propusnost vapnenačkih breča varira od manje od 1 mD do veće od 800 mD. Područja boljih ležišnih svojstava vezana su uz rasjedne zone i povoljne taložne uvjete u dinamičnom prostoru riftovanja.

d) Potencijalna geotermalna područja formirana u pješčenjacima panonske starosti. Jedinicu karakterizira izmjena pješčenjaka i lapora uz taloženje naslaga s većom karbonatnom komponentom u donjem panonu. Postotak karbonatne komponente postupno se smanjuje u mlađim naslaga. Ležišta su pješčenjaci povoljne primarne poroznosti. Područja s geotermalnim potencijalom su zone s debljim naslagama panona i većim vrijednostima odnosa pješčenjak/lapor. Poroznost naslaga ovisi o taložnim uvjetima i iznosi do 30 %. Prosječna propusnost pješčenjačkih serija varira od 10 do 100 mD, u pojedinim plićim ležištima doseže do 300 mD. Geotermalna tijela razvijena u različitim stratigrafskim jedinicama povezana su u veće komplekse. Tako je moguće izdvojiti nekoliko karbonatnih kompleksa koji sadrže geotermalna tijela unutar Podloge kenozoika. Zagorsko-međimursko-čakovečki karbonatni kompleks se proteže zapadnim rubom Panonskog bazena, a sadrži niz geotermalnih tijela koja se već godinama iskorištavaju. Vjerojatna je i povezanost tog karbonatnog kompleksa s karbonatnim kompleksom Zagrebačko-samoborskim, gdje se nalazi nekoliko odijeljenih geotermalnih tijela od kojih su najznačajnija Zagrebačko i Sveto Nedeljsko. Na sjevernim padinama Zagrebačke gore, sve do Konjščinske sinklinale proteže se karbonatni kompleks na čijem zapadu je razvijeno geotermalno tijelo Konjščinsko, sa Stubičkim Toplicama i Jezerčicom. Na sjeverozapadu savskog bazena formiran je karlovački subbazen gdje su taloženi karbonati tijekom trijasa i krede. Na zapadnom rubu tog karbonatnog kompleksa odijeljenog rasjedima, uzdignuta je karbonatna struktura koja s geotermalne točke gledišta predstavlja Svetojansko geotermalno tijelo. U spuštenom krilu karbonatnog kompleksa, u središtu depresije razvijeno je Karlovačko geotermalno tijelo. Karbonatni kompleks širi se na istok. Na rubu Glinske subdepresije smješteno je geotermalno tijelo Topusko. Geofizički podaci dozvoljavaju pretpostavku da su karbonati taloženi i u današnjoj jezgri subdepresije. Idući prema istoku karbonatni kompleksi su manjih dimenzija. Ističe se Dubokodravski kompleks koji je od masivnijeg mađarskog odijeljen zonom magmatsko metamorfnih stijena između plinskih polja Molve i Gola. Područje Gole i Ferdinandovca predstavljaju južni rub mađarskog karbonatnog kompleksa. Na istoku hrvatske razvijeno je »Slatinsko« karbonatno tijelo. Dekolman dijeli slatinski kompleks od mađarskog Vilany kompleksa. U Bjelovarskoj sub-depresiji centralni karbonatni kompleks je matični kompleks geotermalnog tijela Ciglena. U savskom bazenu ističe se područje Kopčevca te Daruvarsko-Lipičko-Velički pojas kao površinom istaknutiji karbonatni kompleksi. Navlačno karbonatno tijelo Babina Greda nalazi se na jugoistočnom dijelu savskog bazena. Matični litološki kompleksi u kojima su razvijena geotermalna tijela donjomiocenske starosti raspršena su i znatno manjeg prostiranja od mezozojskih karbonatnih dijela. U njima su razvijena ili samostalna geotermalna tijela ili su kao sekundarni vodonsonik povezan s karbonatnim matičnim kompleksom. Znatno je i prostiranje panonskih pješčenjaka dobrih hidrauličkih svojstava. Najznačajniji vodonosnici iz kojih se danas koristi geotermalna voda nalaze se na području Bizovca i Ivanić Grada, dok na području Draškovca postoji eksploatacijska koncesija. Povijesno su se koristili pješčenjački geotermalni vodonosnici i na području Siska.

Karakterizacija geotermalnih i mineralnih voda u Republici Hrvatskoj je prvi put obavljena u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. Pri izradi metodologije za izdvajanje vodnih tijela korištene su preporuke Okvirne direktivne o vodama i CIS vodiča br. 2 iz 2004. godine.

Metodologija se sastoji od dva koraka:

(1) identifikacije potencijalnih područja na temelju litostratigrafskih jedinica, strukturno-geoloških elementa i raspucanosti stijena te spoznajama o pojavama termalne vode na području

(2) unutar potencijalnih područja izdvajaju se tijela na temelju strukturno-tektonskog sklopa (s naglaskom na rasjede s obzirom na to da oni mogu predstavljati propusne zone i s tim u vezi područja prihranjivanja geotermalnih vodonosnika, ili, u slučaju da se radi o nepropusnim rasjednim zonama, mjesta ne tečenja, odnosno barijere), raspucanosti, poroznosti, propusnosti stijenske mase, smjer tečenja geotermalne vode, izdašnosti izvora i/ili bušotina i kemijski sastav geotermalnih voda. Nadalje, korišteni su podaci o poroznosti i litologije stjenske mase za odvajanje vodnosnika u sedimentnim bazenima (pijesci i pješčenjaci) od vodnosnonika u predkenozoiskim stijenama (karbonati, magmati, metamorfiti). Također se uzimaju u obzir izmjerene vrijednosti toplinske vodljivosti u stijenama koje predstavljaju vodnosnik, ali i u stijenama koje predstavljaju toplinski izolator.

Navedena metodologija je bazirana na održivom upravljanju tog resursa te se postižu zahtjevi cilja sedam održivog razvoja (SDG 7 – Sustainable Development Goal 7). Podaci su temeljeni na interpretaciji 2D ili 3D seizmičkih mjerenja, podacima bušenja, regionalnih geoloških kartiranja. Korišteni su i rezultati hidrauličkih testiranja u bušotinama (primjerice DST testovi), mjerenje poroznosti i drugo.

5.3. Zaštićena područja – područja posebne zaštite voda (sažetak registra zaštićenih područja)

Zaštićena područja su sva područja uspostavljena na temelju Zakona o vodama i drugih propisa u svrhu posebne zaštite površinskih voda, podzemnih voda i jedinstvenih i vrijednih ekosustava koji ovise o vodama.

Tab. A.55 Pregled proglašenih zaštićenih područja – područja posebne zaštite voda (stanje 2022.)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tip zaštićenog područja | Broj zaštićenih područja | | | | |
| PSS | PSD | VPD | JVP | RH |
| Vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili rezervirane za te namjene u budućnosti – područja površinskih i podzemnih voda | 175 | 57 | 197 | 83 | 267 |
| Vode pogodne za život slatkovodnih riba | 19 | 4 | 23 | 21 | 44 |
| Vode pogodne za školjkaše |  |  |  | 18 | 18 |
| Područja za kupanje i rekreaciju | 10 | 6 | 16 | 901 | 917 |
| Osjetljiva područja i pripadajući slivovi osjetljivih područja | 1 | | |  |  |
| Područja podložna onečišćenju nitratima i pripadajuća ranjiva područja | 4 | 6 | 10 | 1 | 11 |
| Područja namijenjena zaštiti ptica gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite | 13 | 8 | 19 | 19 | 35 |
| Područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta (osim ptica) gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite | 148 | 42 | 182 | 470 | 652 |
| Ostala zaštićena područja prirode | 52 | 25 | 74 | 87 | 161 |
| Kulturna dobra kojima je voda bitan element | 64 | 30 | 93 | 131 | 224 |
| Napomena: brojevi zaštićenih područja u tablici se ne zbrajaju budući da se neka zaštićena područja prostiru na dva vodna područja / podsliva | | | | | |

Podaci o zaštićenim područjima preuzeti su iz Registra zaštićenih područja kojega su uspostavile Hrvatske vode u elektronskom obliku i u kojega se unose podaci i informacije o zaštićenim područjima koja su formalno-pravno proglašena. Tijela ili osobe koje donose odluku o određivanju i/ili zaštiti pojedinog područja dužna su istu dostaviti Hrvatskim vodama u roku od 60 dana od dana donošenja.

Vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili rezervirane za te namjene u budućnosti (strateške rezerve podzemnih voda) – Prema Zakonu o vodama (članak 100.) Hrvatske vode će posebno identificirati na svakom vodnom području:

1. sve vode namijenjene za ljudsku potrošnju koje osiguraju u prosjeku više od 10 m3 vode na dan ili opskrbljuju više od 50 ljudi i

2. sva vodna tijela rezervirana za te namjene u budućnosti.

To su vode kojima treba osigurati zaštitu ili poboljšanje kako bi se smanjila razina potrebnog pročišćavanja za dobivanje pitke vode.

Za zaštićena područja voda namijenjenih za ljudsku potrošnju ili rezerviranih za te namjene u budućnosti nisu propisani dodatni standardi kakvoće, već se ona ocjenjuju prema kriterijima koji vrijede za površinske i podzemne vode općenito. Jednim dijelom to je povezano s činjenicom da su za podzemne vode, koje čine glavninu zaštićenih područja voda namijenjenih za ljudsku potrošnju, propisani visoki standardi za niz ključnih pokazatelja kakvoće, jednaki standardima kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju. Smatra se da se mjerama za dostizanje dobrog stanja zaštićenih podzemnih voda osigurava optimalna zaštita ili poboljšanje kakvoće u odnosu na razinu potrebnog pročišćavanja za dobivanje pitke vode. Veće koncentracije pojedinih tvari u podzemnoj vodi dopuštene su samo u slučajevima ako su one prirodnoga porijekla i ne mogu se otkloniti nikakvim preliminarnim mjerama zaštite voda, već samo primjerenim režimom pročišćavanja sirove vode prije njene distribucije korisnicima. Ovakav pristup ocjeni stanja voda će se i u formalnom smislu promijeniti kada se u nacionalno zakonodavstvo transponiraju odredbe Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126356.jpg)

Sl. A.28 Pregledna karta područja zaštite vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili rezervirane za te namjene u budućnosti
 (prema Registru zaštićenih područja, stanje 2022. godine)

Tab. A.56 Pregled područja zaštite vode namijenjene za ljudsku potrošnju

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | PSS | PSD | VPD | JVP | RH |
| Područja podzemnih voda | Površina (km2) | 3.617 | 1.255 | 4.872 | 6.083 | 10.955 |
| Područja površinskih voda (jezera) | Površina (km2) | 1 |  | 1 | 14 | 15 |
| Područja površinskih voda (rijeke) | Duljina (km) | 103 | 76 | 179 | 71 | 250 |

Vode pogodne za život slatkovodnih riba i vode pogodne za školjkaše – Zaštićena područja voda pogodnih za život slatkovodnih riba proglašena su na dijelovima kopnenih površinskih voda Odlukom o određivanju područja voda pogodnih za život slatkovodnih riba (»Narodne novine«, broj 33/11.). To su vode kojima je potrebna zaštita ili poboljšanje kako bi se omogućio život autohtonih vrsta riba koje pridonose prirodnoj raznolikosti i brojnosti vrsta čija je prisutnost poželjna s vodno-gospodarskog stajališta.

Zaštićena područja za život slatkovodnih riba određena su na 151 vodnom tijelu rijeka, u ukupnoj duljini od 2.833 km i na jednom jezeru površine od 2.745 km2.

Zaštićena područja voda pogodnih za školjkaše proglašena su na dijelovima Jadranskog mora Odlukom o određivanju voda pogodnih za život i rast školjkaša (»Narodne novine«, broj 78/11.). To su vode kojima je potrebna zaštita ili poboljšanje kako bi se omogućio život i rast školjkaša i pridonijelo visokoj kakvoći jestivih proizvoda od školjaka.

Zaštita školjkaša određena je na 18 područja, u ukupnoj površini od 1.653 km2, od čega je 12,49 km2 u prijelaznim vodama, 336,36 km2 u priobalnim vodama, a 1.300 km2 na otvorenom moru, izvan granica jadranskog vodnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126504.jpg)

Sl. A.29 Pregledna karta područja voda pogodnih za život slatkovodnih riba i voda pogodnih za život i rast školjkaša
 (prema Registru zaštićenih područja, stanje 2022. godine)

Za zaštićena područja voda pogodnih za život slatkovodnih riba i život i rast školjkaša propisani su dodatni standardi kakvoće u odnosu na standarde koji općenito vrijede za ocjenjivanje stanja površinskih voda, u smislu dodatnih pokazatelja i strože metodologije praćenja i ocjenjivanja mjerodavnih pokazatelja. Praćenje, ocjena i klasifikacija stanja zaštićenih područja pogodnih za život slatkovodnih riba uređeno je Uredbom o standardu kakvoće voda (članci 56. – 58. i Prilog 8)[23](Preuzeto iz Direktive 2006/44/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o kakvoći slatkih voda kojima je potrebna zaštita ili poboljšanje kako bi bile pogodne za život riba (SL L 264, 25. 9. 2006.)). Praćenje, ocjena i klasifikacija stanja zaštićenih područja pogodnih za život i rast školjkaša uređeno je Uredbom o standardu kakvoće voda (članci 59. – 60. i Prilog 9.)[24](Preuzeto iz Direktiva 2006/113/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o potrebnoj kakvoći vode za školjkaše (SL L 376, 27. 12. 2006.).). Na temelju rezultata praćenja i ocjenjivanja dodatnih parametara kakvoće, zaštićena područja pogodna za život slatkovodnih riba i zaštićena područja pogodna za život i rast školjkaša se klasificiraju u dvije klase: pogodne i nisu pogodne.

Tab. A.57 Mjerodavni pokazatelji kakvoće za ocjenjivanje zaštićenih voda pogodnih za život slatkovodnih riba i život i rast školjkaša

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Pokazatelj kakvoće voda pogodnih za život slatkovodnih riba | | Pokazatelj kakvoće voda pogodnih za život i rast školjkaša | |
| pH  Temperatura  Suspendirane tvari  Otopljeni kisik  Biološka potrošnja kisika (BPK5)  Ukupni fosfor  Nitriti | Spojevi fenola  Naftni ugljikovodici  Neionizirani amonijak  Ukupni amonij  Ukupni rezidualni klor  Ukupni cink  Otopljeni bakar | pH  Temperatura  Boja (nakon filtracije)  Suspendirane tvari  Salinitet  Otopljeni kisik  Naftni ugljikovodici  Organohalogene tvari  Srebro Ag  Arsen As  Kadmij Cd | Krom Cr  Bakar Cu  Živa Hg  Nikal Ni  Olovo Pb  Cink Zn  Fekalni koliformi  Escherichia coli  Tvari koje djeluju na okus školjkaša  Saksitocin (proizvode ga diniflagelati) |

Područja za kupanje i rekreaciju – Zaštićena područja za kupanje i rekreaciju proglašavaju se odlukom jedinica lokalne samouprave za kupališta na kopnenim površinskim vodama, odnosno odlukom područne (regionalne) samouprave za morske plaže. To su dijelovi površinskih voda na kojima se očekuje veliki broj kupača, a za koje nije izdana trajna zabrana kupanja ni trajna preporuka o izbjegavanju kupanja pa im treba osigurati zaštitu ili poboljšanje kako bi se pridonijelo poboljšanju kakvoće okoliša i zaštiti zdravlja ljudi.

Zaštićena područja voda za kupanje i rekreaciju proglašavaju se svake godine prije početka sezone kupanja. Tijekom utvrđene sezone kupanja provodi se odgovarajući monitoring i klasifikacija kakvoće voda za kupanje, upravljanje kakvoćom voda za kupanje i informiranje javnosti o kakvoći voda za kupanje.

Za zaštićena područja voda za kupanje i rekreaciju propisani su dodatni standardi kakvoće u odnosu na standarde koji općenito vrijede za ocjenjivanje stanja površinskih voda. Radi se o mikrobiološkim pokazateljima (Crijevni enterokoki, Escherichia coli) koji se prate i ocjenjuju na kupalištima na kopnenim vodama i na morskim plažama sukladno standardima i metodologiji iz Uredbe o kakvoći voda za kupanje (»Narodne novine«, br. 51/14. i 66/19.)[25](Preuzeto iz Direktive 2006/7/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o upravljanju kakvoćom vode za kupanje i ukidanju Direktive 76/160/EEZ (SL L 64, 4. 3. 2006.).) i Uredbe o kakvoći mora za kupanje (»Narodne novine«, br. 73/08. i 80/13.)[26](Preuzeto iz Direktive 2006/7/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o upravljanju kakvoćom vode za kupanje i ukidanju Direktive 76/160/EEZ (SL L 64, 4. 3. 2006.).). Na temelju rezultata praćenja i ocjenjivanja kakvoće voda za kupanje tijekom kupališne sezone, određuje se godišnja ocjena voda za kupanje i njihova klasifikacija u četiri klase: izvrsne, dobre, zadovoljavajuće i nezadovoljavajuće.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126572.jpg)

Sl. A.30 Karta područja određenih za kupanje (prema Registru zaštićenih područja, stanje: 2022. godina)

Osjetljiva područja, slivovi osjetljivih područja – Osjetljiva područja proglašena su Odlukom o određivanju osjetljivih područja (»Narodne novine«, broj 79/22.).

Na jadranskom vodnom području osjetljivim su proglašena 54 izdvojena područja estuarija i priobalnih voda koja su eutrofna ili bi mogla postati eutrofna zbog loše izmjene voda ili unosa veće količine hranjivih tvari. Proglašena područja podložna eutrofikaciji obuhvaćaju površinu od 1.732 km2 i to 72 km2 prijelaznih voda, 813 km2 priobalnih voda te 847 km2 otvorenoga mora izvan granica jadranskog vodnog područja[27](Preliminarna procjena osjetljivosti priobalnih voda provedena je 2008. godine u studiji Preliminarno određivanje zaštićenih područja hrvatskog dijela Jadranskog mora u okviru Projekta zaštite od onečišćenja voda u priobalnom području (IBRD 7640/HR).). Slivovi proglašenih područja podložnih eutrofikaciji obuhvaćaju površinu od 10.466 km2, od čega 651 km2 na otocima. Dodatno, osjetljivim su proglašena sva područja namijenjena zahvaćanju vode namijenjene za ljudsku potrošnju, uključujući podzemne vode jadranskog vodnog područja gdje je teško odvojiti podzemne od površinskih voda jer je, zbog geološke građe terena, njihova interakcija izuzetno velika. Također, osjetljivima su proglašene sve površinske vode na zaštićenim područjima prirode gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite.

Slivom osjetljivog područja proglašeno je vodno područje rijeke Dunav u cijelosti, u skladu s odlukom donesenom na međunarodnoj razini, suglasnošću država potpisnica Konvencije o zaštiti rijeke Dunav i Konvencije o zaštiti Crnoga mora, zbog eutroficirane delte Dunava.

Tab. A.58 Pregled proglašenih osjetljivih područja, uključujući područja loše izmjene voda u priobalnim vodama (prema Registru zaštićenih područja, stanje 2022. godine)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | Kriterij a: | Kriterij b: | Kriterij c: | UKUPNO |
| Površinske vode koje su  eutrofne ili bi mogle  postati eutrofne | Područja (površinske vode) za zahvaćanju vode namijenjene za ljudsku potrošnju | Zaštićena područja prirode |
| VPD | Broj osjetljivih područja | - | - | - | - |
| Površina osjetljivih područja (km2) | - | - | - | - |
| Površina slivova osjetljivih područja (km2) | 35.117 | - | - | 35.117 |
| JVP | Broj osjetljivih područja | 54 | 22 | 5 | 81 |
| Površina osjetljivih područja (km2) | 1.733\* | 18.381 | 568 | 20.682 |
| Površina slivova osjetljivih područja (km2) | 10.466 |  |  |  |
| RH | Broj osjetljivih područja | 54 | 22 | 5 | 81 |
| Površina osjetljivih područja (km2) | 1.732\* | 18.381 | 568 | 20.682 |
| Površina slivova osjetljivih područja (km2) | 45.583 |  |  | 45.583 |
| \*uključujući dijelove otvorenoga mora | | | | | |

Na osjetljivim područjima i slivovima osjetljivih područja je, zbog postizanja ciljeva zaštite voda, potrebno provesti višu razinu ili viši stupanj pročišćavanja komunalnih otpadnih voda, sukladno odredbama Pravilnika o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda (»Narodne novine«, broj 26/20).

Ukupna površina osjetljivih područja priobalnih voda iznosi 813,80 km2, a prijelaznih voda 122,90 km2.

Propisano je dodatno praćenje i ocjena pokazatelja eutrofikacije na osjetljivim područjima u svrhu praćenja učinaka mjera zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog ispuštanjem komunalnih otpadnih voda i periodičnog preispitivanja odluke o osjetljivim područjima[28](Uredba o standardu kakvoće voda (članak 63. i Prilog 10.)).

Tab. A.59 Mjerodavni pokazatelji za ocjenu eutrofikacije na osjetljivim područjima

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Pokazatelji eutrofikacije u rijekama | Pokazatelji eutrofikacije u jezerima | Pokazatelji eutrofikacije u priobalnim vodama |
| Ukupni dušik  Ukupni fosfor | Ukupni fosfor  Ukupni dušik  Klorofil a  Ukupna biomasa  Prozirnost | Prozirnost  Zasićenje kisikom  Otopljeni anorganski dušik  Otopljeni fosfor  Klorofil a  TRIX |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126699.jpg)

Sl. A.31 Pregledna karta osjetljivih područja i njihovih slivova (prema Registru zaštićenih područja, stanje: 2022. godine)

Područja podložna onečišćenju nitratima poljoprivrednog porijekla, ranjiva područja – Područja podložna onečišćenju nitratima poljoprivrednog podrijetla čine vode, a posebno one namijenjene za ljudsku potrošnju, koje sadrže povećanu koncentraciju nitrata (više od 50 mg/l, izraženo kao NO3-) i vode podložne eutrofikaciji uslijed unosa veće količine dušičnih spojeva poljoprivrednoga podrijetla. Površine s kojih se prihranjuju područja podložna onečišćenju nitratima poljoprivrednoga podrijetla proglašavaju se ranjivim područjima. Ranjiva područja proglašena su Odlukom o određivanju ranjivih područja u Republici Hrvatskoj (»Narodne novine«, broj 130/12.) koja je stupila na snagu u prosincu 2012. godine i u međuvremenu nije mijenjana[29](Odluka o određivanju ranjivih područja bit će preispitana i po potrebi preinačena uzimajući u obzir promjene i čimbenike koji nisu bili poznati u trenutku donošenja prvobitne odluke.). Odlukom je određeno šest ranjivih područja koja obuhvaćaju površinu od 5.090 km2 (9 % teritorija Republike Hrvatske), odnosno 75 općina u sedam županija i Grad Zagreb[30](Određivanje ranjivih područja (zona ranjivih na nitrate) provedeno je u okviru Projekta kontrole onečišćenja u poljoprivredi (APCP), financiranog darovnicom TF90845 (Završno izvješće, TG Masaryk Water Research Institute i Ekotox, 2012.). Određivanje je provedeno odvojeno za nitrate u površinskim vodama i podzemnim vodama i eutrofikaciju površinskih voda. Procjena nije mogla biti pouzdana zbog nedostatka podataka i ograničenog vremena provedbe.).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126720.jpg)

Sl. A.32 Pregledna karta ranjivih područja (prema Registru zaštićenih područja, stanje 2022. godine)

Tab. A.60 Pregled proglašenih ranjivih područja (prema Registru zaštićenih područja, stanje 2022. godine)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | Kriterij a: | Kriterij b: | Kriterij c: | UKUPNO |
| Površinske vode koje sadrže povećanu koncentraciju nitrata | Podzemne vode koje sadrže povećanu koncentraciju nitrata | Površinske vode koje su eutrofne ili bi mogle postati eutrofne |
| VPD | Broj ranjivih područja | 5 | 4 | 1 | 10 |
| Površina ranjivih područja (km2) | 1.750 | 852 | 28 | 2.630 |
| JVP | Broj ranjivih područja |  |  | 1 | 1 |
| Površina ranjivih područja (km2) |  |  | 2.460 | 2.460 |
| RH | Broj ranjivih područja | 5 | 4 | 2 | 11 |
| Površina ranjivih područja (km2) | 1.750 | 852 | 2.488 | 5.090 |

Na ranjivim područjima treba provesti pojačane mjere zaštite voda od onečišćenja nitratima poljoprivrednog podrijetla.

Propisano je praćenje koncentracije nitrata u područjima podložnim onečišćenju nitratima poljoprivrednoga podrijetla u svrhu praćenja učinaka mjera zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla i periodičnog preispitivanja Odluke o određivanju ranjivih područja u Republici Hrvatskoj[31](Uredba o standardu kakvoće voda (članak 63.)).

Područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite – Područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite proglašavaju se prema propisima o zaštiti prirode. Uredbom o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže (»Narodne novine«, broj 80/19.) proglašena je Ekološka mreža Republike Hrvatske koja predstavlja područja ekološke mreže Europske unije Natura 2000. Mrežu Natura 2000 čine područja očuvanja značajna za ptice – POP (područja značajna za očuvanje i ostvarivanje povoljnog stanja divljih vrsta ptica od interesa za Europsku uniju, kao i njihovih staništa te područja značajna za očuvanje migratornih vrsta ptica, a osobito močvarna područja od međunarodne važnosti), koja obuhvaćaju oko 30 % kopnenog i 3 % morskog teritorija, i područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove – POVS (područja značajna za očuvanje i ostvarivanje povoljnog stanja drugih divljih vrsta i njihovih staništa, kao i prirodnih stanišnih tipova od interesa za Europsku uniju), koja obuhvaćaju oko 28 % kopnenog i 15 % morskog teritorija. Kumulativno, mreža Natura 2000 obuhvaća približno 37 % kopnenog i 16 % morskog teritorija.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126800.jpg)

Sl. A.33 Pregledna karta mreže Natura 2000 gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite
 (prema Registru zaštićenih područja, stanje: 2022. godine)

U suradnji sa Zavodom za zaštitu okoliša i prirode obavljeno je izdvajanje dijelova ekološke mreže gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite i samo ta područja su evidentirana u Registru zaštićenih područja – područja posebne zaštite voda. Riječ je o ukupnoj površini od 25.574 km2. Na vodnom području rijeke Dunav obuhvaćeno je 9.890 km2 ili 28 % površine vodnoga područja, a na jadranskom vodnom području 10.350 km2 kopna (uključujući 2.151 km2 otoka), 4.591 km2 prijelaznih i priobalnih voda, što čini 48 % kopnene i oko 30 % morske površine vodnoga područja. Preostalih 720 km2 ekološki značajnih područja pripada državnom teritoriju izvan granica jadranskog vodnog područja.

Kao dodatna informacija identificirani su stanišni tipovi ovisni o kemijskom i količinskom stanju podzemnih voda. Riječ je o 27 od ukupno 76 stanišnih tipova prema Direktivi o staništima (Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22. 7. 1992.), kako je zadnje izmijenjena i dopunjena Direktivom Vijeća 2013/17/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području okoliša zbog pristupanja Republike Hrvatske (SL L 158, 10. 6. 2013.)) u daljnjem tekstu: Direktiva o staništima i dodatku i dva stanišna tipa koja nisu klasificirana prema istoj Direktivi a vezani su za identifikacijski broj područja iz Nature 2000. Sve skupa zauzimaju ukupnu površinu od 14.184,4 km2 odnosno oko 55,46 % ukupne površine ekološke mreže. Površine stanišnih tipova izračunate su prema dominantnom tipu staništa za svaki identifikacijski broj područja prema Naturi 2000 (Natura kod).

Tab. A.61 Stanišni tipovi ovisni o podzemnim vodama

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Natura  kod | Naziv stanišnog tipa na Dodatku I Direktive o staništima | Hrvatski naziv stanišnog tipa | Površina (km2) prema domin. tipu staništa | | | | |
| PSS | PSD | VPD | JVP | RH |
| 1530 | Pannonic salt steppes and salt marshes\* | Panonske slane stepe i slane močvare\* |  |  |  |  |  |
| 3130 | Oligotrophic to mesotrophic standing waters with vegetation of the Littorelletea uniflorae and/or of the Isoëto-Nanojuncetea | Amfibijska staništa Isoëto-Nanojuncetea | 176,5 | 151,8 | 328,3 | 46,9 | 375,1 |
| 3140 | Hard oligo-mesotrophic waters with benthic vegetation of Chara spp. | Tvrde oligo-mezotrofne vode s dnom obraslim parožinama (Characeae) |  |  |  | 10,6 | 10,6 |
| 3150 | Natural euthrophic lakes with Magnopotamion or Hydrocharition-type vegetation | Prirodne eutrofne vode s vegetacijom Hydrocharition ili Magnopotamion | 33,5 | 1,3 | 34,8 | 8,4 | 43,1 |
| 3170 | Mediterranean temporary ponds\* | Mediteranske povremene lokve\* |  |  |  | 72,9 | 72,9 |
| 3180 | Turloughs\* | Povremena krška jezera (Turloughs)\* |  |  |  | 1,5 | 1,5 |
| 3230 | Alpine rivers and their ligneous vegetation with Myricaria germanica | Obale planinskih rijeka s Myricaria germanica |  | 228,9 | 228,9 |  | 228,9 |
| 3260 | Water courses of plain to montane levels with the Ranunculion fluitantis and Callitricho-Batrachion vegetation | Vodni tokovi s vegetacijom Ranunculion fluitantis i Callitricho-Batrachion | 20,4 | 2,7 | 23,1 | 552,3 | 575,5 |
| 3270 | Rivers with muddy banks with Chenopodion rubri p.p. and Bidention p.p. vegetation | Rijeke s muljevitim obalama obraslim s Chenopodion rubri p.p. i Bidention p.p. |  | 131,6 | 131,6 |  | 131,6 |
| 32A0 | Tufa cascades of karstic rivers of the Dinaric Alps | Sedrene barijere krških rijeka Dinarida | 16,4 |  | 16,4 | 152,1 | 168,5 |
| 6410 | Molinia meadows on calcareous, peaty or clavey-silt-laden soils (Molinion caeruleae) | Travnjaci beskoljenke (Molinion caeruleae) |  | 187,8 | 187,8 | 51,4 | 239,2 |
| 6420 | Mediterranean tall humid grasslands of the Molinio-Holoschoenion | Mediteranski visoki vlažni travnjaci Molinio-Holoschoenion |  |  |  | 1,4 | 1,4 |
| 6430 | Hydrophilous tall herb fringe communities of plains and of the montane to alpine levels | Hidrofilni rubovi visokih zeleni uz rijeke i šume (Convolvulion sepii, Filipendulion, Senecion fluviatilis) | 45,4 | 18,1 | 63,5 |  | 63,5 |
| 6440 | Alluvial meadows of river valleys of the Cnidion dubii | Livade Cnidion dubii |  |  |  |  |  |
| 6510 | Lowland hay meadows (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) | Nizinske košanice (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) | 19,4 | 187,2 | 206,6 | 22,3 | 228,9 |
| 6540 | Sub-Mediterranean grasslands of the Molinio-Hordeion secalini | Submediteranski travnjaci sveze Molinio-Hordeion secalini |  |  |  | 121,4 | 121,4 |
| 7110 | Active raised bogs\* | Aktivni nadignuti cretovi\* |  |  |  | 0,1 | 0,1 |
| 7140 | Transition mires and quaking bogs | Prijelazni cretovi | 0,6 |  | 0,6 | 0,0 | 0,7 |
| 7150 | Depressions on peat substrates of the Rhynchosporion | Depresije na tresetnoj podlozi (Rhynchosporion) | 0,3 |  | 0,3 |  | 0,3 |
| 7220 | Petrifying springs with tufa formation (Cratoneurion)\* | Izvori uz koje se taloži sedra (Cratoneurion) – točkaste ili vrpčaste formacije na kojima dominiraju mahovine iz sveze Cratoneurion commutati\* | 341,8 |  | 341,8 |  | 341,8 |
| 7230 | Alkaline fens | Bazofilni cretovi |  |  | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| 8310 | Caves not open to the public | Špilje i jame zatvorene za javnost | 2.078,3 | 178,8 | 2.257,1 | 6.338,8 | 8.595,9 |
| 9160 | Sub-Atlantic and medio-European oak or oak-hornbeam forests of the Carpinion betuli | Subatlantske i srednjoeuropske hrastove i hrastovo-grabove šume Carpinion betuli | 8,9 | 127,4 | 136,3 | 10,1 | 146,4 |
| 91D0 | Bog woodland\* | Šume na acidofilnim cretovima\* |  |  | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| 91E0 | Alluvial forests with Alnus glutinosa and Fraxinus excelsior (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae)\* | Aluvijalne šume (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae)\* | 935,4 | 722,5 | 1.657,8 | 38,8 | 1.696,6 |
| 91F0 | Riparian mixed forest of Quercus robur, Ulmus laevis and Ulmus minor, Fraxinus excelsior or Fraxinus angustifolia along the great rivers (Ulmenion minoris) | Poplavne miješane šume Quercus robur, Ulmus laevis, Ulmus minor, Fraxinus excelsior ili Fraxinus angustifolia | 1.077,4 |  | 1.077,4 |  | 1.077,4 |
| 92D0 | Southern riparian galleries and thickets (Nerio-Tamaricetea and Securinegion tinctoriae) | Mediteranske galerije i šikare (Nerio-Tamaricetea) |  |  | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| 0\* |  | Izvori (A.2.1.) |  |  | 0,0 | 12,9 | 12,9 |
| 0\*\* |  | Hiporeička zona (H.3.2.1.2.) | 44,1 |  | 44,1 | 6,1 | 50,2 |
|  | | UKUPNO | 4.798,3 | 1.937,9 | 6.736,3 | 7.448,1 | 14.184,4 |
| Napomene:  0\* nema natura kod, nemaju stanišni tip prema Dodatku I. Direktive o staništima, ali imaju NKS kod koji obuhvaća identifikacijski broj područja; napominje se da NKS Izvori (A.2.1.) može predstavljati ciljni stanišni tip 7220\* Izvori uz koje se taloži sedra (Cratoneurion) – točkaste ili vrpčaste formacije na kojima dominiraju mahovine iz sveze Cratoneurion commutati, ukoliko se radi o zajednici A.2.1.1.3. Helokreni izvori.  0\*\* ne predstavlja ciljni stanišni tip područja ekološke mreže Natura 2000 u Republici Hrvatskoj | | | | | | | |

Ostala zaštićena područja prirode gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite – Zakon o zaštiti prirode (»Narodne novine«, br. 80/13., 15/18., 14/19., i 127/19.) utvrđuje devet kategorija prostorne zaštite: strogi rezervat, nacionalni park, posebni rezervat, park prirode, regionalni park, spomenik prirode, značajni krajobraz, park-šuma i spomenik parkovne arhitekture. Nacionalni park i park prirode proglašava Hrvatski sabor zakonom. Stroge i posebne rezervate proglašava Vlada Republike Hrvatske uredbom. Regionalni park, značajni krajobraz, park-šumu, spomenik prirode i spomenik parkovne arhitekture proglašava tijelo područne (regionalne) samouprave, odnosno Vlada Republike Hrvatske ako se ona nalaze na prostoru dviju ili više jedinica područne samouprave.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/126929.jpg)

Sl. A.34 Pregledna karta zaštićenih područja prirode gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite
 (prema Registru zaštićenih područja, stanje: 2022. godine)

Prema podacima Zavoda za zaštitu okoliša i prirode (stanje: studeni 2021. godine) u Republici Hrvatskoj ukupno je proglašeno 410 zaštićenih područja prirode u različitim kategorijama. Zaštitom je obuhvaćeno 8.281 km2, odnosno 9,4 % ukupne površine Republike Hrvatske (13,5 % kopnenog teritorija i 1,9 % mora)[32](Dijelovi zaštićenih površina su pod višestrukom zaštitom.). Najveći dio zaštićene površine su parkovi prirode, na koje otpada 4.950 km2, značajni krajobrazi s 1.379 km2, regionalni parkovi s 1.025 km2 i nacionalni parkovi s 980 km2. Neka od tih područja su pod međunarodnom zaštitom (UNESCO, RAMSAR područje).

U Registru zaštićenih područja su kroz suradnju sa Zavodom za zaštitu okoliša i prirode evidentirani podaci o zaštićenim područjima prirode gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite. Na vodnom području rijeke Dunav obuhvaćeno je oko 11 % ukupne površine vodnog područja. Na jadranskom vodnom području obuhvaćeno je oko 18 % kopnene i 3 % morske površine vodnog područja.

Za zaštićena područja prirode gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite nisu propisani dodatni standardi kakvoće. Smatra se da se mjerama za dostizanje dobrog stanja, odnosno dobrog potencijala voda u zaštićenim područjima osigurava potrebna zaštita prirode.

Kulturna baština: Unatoč tome što Zakon o vodama ne predviđa potrebu dodatne zaštite područja kulturnih dobara i kulturne baštine kao posebno područje zaštite voda tj. ne prepoznaje vezu između zaštite kulturne baštine i upravljanje vodnim područjima važno je napomenuti da je na cjelokupnom području Republike Hrvatske rasprostranjena bogata i raznovrsna kulturna baština koja svjedoči o povezanosti čovjeka i voda/vodnih područja tijekom razvoja čovječanstva. Ona također svjedoči o aktivnom sudjelovanju stanovništva/čovjeka u procesu njenog nastajanja kao i u procesu njenog očuvanja i upravljanja. Kulturna baština vezana uz korištenje i upravljanje vodama sačuvana je u materijalnim i nematerijalnim oblicima, a manifestira se u prostoru/okolišu, običajima, djelatnostima i duhovnim vrijednostima te se razvrstava u područje tematskog inventara kulturne baštine objedinjenog nazivom vodna baština (Water Heritage). Za ovu vrstu kulturne baštine baštinu održavanje i poboljšanje stanja voda je bitan element njihove zaštite. Upravljanje vodnim područjima utječe na ovu kulturnu baštinu i povezano je s njenom zaštitom, uređenjem, obnovom, rekonstrukcijom, revitalizacijom i gospodarskim korištenjem.

Kulturna baština vezana uz upravljanje vodnim područjima uključuje različite vrste nepokretne kulturne baštine koje koriste vodu kao funkcionalni element, gdje je voda element prostornog identiteta, materijalnih vrijednosti te dio estetskih i duhovnih vrijednosti. Neke vrste pokretne kulturne baštine/dobara također se vezuju uz korištenje i upravljanje vodnim područjima. Nematerijalne vrijednosti vodne baštine uključuju povijesno korištenje i upravljanje vodama, tradicijsko znanje o okolišu i djelatnosti vezane uz korištenje vodnih područja.

Danas je u Registru kulturnih dobara Republike Hrvatske upisano ukupno 9.099 kulturnih dobara od kojih je 6.550 nepokretnih kulturnih dobara. Od toga je rizicima od poplava izloženo 1.161 kulturno dobro koje se nalazi na područjima opasnosti od poplava male vjerojatnost te ujedno upravljanje vodnim područjima čini sastavni dio temeljnog svojstva, a dijele se u sljedeće vrste:

– kulturni krajolici – način korištenja vodnih područja je temeljno svojstvo pojedinih kulturnih krajolika (sustavi zahvaćanja voda, odvodni kanali, sustavi navodnjavanja, tradicijski način reguliranja poplava i slično)

– naselja: urbane i ruralne cjeline – u zoni zaštite dotiču ili imaju vodotoke, jezera, izvore ili more

– graditeljski kompleksi i pojedinačne građevine – voda je važan identitetski element kulturnog dobra, primjerice vodeni opkopi, dijelovi živih vodotoka, jezera i slično

– građevine koje koriste pogon vode: mlinice, pilane, stupe, hidroelektrane

– građevine i sklopovi koji koriste izvore vode – termalni izvori – toplice, vodovodi, uređeni izvori, javne česme, fontane, sustavi izvora

– infrastrukturni uređaji i oprema: mostovi, povijesna odvodnja, odvodni kanali, povijesni sistem navodnjavanja, tradicijski način reguliranja poplava, ribnjaci, bazeni, luke, pristaništa, lukobrani, uređene obale, uređaji vezani uz plovidbu, povijesna kupališta i mjesta rekreacije

– arheološka nalazišta i zone u području utjecaja vodnih područja.

Stoga navedeni podaci opravdavaju predviđenu mjeru nadopune Registra zaštićenih područja – područja zaštite kulturne baštine.

U suradnji s Ministarstvom kulture izdvojena su kulturna dobra za koja je održavanje i poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite i ta područja su uključena u Registar zaštićenih područja – područja posebne zaštite voda.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127009.jpg)

Sl. A.35 Pregledna karta kulturnih dobara kod kojih je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite
 (prema Registru zaštićenih područja, stanje 2022. godine)

6. KLIMATSKE PROMJENE I STRATEGIJA PRILAGODBE KLIMATSKIM PROMJENAMA ZA RAZDOBLJE DO 2040. GODINE S POGLEDOM NA 2070. GODINU

Klimatske promjene predstavljaju izazov za upravljanje prirodnim resursima jer utječu na njihovu raspoloživost i ujedno naglašavaju povećanu potrebu stanovništva i gospodarstva te na taj način ugrožavaju održivi razvoj društva. Klimatske promjene utječu na učestalost i intenzitet kako ekstremnih kratkotrajnih vremenskih nepogoda (ekstremne padaline, poplave i bujice, erozije, oluje, suša, toplinski valovi, požari) tako i na postupne dugoročne promjene (porast temperature zraka, tla i vodenih površina, podizanje razine mora, zakiseljavanje mora, širenje sušnih područja). Načelno, prilagodba klimatskim promjenama je horizontalno pitanje koje povezuje gotovo sva društvena, ekonomska, stručna i znanstvena područja kako bi se ojačala otpornosti na klimatske promjene i smanjio rizik i treba se rješavati na integralan način uz visoki stupanj koordinacije među dionicima. Negativne posljedice klimatskih promjena čine vodne resurse posebno ranjivim i dodatno usložnjavaju i upravljanje stanjem voda (obrađeno u Poglavlju B) i upravljanje rizicima od poplava (obrađeno u Poglavlju C.).

6.1. INTERPRETACIJA KLIMATSKIH PROMJENA ZA POTREBE UPRAVLJANJA VODAMA

Procjena utjecaja klimatskih promjena na stanje voda oslanja se na rezultate studije »Interpretacija analize klimatskih promjena za planske potrebe upravljanja vodama« koju je pripremio Državni hidrometeorološki zavod. Analize obuhvaćaju tri regionalna klimatska modela forsirana pomoću četiri globalna klimatska modela. Projekcije buduće klime rađene su pod pretpostavkom dva buduća IPCC-jeva scenarija, RCP4.5 i RCP8.5 (van Vuuren i sur. 2011). RCP4.5 scenarij, tzv. umjereni scenarij (u daljnjem tekstu: umjereni scenarij) pretpostavlja da će se od sredine do kraja 21. stoljeća emisija stakleničkih plinova smanjivati. Kako staklenički plinovi imaju relativno dug životni vijek u atmosferi, njihova bi koncentracija od sredine do kraja stoljeća ostala nepromijenjena. Na taj način bi se porast temperature uzrokovan rastom koncentracija stakleničkih plinova zaustavio na razini porasta temperature od sredine stoljeća. RCP8.5 scenarij daje porast emisija stakleničkih plinova do kraja 21. stoljeća (u narednom tekstu scenarij porasta emisija stakleničkih plinova). Zbog toga se uz ovaj scenarij do kraja stoljeća očekuje značajno veći porast temperature zraka.

Promjene su promatrane po sezonama, pri čemu su one definirane na sljedeći način:

– zima (oznaka: DJF): prosinac – siječanj – veljača

– proljeće (oznaka: MAM): ožujak – travanj – svibanj

– ljeto (oznaka: JJA): lipanj – srpanj – kolovoz

– jesen (oznaka: SON): rujan – listopad – studeni.

Varijable bitne za vodnogospodarski sektor, temperatura zraka na 2 m, ukupna količina oborine, evapotranspiracija i ukupno otjecanje, analizirane su kao direktni izlaz iz simulacija regionalnih klimatskih modela.

Svaka se slika sastoji od prikaza medijana ansambla varijable u:

– sadašnjoj klimi P0 (definirana je razdobljem 1971. – 2000.) – prvi red

– bliskom budućem razdoblju u odnosu na sadašnju klimu P1-P0 (P1 je definirano razdobljem 2011. – 2040.) – drugi red i

– sredinom 21. stoljeća u odnosu na sadašnju klimu P2-P0 (P2 je definirano razdobljem 2041. – 2070.) – treći red,

a buduće promjene oborine, evapotranspiracije i otjecanja su prikazane u postocima u odnosu na sadašnju klimu, za razliku od promjene temperature koja je definirana razlikom između budućeg i sadašnjeg razdoblja. Pojam »sadašnja klima« u tekstu se odnosi na klimu koja je također dobivena simulacijom regionalnih klimatskih modela i ne predstavlja stvarno mjerene podatke.

Kombinacija svih regionalnih i globalnih klimatskih modela ukazuje da temperatura zraka:

– zimi poprima vrijednosti između 0 i 5 °C u unutrašnjosti kontinentalnog dijela Hrvatske, te priobalja i unutrašnjosti Istre (Slika 39); planinski dio ima temperature u rasponu od -5 do 0 °C, dok je na obali i otocima temperatura zraka između 5 i 10 °C

– u proljeće u većem dijelu zemlje prevladavaju temperature između 5 i 10 °C; između 10 i 15 °C je u istočnom dijelu ravničarske Hrvatske, te uz obalu

– ljetne temperature ukazuje na temperature između 20 i 25 °C u nizinskom dijelu kontinentalne Hrvatske, u Istri, na Jadranu i njegovoj unutrašnjosti, dok je temperatura zraka na području Gorskog kotara i Like, te na manjim dijelovima gorja u unutrašnjosti zemlje između 15 i 20 °C

– u jesen nizinski dio Hrvatske, Istra i unutrašnjost obale imaju temperature zraka između 10 i 15 °C, uz obalu 15 i 20 °C, dok su u gorskom dijelu Hrvatske koji razdvaja obalu od unutrašnjosti zemlje temperature u rasponu 5 i 10 °C.

Prema umjerenom scenariju (RCP4.5) u razdoblju 2011. – 2040. (P1) očekuje se porast temperature zraka u medijanu ansambla u svim sezonama. U odnosu na P0:

– najmanji se porast očekuje u jesen i proljeće (0.5 do 1° C)

– zatim ljeti oko 1 °C, te

– zimi do 1.5 °C.

U razdoblju 2041. – 2070. porast temperature će u svim sezonama biti nešto izraženiji u odnosu na razdoblje P1. Najveći se porast očekuje ljeti oko 2 °C, zimi 1.5 do 2 °C, u jesen oko 1.5 °C i u proljeće 1 do 1.5°C

Scenarij porasta stakleničkih plinova (RCP8.5) za P1 daje:

– najmanji porast temperature zraka u proljeće, uglavnom 0.5 do 1 °C

– u jesen oko 1 °C

– u ljeto 1 do 1.5 °C, a

– zimi oko 1.5 °C.

U P2 razdoblju su amplitude nešto veće nego u P1, pa zagrijavanje iznosi oko 2 °C u proljeće, 2 do 2.5 °C u jesen, 2.5 do 3 °C u ljeto i do 3 °C u zimi.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127225.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127233.jpg)

Sl. A.36 Temperature zraka na 2 m (u °C) iznad cijele domene iz EURO – CORDEX projekcija u sadašnjoj klimi P0 (1971. – 2000.)
 prvi red, promjena u bliskoj budućnosti P1-P0 razdoblju drugi red i sredinom stoljeća P2-P0 treći red za umjereni scenarij
 (gornja slika) i scenarij povećanja stakleničkih plinova (donja slika) – po sezonama

Ukupne sezonske količine oborine pokazuje da:

– zimi modeli daju najmanje oborine u sjeverozapadnom i istočnom dijelu Hrvatske (1 – 2 mm/dan), dok je u većem dijelu zemlje ukupna količina oborine u rasponu 2 – 5 mm/dan, a uz planinski dio Dinarida, ukupna količina oborine zimi je 5 – 10 mm/dan

– u proljeće je na većem dijelu Hrvatske ukupna simulirana oborina 2 – 5 mm/dan, na najvišim vrhovima planinskog lanca 5 – 10 mm/dan, uz obalu Jadrana do 2 mm/dan

– oborinski režim u jesen ima sličnu prostornu raspodjelu kao zimski, uz oborine od 1 – 2 mm/dan više zastupljene na krajnjem istoku, te nešto uži pojas najvećih jesenskih količina oborine duž planinskog lanca

– ljeti je ukupna količina oborine 1 – 2 mm/dan u središnjoj i istočnoj Hrvatskoj i u unutrašnjosti obale, 2 – 5 mm/dan južnije od Save, do 1 mm/dan uz obalu i na otocima.

Promjena oborinskog režima u P1 uz umjereni scenarij daje blago povećanje oborine u svim sezonama osim ljeti. Promjene su u najvećem dijelu Hrvatske unutar raspona ± 5 %. Slična promjena ukupne količine oborine očekuje se i u P2. Neznatno veće povećanje oborine do 10 % zahvaća područje središnje i sjeverozapadne Hrvatske. U P2 je ljeti moguće smanjenje oborine do 10 % na većem dijelu obale, dok se u jesen može očekivati povećanje oborine do 10 % uz granicu s Bosnom i Hercegovinom te uz obalu.

Scenarij povećanja stakleničkih plinova daje promjenu oborinskog režima sličnih karakteristika kao i umjereni scenarij. U P1 razdoblju su promjene oborine male, zimi unutar ± 5 %, u proljeće i jesen do 10 % uz obalu, dok ljeti na manjem području sjevernog dijela Gorskog kotara može biti do 20 % manje oborine, posebno zimi za oba buduća razdoblja. Ljeti je smanjenje oborine jače izraženo u P2, tako da u planinskim predjelima i uz obalu na pojedinim područjima može biti i do 20 % manje oborine. U proljeće i jesen povećanje oborine može na pojedinim dijelovima Hrvatske iznositi između 5 i 10 %, dok se zimi najveće povećanje oborine do 20 % može očekivati na sjeveru Hrvatske te ponegdje uz obalu.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127379.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127446.jpg)

Sl. A.37 Ukupne količine oborine (u mm/dan) iznad cijele domene iz EURO – CORDEX projekcija u sadašnjoj klimi P0 (1971. – 2000.)
 prvi red, promjena u bliskoj budućnosti P1-P0 razdoblju drugi red i sredinom stoljeća P2-P0 treći red za umjereni scenarij
 (gornja slika) i scenarij povećanja stakleničkih plinova (donja slika) – po sezonama

Ukupna evapotranspiracija raste s porastom temperature zraka i:

– najveća je ljeti, a na većem dijelu Hrvatske iznosi 2 – 3 mm/dan, a u najvišem gorju i do 5 mm/dan

– u proljeće su simulirane vrijednosti 2 – 3 mm/dan u cijeloj Hrvatskoj, osim uz obalu gdje iznose 1,5 – 2 mm/dan

– u jesen modeli daju za najveći dio Hrvatske evapotranspiraciju 1 – 1,5 mm/dan, a uz obalu mora vrijednosti postupno rastu od 1,5 – 2 mm/dan do 5 mm/dan

– zimi su uz more slične vrijednosti kao u jesen, u unutrašnjosti priobalja i u većem dijelu unutrašnjosti Hrvatske 0,5 – 1 mm/dan, dok u sjeverozapadnim krajevima i u Gorskom kotaru iznosi 0 – 0,5 mm/dan.

U budućoj P1 klimi prema umjerenom scenariju su promjene evapotranspiracije unutar raspona ± 5 % u većem dijelu Hrvatske u ljeto i jesen, te do 10 % uz obalu. U proljeće evapotranspiracija raste 5 – 10 %, a zimi i do 10 %. Slična promjena evapotranspiracije se očekuje u P2, uz povećan porast uz obalu u ljeto i jesen, do 20 %, te zimi do 20 % u orografski razvijenim dijelovima zemlje.

Scenarij povećanja stakleničkih plinova daje vrlo sličan oblik promjene evapotranspiracije kao i umjereni scenarij. U proljeće, ljeto i jesen su promjene evapotranspiracije u obje klime (P1 i P2) uglavnom unutar ± 5 % u kontinentalnom dijelu zemlje, osim uz obalu gdje evapotranspiracija raste 10 – 20 %. U zimi su promjene najizraženije, evapotranspiracija se uglavnom povećava, najviše u orografski razvijenim područjima, u P1 10 do 20 %, u P2 između 30 i 50 %.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127590.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127627.jpg)

Sl. A.38 Evapotranspiracije (u mm/dan) iznad cijele domene iz EURO – CORDEX projekcija u sadašnjoj klimi P0 (1971. – 2000.) prvi red, promjena u bliskoj budućnosti P1-P0 razdoblju drugi red i sredinom 21. stoljeća P2-P0 treći red za umjereni scenarij (gornja slika) i scenarij povećane emisije stakleničkih plinova (donja slika) – po sezonama

Rezultati provedenih analiza jasno ukazuju na porast temperature na cijeloj promatranoj domeni u oba promatrana buduća razdoblja. Porast temperature zraka se očekuje do 1,4 °C odnosno 1,7 °C ovisno o scenariju i to u ljetnim mjesecima u bliskom budućem razdoblju. Sredinom 21. stoljeća će porast biti nešto izraženiji, uz najveće amplitude ljeti (2,5 °C za RCP4.5 i 3,1 °C za RCP8.5 scenarij). Gledano posebno po vodnim područjima u budućnosti će:

– jadransko vodno područje u toplom dijelu godine (od travnja do studenog) imati nešto veći porast temperature u usporedbi s područjem podsliva rijeke Save te područjem podsliva rijeka Drave i Dunava

– u hladnom dijelu godine vrijedi obrnuto, jadransko vodno područje će se zagrijati nešto manje nego podslivovi rijeka u unutrašnjosti zemlje

– usporedba podsliva rijeke Save i podsliva rijeka Drave i Dunava pokazuje da se će se sredinom 21. stoljeća podsliv rijeke Save zagrijavati malo više nego podsliv rijeka Drave i Dunava, i to tijekom za većeg broja mjeseci u godini.

Smanjenje oborine očekuje se uglavnom u toplijem dijelu godine, između 0,3 % i 12,6 % u bliskom budućem razdoblju u slučaju umjerenog scenarija. U slučaju scenarija povećane emisije stakleničkih plinova smanjenje oborina u toplijem dijelu godine će iznositi između 1,8 % i 15,0 %. Slično smanjenje oborine se očekuje i sredinom 21. stoljeća, od 0,2 % do 17,2 % za umjereni scenarij te 0,6 % do 15,1 % za scenarij povećanja stakleničkih plinova. U ostalim mjesecima očekuje se povećanje oborine.

Usporedba promjene količine oborine po vodnim područjima pokazuje da će:

– u mjesecima kada se očekuje povećanje oborine (uglavnom u hladnijem dijelu godine), ono biti manje na jadranskom vodnom području nego na području podsliva rijeka Drave i Dunava

– ljeti, kada se očekuje smanjenje oborine, ono biti veće na jadranskom vodnom području nego na području podsliva rijeke Drave i Dunava,

slično vrijedi i za usporedbu jadranskog vodnog područja i područja podsliva rijeke Save:

– usporedba područja podsliva rijeke Save i područja podsliva rijeka Drave i Dunava daje pretežno veće povećanje oborine na području podsliva rijeka Drave i Dunava u hladnijem dijelu godine; također se na području podsliva rijeka Drave i Dunava očekuje manje smanjenje oborine u ljetnim mjesecima.

Ovo je u skladu s očekivanom prostornom raspodjelom promjene količine oborine. Smanjenje oborine (u toplijem dijelu godine) se povećava od sjevera prema jugu, dok obrnuto vrijedi za povećanje oborine (u hladnijem dijelu godine) koje je jače izraženo na sjeveru nego na jugu zemlje.

Promjena evapotranspiracije u budućoj klimi će slično kao i oborina, imati smanjenje u ljetnim mjesecima, dok će u ostatku godine rasti. Promjene koje se očekuju su:

– između -2,9 % (rujan) i 19,8 % (siječanj) za umjereni scenarij, -3,7 % (rujan) i 15,0 % (siječanj) za scenarij povećanja stakleničkih plinova u bliskom budućem razdoblju

– sredinom 21. stoljeća se promjene evaporacije kreću između -10,2 % (rujan) i 25,8 % (siječanj) za umjereni scenarij, i -3,1 % (rujan) i 32,1 % (siječanj) za scenarij povećanja stakleničkih plinova.

Usporedba promjene evapotranspiracije po slivnim područjima pokazuje uglavnom manje povećanje evapotranspiracije na jadranskom vodnom području (njegovom kopnenom dijelu), nego na području podsliva rijeka Drave i Dunava u hladnom dijelu godine:

– na jadranskom vodnom području se smanjenje evapotranspiracije očekuje samo u srpnju i kolovozu, za razliku od područja podsliva rijeka Drave i Dunava gdje se smanjenje očekuje od kolovoza do listopada

– na području podsliva rijeke Save se smanjenje evapotranspiracije može očekivati od srpnja do listopada.

Promjena ukupnog otjecanja u budućoj klimi je uz promjenu oborine najvarijabilniji parametar:

– u bliskom budućem razdoblju se očekuje promjena ukupnog otjecanja između -10,0 % (kolovoz) i 12,5 % (siječanj) za umjereni scenarij, -11,3 % (kolovoz) i 8,9 % (siječanj, studeni) za scenarij povećanja stakleničkih plinova

– sredinom 21. stoljeća se očekuje promjena ukupnog otjecanja između -18,7 % (kolovoz) i 15,8 % (siječanj) za umjereni scenarij, te -17,3 % (kolovoz) i 13,4 % (siječanj) za scenarij povećanja stakleničkih plinova.

Na teritoriju Republike Hrvatske se može očekivati da će se smanjenje ukupnog otjecanja sredinom 21. stoljeća u scenariju povećanja stakleničkih plinova trajati kontinuirano od ožujka do listopada i u prosincu odnosno smanjenje otjecanje se može očekivati:

– na jadranskom vodnom području od travnja do kolovoza i u listopadu

– na području podsliva rijeke Save u travnju, od lipnja do kolovoza i u prosincu

– na području podsliva rijeka Drave i Dunava u kolovozu.

U mjesecima kada se javlja povećanje ukupnog otjecanja, ono je uglavnom u hladnijem dijelu godine i veće je na jadranskom vodnom području u usporedbi sa otjecanjem na području podsliva rijeke Save. Isto ne vrijedi i za podsliv rijeka Drave i Dunava koje koji ima veće povećanje otjecanja nego jadransko vodno područje.

Općenito, zbog velike prostorne promjenjivosti i različitih predznaka promjene ukupnog otjecanja u pojedinim mjesecima na pojedinim slivovima otežano je donijeti jedinstveni zaključak o promjeni ukupnog otjecanja, te je potrebno analizirati svako specifično područje odvojeno.

Usporedba maksimalne godišnje ukupne količine oborine za zadana povratna razdoblja (10, 20, 50, 100, 200, 500 i 1.000 godina) prema srednjaku 12 modela između sadašnjeg (P0) i budućih razdoblja (P1 i P2) ukazuje na blago povećanje ekstremne godišnje količine oborine na cijelom području prikazane domene. Na kontinentalnom području promjene su slabije izražene i u prosjeku se kreću u vrijednostima od 50 – 200 mm s povećanjem povratnog razdoblja, dok su na obalnom području promjene izraženije i dosežu vrijednosti i preko 500 mm za najveće povratno razdoblje (1000 god.).

Razlika između vrijednosti srednjaka ansambla maksimalne godišnje količine oborine za zadana povratna razdoblja iz primijenjenih regionalnih modela tijekom P0 te budućih P1 i P2 razdoblja, ukazuje na porast iznad obalnog područja s povećanjem povratnog razdoblja (1000 godina, do 200 %). Iznad kontinentalnog predjela domene tijekom razdoblja P1 javlja se blago smanjenje ekstremne količine oborine (izraženije za scenarij RCP8.5, 20 – 50 %). Tijekom razdoblja P2, povećanjem povratnog razdoblja, ekstremna količina oborine na kontinentalnom predjelu domene povećava se u planinskim predjelima (75 – 100 %), a smanjuje u nizinama (20 – 50 %). U odnosu na srednjak ansambla relativnih razlika između P0 i P1 odnosno P2 razdoblja, medijan smanjuje i ublažuje iznos razlika, no pokazuje isti predznak povećanjem zadanih povratnih razdoblja. S obzirom na izraženu prostornu promjenjivost u signalu klimatskih promjena za ovako definirane ekstremne količine oborine na godišnjoj skali (posebno za duga povratna razdoblja), preporuka je razmatrati općenite promjene na širem području (a ne za specifičnu lokaciju ignorirajući informaciju na susjednom području).

Detaljnije informacije o sezonskim vrijednostima promjena ekstremnih oborina mogu se pogledati u originalnom dokumentu. Tijekom zimskog dijela postoji blago negativno odstupanje za oba scenarija P1 razdoblja za sva zadana povratna razdoblja u odnosu na P0 razdoblje (do 20 %). Tijekom P2 razdoblja modeli projiciraju blagi porast ekstremnih količine oborine iznad kopna i smanjenje iznad obalnog dijela. Gradijenti su malo veći u slučaju scenarija RCP8.5. Tijekom ljetnog dijela godine, također, postoji blago smanjenje količine oborine u P1 razdoblju, povećanjem povratnog razdoblja, međutim u manjoj mjeri (prisutno na kontinentalnim dijelovima). Tijekom P2 razdoblja, povećanja količine oborine u odnosu na P0 razdoblje (50 do 200 %), povećanjem povratnog razdoblja dominira nad cijelom domenom, izuzev na sjevernom Jadranu gdje se javlja smanjenje maksimalne količine oborine (do 20 %). Tijekom proljetnog i jesenskog razdoblja, prostorna razdioba povećanja i smanjenja oborine slična je zimskom dijelu. Gradijenti su manji u odnosu na zimski i ljetni dio godine, i povećanjem povratnog razdoblja povećavaju se na 20 % (kontinentalni dio izuzev istočne Slavonije) za P1 razdoblje te uz povećanje od 70 % uglavnom za obalno područje za proljetni dio godine. Tijekom jesenskog dijela, gradijenti su slični, no prostorno postoje razlike. Smanjenje maksimalne količine oborine dominira za razdoblje P1 (do 20 %), dok je za P2 razdoblje prisutno povećanje od 75 do 100 %, izuzev sjevernog Jadrana. Kao i za slučaj ekstremnih količina oborine za zadana povratna razdoblja na godišnjoj razini, promjene na sezonskim razinama često uključuju izraženu prostornu promjenjivost te je i ovdje preporuka uzeti u obzir informaciju o mogućim klimatskim promjenama na širem području. U slučaju da je potrebna informacija za manji podsliv ili lokaciju, potrebno je analizirati prošireni ansambl regionalnih klimatskih modela.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127739.jpg)

Sl. A.39 Relativna razlika ekstremnih dnevnih količina oborine za zadana povratna razdoblja (10, 20, 50, 100, 200, 500, 1.000 godina)
 koja se javila tijekom P0, P1 i P2 razdoblja (srednjak ansambla klimatskih modela) korištenjem scenarija RCP4.5 (1. i 3. stupac)
 i RCP8.5 (2. i 4. stupac)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/127792.jpg)

Srednja razina mora – Utjecaj klimatskih promjena na promjenu srednje razine mora je procijenjen na osnovu Tehničkog izvješća[33](http://prilagodba-klimi.hr/wp-content/uploads/2019/05/Rezultati-klimatskog-modeliranja-na-sustavu-HPC-Velebit.pdf) koje je pripremljeno za potrebe izrade Nacrta Strategije prilagodbe klimatskim promjenama i koje daje generalni pregled mogućeg porasta srednje razine mora tijekom 21. stoljeća. Premda ne postoji usuglašenost u procjenama, prema zaključcima iz navedenog izvješća, moglo bi se zaključiti da bi do 2100. godine porast razine Jadrana bio između 40 i 65 cm.

6.2. Prilagodba na klimatske promjene

U cilju kvalitetnijeg upravljanja znanjem i razmjene postojećih informacija i istraživanja, Europska unija je u ožujku 2012. godine osnovala Climate ADAPT – Europsku platformu za prilagodbu klimatskim promjenama, koja služi kao baza podataka o utjecaju klimatskih promjena, ranjivosti i najboljim praksama u području prilagodbe (od razine Europske unije, preko regionalne i nacionalne do lokalne razine).

U travnju 2013. godine Europska komisija je usvojila Strategiju prilagodbe klimatskim promjenama Europske unije čiji su ključni ciljevi:

– potaći sve države članice da usvoje nacionalne strategije prilagodbe, osiguraju sredstva za izgradnju kapaciteta za prilagodbu i provedbu mjera te podrže prilagodbu na lokalnoj razini

– uskladiti djelovanje Eropske unije s potrebama koje donose klimatske promjene kroz daljnje promicanje prilagodbe, uključujući integraciju ublažavanja i prilagodbe klimatskih promjena u ključne ranjive sektore kao što su poljoprivreda, ribarstvo i kohezijska politika, promicanje korištenja osiguranja od prirodnih katastrofa te osiguranje veće otpornosti infrastrukture Europske unije

– popuniti praznine u poznavanju prilagodbe i dalje razvijati europsku platformu za prilagodbu klimatskim promjenama kako bi se donosile kvalitetnije odluke.

Strategija promiče aktivnosti država članica poštujući načelo supsidijarnosti, što znači da Europska unija neće poduzeti mjere osim ako bi one bile učinkovitije od mjera poduzetih na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. Djelovanje na razini lokalne zajednice, koje se znatno razlikuje po regijama, smatra se osobito važnim u slučajevima kada utjecaj klimatskih promjena nadilazi granice pojedinih država.

Strategija prilagodbe klimatskim promjenama za razdoblje do 2040. godine s pogledom na 2070. godinu – Polazeći od sljedećih ciljeva Strategije prilagodbe klimatskim promjenama za razdoblje do 2040. godine s pogledom na 2070. godinu (»Narodne novine«, broj 46/20., u daljnjem tekstu: Strategija prilagodbe):

(a) smanjenje ranjivosti prirodnih sustava i društva na negativne utjecaje klimatskih promjena

(b) povećanje sposobnosti oporavka nakon učinaka klimatskih promjena i

(c) iskorištenje potencijalnih pozitivnih učinaka, koji također mogu biti posljedica klimatskih promjena,

te dodatno da:

(a) Strategija prilagodbe ima za cilj osvijestiti važnost utjecaja klimatskih promjena na društvo, ukazati na prijetnje, te nužnost integracije koncepta prilagodbe klimatskim promjenama u postojeće i nove politike, strateške i planske dokumente, programe i ostale aktivnosti koje se provode na svim razinama upravljanja. U tom smislu ona treba pomoći da načelo prilagodbe postane jedan od odlučujućih kriterija u planiranju i donošenja razvojnih odluka u budućnosti na svim razinama vlasti. Time će se doprinijeti smanjenju ranjivosti okoliša, gospodarstva i društva od klimatskih promjena, te će se ukloniti mogući konflikti među sektorima u postupku provedbe prilagodbe

(b) Unatoč značajnom napretku znanstvenih saznanja o klimatskim promjenama i njihovim utjecajima postoji još mnoštvo nepoznanica vezanih za utjecaje klimatskih promjena i stupanj ranjivosti pojedinih sektora. Stoga Strategija prilagodbe ima također za cilj potaknuti, odnosno usmjeriti znanstvena istraživanja kako bi se bolje shvatila kompleksnost utjecaja klimatskih promjena i smanjio stupanj neizvjesnosti vezan uz učinke klimatskih promjena. Ulaganje u istraživanje i razvoj je nužno kako bi se pronašla inovativna rješenja u prilagodbi klimatskim promjenama, koja će biti od koristi za cijelo društvo u jačanju otpornosti na klimatske promjene.

Strategija prilagodbe određuje prioritetne mjere i koordinirano djelovanje kroz kratkotrajne akcijske planove te praćenje provedbe mjera. Svrha je Strategije prilagodbe okupiti sve relevantne institucionalne, političke, gospodarske i društvene dionike radi stvaranja dovoljno jake potpore provedbi zajedničkih mjera i aktivnosti prilagodbe pri čemu je neophodan proaktivni pristup. To znači da djelovati, odnosno mjere treba početi poduzimati odmah jer će bilo kakvo odgađanje smanjiti njihovu učinkovitost i učiniti ih skupljima.

Strategijom prilagodbe je utvrđeno da se glavni negativni utjecaji klimatskih promjena koji dovode do ranjivost vodnih resursa odnose na: smanjenje količina voda u vodotocima i na izvorištima; smanjenje vodnih zaliha u podzemlju i snižavanje razina podzemnih voda; smanjenje razine vode u jezerima i drugim zajezerenim prirodnim ili izgrađenim sustavima; porast razine mora, zaslanjivanje priobalnih vodonosnika i akvatičkih sustava; porast temperatura vode praćen smanjenjem prihvatne sposobnosti akvatičkih prijemnika; povećanje učestalosti i intenziteta poplava na ugroženim područjima; povećanje učestalosti i intenziteta pojava bujica; povećanje učestalosti i intenziteta poplava od oborinskih voda u urbanim područjima; povećanje razine mora, a time i vjerojatnosti od pojave poplava na ušćima vodotoka; smanjenje učinkovitosti priobalne infrastrukture, te intenziviranje zaslanjivanja riječnih ušća i priobalnih vodonosnika. Nadalje, povećanje stupnja ranjivosti morskog okoliša uvjetovano klimatskim promjenama može značajno utjecati na niz abiotičkih i biotičkih procesa i promjena, kao i niz s time vezanih bioloških procesa i utjecaja na bioraznolikost morskog okoliša i ribarstvo i akvakulturu.

Naime:

• »Očekuje se da će se pogoršanjem hidroloških prilika zbog djelovanja klimatskih promjena s jedne strane povećati učestalost i trajanje sušnih razdoblja, a s druge strane i učestalost i intenzitet poplavnih situacija.«

• » … sinergijski učinci negativnih utjecaja zbog povećanja antropogenih pritisaka, prije svega iskazanih u porastu potreba za vodom«

• »… posebno će biti ugroženi priobalni krški vodonosnici i ostale vodene površine u priobalju (jezera, vodotoci, izvori) zato što se kod njih javlja kumulativni efekt mogućih promjena sa smanjenim protocima i razinama podzemnih voda te intenzivnijim prodorima mora u krške priobalne vodonosnike i jezera, te rasprostiranje zaslanjenih morskih voda duž korita vodotoka dublje u kopneno zaleđe

• »… se u budućnosti povećati i intenzitet kratkotrajnih jakih oborina, i to kako rijetkih, tako i učestalih vjerojatnosti pojave, što stvara preduvjete i za učestalije pojave poplava na bujičnim vodotocima, urbanim područjima i riječnim slivovima…«

• »… Posebno negativne posljedice klimatskih promjena očekuju se kod vodotoka u priobalju zbog kumulativnog efekta koincidencija podizanja razine mora i pojava ekstremnih protoka. Uz smanjenje srednjih godišnjih i minimalnih godišnjih protoka i povećanje maksimalnih godišnjih protoka očekuju se i vrlo naglašene promjene temperatura voda, što će se negativno odraziti, kako na akvatičke ekosustave, njihovu raznolikost i prijemni kapacitet, tako i na mogućnosti njihove upotrebe za ostale namjene. U takvim okolnostima nužno je ostvariti cilj – očuvanje dobrog stanja voda u tako izmijenjenim klimatskim prilikama zbog djelovanja klimatskih promjena, kao i osigurati smanjenje rizika od poplava i suša. ….«

• »… Očekivani porast razine mora, ali i djelovanje budućih morskih mijena, valova i olujnih uspora imat će utjecaj i na obalnu infrastrukturu. Najviše će biti ugrožene urbane sredine s niskom obalom …«.

Prema Strategiji prilagodbe: »Republika Hrvatska jest relativno bogata vodom, ali ne i vodnim zalihama zbog svoje geološke građe s velikim udjelom površina s krškim strukturama i velike prostor­no-vremenske heterogenosti otjecanja (mali kapaciteti krških sredina za dugotrajnije akumuliranje rezervi voda u vrijeme kritičnih sušnih razdoblja). Stanje vodnih i morskih resursa na području Republike Hrvatske u velikoj mjeri ovisi i o prekograničnim utjecajima, kako zbog globalnog utjecaja klimatskih promjena na dinamiku promjena stanja razine oceana i mora, tako i zbog velikog udjela prekograničnih i međugraničnih vodotoka u odnosu na ukupne vodne resurse Hrvatske.«.

Prema navedenom sistematiziran je prikaz utjecaja i izazova prilagodbe klimatskim promjenama (Strategija prilagodbe, Tablica 4 – 2.) u području vodnih resursa te mogućih odgovora na smanjenje visoke ranjivosti iz kojeg su relevantni za:

– upravljanje stanjem voda navedeni u Poglavlju B, a

– upravljanje rizicima od poplava navedeni u Poglavlju C.

Ukupno je identificirano deset mjera prilagodbe klimatskim promjenama u sektoru vodni resursi. Od toga su tri mjere (smanjenje rizika od poplava) proglašene mjerama vrlo visoke važnosti, tri mjere proglašena mjerama visoke važnosti i četiri mjere mjerama srednje važnosti. (Poglavlje D. Pregled poveznica s programima mjera iz drugih strateških i planskih dokumenata)

Prema navodu iz Strategije prilagodbe: »Najveći broj predloženih mjera spada u tzv. nestrukturne mjere (administrativne, političke, zakonodavne, tehničke i planske mjere, mjere jačanja svijesti o potrebi prilagodbe klimatskim promjenama te mjere vezane uz sakupljanje podataka, motrenje i znanstvenoistraživački rad). Relativno mali broj tzv. »strukturnih« mjera (mjere koje obuhvaćaju bilo koji izgrađeni objekt ili prirodnu strukturu čije postojanje ima za cilj smanjenje ili izbjegavanje mogućih utjecaja klimatskih promjena) uključuje određene tehničke zahvate, kao što je izgradnja zaštitnih brana i zidova, izgradnja hidrotehničkih objekata, ali i pošumljavanje, izgradnja zelene infrastrukture, jačanje apsorpcijske sposobnosti zemljišta za prihvat viška vode i slično«. Kada je riječ o smanjenju rizika od poplava strukturne mjere kao odgovor na smanjenje visoke ranjivosti: »izgradnja, rekonstrukcija i dogradnja postojećih sustava za zaštitu od štetnog djelovanja voda uz pristup davanja prostora rijekama i korištenja prirodnih retencija, sustava za korištenje voda i za zaštitu voda te ostalih višenamjenskih hidrotehničkih sustava u novim (budućim) klimatskim uvjetima« su posebno navedene.

Nadalje, uočena je značajna uloga sektora upravljanja vodama (ključni dionik) u mjerama prilagodbe drugih sektora (15 mjera): Poljoprivrede, Šumarstva, Ribarstva i akvakulture, Bioraznolikosti, Zdravlja, Prostornog planiranja i uređenja, Upravljanja rizicima te sudjelovanje u provedbi Općih mjera. Treba napomenuti da Strategija prilagodbe nije prepoznala upravljanje vodama kao bitnog dionika u mjerama prilagodbe klimatskim promjena sektora Energetike i sektora Turizma, iako su programom mjera predviđene mjere jačanje otpornosti postojećih kapaciteta za proizvodnju električne i toplinske energije i jačanje otpornosti turističke infrastrukture na različite vremenske ekstreme. U oba navedena slučaja može biti riječ o mjerama čijim provođenjem može doći do dodatnog opterećenja na stanje voda i promjena s obzirom na rizike od poplava i te u takvim slučajevima bi se predviđena grupa ključnih dionika trebala proširiti s predstavnicima vodnoga gospodarstva. (Poglavlje D. Pregled poveznica s programima mjera iz drugih strateških i planskih dokumenata).

7. PREGLED OSTALIH STRATEŠKIH DOKUMENATA OD INTERESA ZA UPRAVLJANJE STANJEM VODA I UPRAVLJANJEM RIZICIMA OD POPLAVA

Nacionalna razvojna strategija Republike Hrvatske do 2030. godine – Ciljevi i aktivnosti predviđene Nacionalnom razvojnom strategijom Republike Hrvatske do 2030. godine (u daljnjem tekstu: Nacionalna razvojna strategija) pridonose ostvarenju vizije Hrvatske 2030. godine: »Hrvatska je u 2030. godini konkurentna, inovativna i sigurna zemlja prepoznatljivog identiteta i kulture, zemlja očuvanih resursa, kvalitetnih životnih uvjeta i jednakih prilika za sve.«. Nacionalna razvojna strategija, između ostalog, uzima u obzir i ciljeve Europskog zelenog plana i Europskog teritorijalnog programa 2030. Strategija određuje viziju budućeg razvoja vodeći računa o globalnim trendovima kao i o naporima koje treba uložiti za ublažavanje posljedica pandemije kao i o posljedicama oporavka od potresa koji su pogodili Hrvatsku u 2020. godini. Nadalje, klimatske promjene i izazovi koje klimatske promjene stavljaju pred zaštitu prirodnih resursa i zaštitu okoliša u cjelini zahtijevaju ambiciozni zajednički, a time i hrvatski, odgovor na tragu Europskog zelenog plana. Rastuća urbanizacija naglašava, između ostalog, i probleme vezane uz onečišćenje okoliša te povećanu ranjivost stanovništva s obzirom na negativne posljedice klimatskih promjena. Tehnološka transformacija, uz brojne prednosti, dovodi do veće izloženosti javnih sustava i naglašava potrebu preventivnog rješavanja sigurnosnih izazova. Dodatne sigurnosne izazove predstavljaju i povećani rizici od katastrofa bilo da je riječ o prirodnim pojavama ili pojavama izazvanim ljudskim djelovanjem.

Načelno, Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. podržava četiri razvojna smjera Hrvatske do 2030. godine:

1. Održivo gospodarstvo i društvo – uz provedbu reforme vodnokomunalnog sektora ulaganje u razvoj infrastrukture i poboljšanje poslovanja javnih isporučitelja vodnih usluga u velikoj mjeri će doprinijeti unapređenju održivosti ovog dijela javnog sektora koje zapošljava oko 8.400 ljudi

2. Jačanje otpornosti na krize – ulaganjem u aktivnosti koje imaju za cilj smanjenje rizika od poplava, uspostavom viših standarda sigurnosti a time i otpornosti stanovništva na krizne situacije (primjerice prioritetna ulaganja u sanaciju i rekonstrukciju građevina obrane od poplava na područjima zahvaćenim potresom); ulaganjem u razvoj građevina za melioracije (navodnjavanje i odvodnja poljoprivrednog zemljišta) značajno se povećava otpornost poljoprivrede na krizne situacije

3. Zelena i digitalna tranzicija – ulaganjem u aktivnosti koje imaju za cilj smanjenje rizika od poplava i to osobito u dijelu koji se odnosi na promoviranje »zelenih infrastrukturnih« rješenja projekata smanjenja rizika od poplava i provođenjem projekata revitalizacije u značajnoj mjeri se doprinosi zaštiti i očuvanju prirodnih resursa kao osnovnom koraku u zelenoj tranziciji

4. Ravnomjeran regionalni razvoj – ulaganje u aktivnosti koje imaju za cilj smanjenje rizika od poplava doprinosi se razvoju i uspostavljanju jedinstvenog višeg standarda zaštite stanovništva i gospodarstva od poplava na okolišno prihvatljiv način na kompletnom području Republike Hrvatske čime se stvara odgovarajući temelj za ravnomjeran regionalni razvoj.

Nešto konkretnije, Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. najviše doprinosi ostvarenju strateških ciljeva (u daljnjem: tekstu SC):

– SC 8 Ekološka i energetska tranzicija za klimatsku neutralnost u prioritetnom području Zaštita prirodnih resursa i borba protiv klimatskih promjena

– SC 12 Razvoj potpomognutih područja i područja s razvojnim posebnostima u prioritetnom području: Razvoj potpomognutih i brdsko planinskih područja.

Posredno, (indirektno) Plan upravljanja vodnim područjima doprinosi i realizaciji drugih strateških ciljeva:

– SC 1 Konkurentno i inovativno gospodarstvo u prioritetnom području: Razvoj globalno konkurentne, zelene i digitalne industrije odnosno prioritetu: unaprjeđenje poslovnog okruženja i kvalitete upravljanja u javnom sektoru

– SC 7 Sigurnost za stabilan razvoj u prioritetnom području: Jačanje otpornosti na rizike od katastrofa i unaprjeđenje sustava civilne zaštite i prioritetu: smanjenje rizika od katastrofa uzrokovanih prirodnim prijetnjama, rizika na koje negativno utječu klimatske promjene, katastrofa uzrokovanih kemijskim i biološkim prijetnjama te katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem kroz promicanje energetske tranzicije i obnovljivih izvora energije

– SC 9 Samodostatnost u hrani i razvoj biogospodarstva u prioritetnom području: Oživljavanje ruralnih područja i unaprjeđenje kvalitete života u ruralnim i obalnim područjima

– SC 10 Održiva mobilnost: Razvoj pomorskog prometa i prometa unutarnjim vodnim putovima – razvoj i unaprjeđenje luka i vodnih putova

– SC 11 Digitalna tranzicija društva i gospodarstva u prioritetnom području: Digitalna tranzicija gospodarstva kroz: poticanje digitalne transformacije i primjene naprednih tehnologija u gospodarstvu, uspostava standardiziranih platformi za povezivanje i poslovanje.

(Poglavlje D. Pregled poveznica s programima mjera iz drugih strateških i planskih dokumenata)

Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine identificiran je kao akt strateškog planiranja kojim se podupire provedba strateškog okvira Nacionalne razvojne strategije), a kao nositelji izrade akta određeni su Ministarstvo nadležno za vode i Hrvatske vode. Pokazatelji kojim se prati realizacija Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine su izdvojeni i navedeni u Poglavlju 6.3 dokumenta.

Nacionalna razvojna strategija u Biblioteci pokazatelja predviđa veći broj pokazatelja vezanih uz vode koji se prate i kroz Plan upravljanja vodnim područjima:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrsta pokazatelja | Ime pokazatelja | Izvor | Kod |
| Pokazatelj ishoda | Stanovništvo priključeno na javnu vodoopskrbu | EUROSTAT | OI.02.5.30  OI.02.6.35 |
| Pokazatelj ishoda | Udio stanovništva koje koristi usluge upravljanja pitkom vodom | SDG | OI.02.5.31 |
| Pokazatelj ishoda | Stupanj integriranog upravljanja vodnim resursima (0-100) | SDG | OI.02.5.32  OI.02.6.10 |
| Pokazatelj ishoda | Stanovništvo povezano s barem sekundarnom obradom otpadnih voda | EUROSTAT-SDG | OI.02.5.39 |
| Pokazatelj učinka | Indeks eksploatacije vode prema vrsti izvora vode | EUROSTAT-SDG | II.02.6.17 |
| Pokazatelj ishoda | Obnovljivi izvori slatke vode | DZS-EUROSTAT | OI.02.6.9 |
| Pokazatelj ishoda | Kupališta s izvrsnom kvalitetom vode prema mjestu (izvor: EEA) | EUROSTAT-SDG | OI.02.6.11  OI.02.6.30 |
| Pokazatelj ishoda | Biokemijska potrošnja kisika u rijekama (izvor: EEA) | EUROSTAT-SDG | OI.02.6.21 |
| Pokazatelj ishoda | Nitrati u podzemnoj vodi (izvor: EEA) | EUROSTAT-SDG | OI.02.6.23 |
| Pokazatelj ishoda | Fosfat u rijekama (izvor: EEA) | EUROSTAT-SDG | OI.02.6.24 |
| Pokazatelj ishoda | Procijenjena erozija tla vodom (izvor: JRC) | EUROSTAT-SDG | OI.02.6.25  OI.02.12.33 |
| Pokazatelj ishoda | Kapacitet obrade postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (BPK5) | EUROSTAT | OI.02.6.28 |
| Pokazatelj ishoda | Stanovništvo priključeno na uređaje za pročišćavanje otpadnih voda | EUROSTAT | OI.02.6.36 |
| Pokazatelj učinka | Postotak postaja podzemnih voda s koncentracijom nitrata preko 50 mg/l prema direktivi o nitratima1 (Nitratna direktiva) | DGAGRI-EUROSTAT | II.02.12.25 |
| Pokazatelj učinka | Indeks eksploatacije vode Plus (WEI +) | DGAGRI-EUROSTAT | II.02.12.26 |
| Pokazatelj ishoda | Korištenje vode po stanovniku |  | OI.02.16.21 |

1 Direktiva 91/676/EEZ Vijeća od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja koje uzrokuju nitrati poljoprivrednog podrijetla (SL L 375, 31. 12. 1991.) u daljem tekstu Nitratna direktiva

Strategija niskougljičnog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu – Polazeći od općih ciljeva Strategije niskougljičnog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu (»Narodne novine«, broj 63/21., u daljnjem tekstu: Strategija niskougljičnog razvoja), za Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027., posebno su relevantna dva cilja vezana uz učinkovito korištenje resursa i smanjenje energetske ovisnosti odnosno povećanja energetske učinkovitosti. Naime, između ostalog, »… Cilj je smanjiti potrošnju prirodnih dobara, smanjiti nastanak opasnih i toksičnih tvari, smanjiti emisije u zrak, vodu i tlo te smanjiti ili spriječiti nastajanje otpada na mjestu nastanka. …«. Kako je predviđeno »ostvariti smanjenje emisije za 7 % u sektorima izvan ETS-a 2, u odnosu na emisiju u 2005. godini. Ovo je minimalno što se mora ostvariti, a to je ujedno obvezujući cilj prema Europskoj uniji i Pariškom sporazumu, u okviru zajedničkog cilja Europske unije do 2030. godine. Strategija niskougljičnog razvoja prepoznaje klimatske promjene kao najveći izazov s kojim se svijet suočava i koje uzrokuju velike štete po gospodarstvo, društvo i ekosustave: »Stoga je važno da se istovremeno radi na jačanju otpornosti na klimatske promjene i na provedbi mjera prilagodbe, kako bi se štete minimizirale i iskoristile prilike. Pri odabiru odgovarajućih mjera niskougljičnog razvoja, treba u tom smislu voditi računa o rizicima od klimatskih promjena, kao i o tome da odabrane mjere doprinose prilagodbi klimatskim promjenama, što važi i obrnuto.«. Nadalje, u Strategiji niskougljičnog razvoja je navedeno »Budući da Republika Hrvatska ima veliku razvojnu snagu u očuvanim prirodnim (voda, tlo) resursima, očuvanim krajobraznim vrijednostima i činjenici da je snažan turistički recipijent (s velikim potencijalom za ruralni i ekološki turizam), obrazovanjem i poticanjem lokalnog povezivanja cijelog prehrambenog lanca »od polja do stola« – odnosno povezivanja lokalne turističke ponude, prerađivača i lokalnih proizvođača, svakako se može očekivati smanjenje emisije stakleničkih plinova – kako izravno korištenjem ekološke poljoprivrede ili tehnologije uzgoja s manjim gubicima dušika, tako i neizravno smanjenjem emisija uslijed transporta, skladištenja i obrade daleko od mjesta proizvodnje poljoprivrednog proizvoda.« Sukladno navedenom, iz smjernica za niskougljični razvoj a koje se mogu smatrati relevantnim mogu se izdvojiti sljedeće:

– Razvoj projekata integriranih sustava i višenamjenska rješenja proizvodnje električne energije, vodno-regulacijskih zahvata, agroekoloških mjera, turističke i druge namjene, treba vrednovati kroz opće društvene koristi (analiza troškova i koristi) i u tom smislu odlučiti o oblicima poticanja. Početak korištenja financijskih sredstava iz Fonda za modernizaciju, je u skladu sa Zakonom o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja. U ovome je prilika za javno – privatno partnerstvo i financiranje iz različitih fondova sa sinergijom djelovanja

– Planira se izgradnja hidromelioracijskih zahvata i sustava zaštite od prirodnih nepogoda na što većem broju poljoprivrednih površina

– Potreban je sustavan rad na unaprjeđenju unutarnjih plovnih putova kad je riječ o organizaciji, modernizaciji flote, obrazovanju, izgradnji infrastrukture (vodni putovi i luke), održavanju i sigurnosti plovidbe, kao i poboljšanju suradnje sa susjednim zemljama. Potrebno je ispitati mogućnosti za proširenje unutarnjih plovnih putova

– Poticanje proizvodnje iz obnovljivih izvora energije – elektrane na odlagališni plin i plin iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, elektrane na bioplin i biomasu

– Razvoj svijesti o potrebi upravljanja otpadom – kružno gospodarstvo, poticanje međusektorske suradnje (prehrambena industrija, poljoprivreda, šumarstvo, …) – u ovom slučaju kada je riječ o korištenju prerađenog mulja s komunalnih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda

– Razvoj novih tehnologija obrade otpada (u ovom slučaju otpadnih voda i mulja s komunalnih uređaja za pročišćavanje voda) – ulaganje u istraživanje i razvoj

– Osiguravanje potpora za investicijske projekte – korištenje sredstava iz strukturnih i investicijskih fondova Europske unije.

U poslovnom smislu, očekuje se primjena načela niskougljičnog razvoja u poslovnim organizacijama odnosno u poslovanju, i to:

– promicanjem korištenja ugljičnog i okolišnog otiska kao jednog pokazatelja uspješnosti poslovanja

– promicanjem zelene i niskougljične nabave.

Za Strategiju niskougljičnog razvoja proveden je postupak strateške procjene utjecaja na okoliš. U Strateškoj studiji sagledan je mogući utjecaj Strategije niskougljičnog razvoja na okoliš i ekološku mrežu te su određene mjere zaštite okoliša i mjere ublažavanja utjecaja na ciljeve očuvanja i cjelovitost područja ekološke mreže, od kojih su izdvojene sljedeće:

– Mjera zaštite okoliša: Prilikom planiranja hidromelioracijskih zahvata i sustava zaštite od nepogoda (obrana od poplava) te hidroelektrana pri izradi studije isplativosti ili izvedivosti (engl. Feasibility study) uzeti u obzir i vrednovanje usluga ekosustava (engl. Ecosystem services), osobito u smislu analize vrijednosti očuvanih poplavnih područja koja ublažavaju klimatske promjene (prirodne retencije za prihvat poplavnih valova) i vežu stakleničke plinove (močvare i šumski ekosustavi). Ova mjera provodit će se nakon projekta kartiranja i procjene vrijednosti ekosustava te izrade priručnika za vrednovanje usluge ekosustava, koji će provesti Ministarstvo nadležno za prirodu (do 2023. godine)

– Mjere ublažavanja negativnih utjecaja na ciljeve očuvanja i cjelovitost područja ekološke mreže: Prilikom planiranja hidromelioracijskih zahvata i sustava zaštite od nepogoda (obrana od poplava) te hidroelektrana pri izradi studije isplativosti ili izvedivosti (engl. Feasibility study) uzeti u obzir i vrednovanje usluga ekosustava (engl. Ecosystem services), osobito u smislu analize vrijednosti očuvanih poplavnih područja koja ublažavaju klimatske promjene (prirodne retencije za prihvat poplavnih valova) i vežu stakleničke plinove (močvare i šumski ekosustavi). Ova mjera provodit će se nakon projekta kartiranja i procjene vrijednosti ekosustava te izrade priručnika za vrednovanje usluge ekosustava, koji će provesti Ministarstvo nadležno za prirodu (do 2023. godine).

U oba slučaja predviđeno je da mjeru provodi investitor. Napominje se da se u Strategiji niskougljičnog razvoja sustavi zaštite od nepogoda (obrana poplava) razrađuje u programu mjera samo u kontekstu poljoprivrede.

Doprinos Programa mjera Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. ostvarenju ciljeva Strategije niskougljičnog razvoja, se uglavnom odnosi na primjenu (integriranje) načela u upravljanje stanjem voda i upravljanje rizicima od poplava. Potrebno je naglasiti da bi se provedbom određenih mjere vezane uz poljoprivredu osobitu u dijelu koji se odnosi na primjenu gnojiva značajno doprinijelo postizanju okolišnih ciljeva Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. (sinergijski učinak mjera). S druge strane, provedba određenih mjera Strategije niskougljičnog razvoja može imati određeni nepovoljan utjecaj na postizanje okolišnih ciljeva o čemu treba voditi računa u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. (Poglavlje D. Pregled poveznica s programima mjera iz drugih strateških i planskih dokumenata)

Strategija prostornog razvoja Republike Hrvatske – Strategija prostornog razvoja Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 106/17., u daljnjem tekstu: Strategija prostornog razvoja) temeljni je državni dokument za usmjeravanje razvoja u prostoru Republike Hrvatske, a donosi se temeljem Zakona o prostornom uređenju (»Narodne novine«, br. 153/13., 65/17., 114/18., 39/19. i 98/19.) koji osim strategije određuje i donošenje Programa prostornog uređenja Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 50/99. i 84/13.). Uporišne vrijednosti budućeg razvoja sustava planiranja temelje se na ustavnoj odredbi da su more, morska obala i otoci, vode, zračni prostor, rudno blago i druga prirodna bogatstva, ali i zemljište, šume, biljni i životinjski svijet, drugi dijelovi prirode, nekretnine i stvari od osobitog kulturnoga, povijesnoga, gospodarskog i ekološkog značenja od interesa za Republiku Hrvatsku i da imaju njezinu osobitu zaštitu interpretiranu kroz četiri uporišne vrijednosti: prostornu osnovu, identitet, prostorni razvoj i međunarodni kontekst.

Sukladno općem cilju prostornog razvoja: Uravnotežen i održiv prostorni razvoj na principima teritorijalne kohezije u funkciji poboljšanja kvalitete života i ublažavanja depopulacijskih trendova, uz očuvanje identiteta prostora razrađene su postavke koncepcije:

1. afirmacija policentričnosti

2. ublažavanje tempa depopulacije najugroženijih područja

3. očuvanje identiteta hrvatskog prostora

4. korištenje pogodnosti geoprometnog položaja

5. održivi razvoj gospodarstva i infrastrukturnih sustava

6. povezivanje s europskim prostorom

7. integrirani pristup prostornom uređenju

8. aktivna prilagodba dinamici promjena.

Ostvarenje općeg cilja i postavki koncepcije planira se usmjeravanjem aktivnosti uz pomoć pet utvrđenih razvojnih prioriteta sa strateškim usmjerenjima prostornog razvoja s projekcijom do 2030. godine:

1. Održivost prostorne organizacije

2. Očuvanost identiteta prostora

3. Prometna povezanost

4. Razvoj energetskog sustava

5. Otpornost na promjene.

Ocijenjeno je da strateško usmjerenje »unaprjeđenje opremljenosti komunalne infrastrukture« ima neposredan utjecaj na ostvarenje sljedećih postavki koncepcije:

– 3. ublažavanje tempa depopulacije najugroženijih područja

– 5. održivi razvoj gospodarstva i infrastrukturnih sustava i

– 7. integrirani pristup prostornom uređenju,

odnosno da ima posredan utjecaj na ostvarenje 1. postavke koncepcije: afirmacija policentričnosti.

S druge strane promatrajući, održivi razvoj gospodarstva i infrastrukturnih sustava kojih je dio i komunalna infrastruktura svoje ostvarivanje temelji na provedbi svih prioriteta odnosno usmjerenja. Dostupnost infrastrukture (društvene, prometne i komunalne) nužna je za optimalan razvoj sustava naselja, ali i za funkcioniranje na razini naselja, a pri planiranju infrastrukturnih sustava prednost treba dati područjima koja imaju najizraženije negativne demografske trendove. Pri tome prednost treba dati korištenju i modernizaciji postojećih infrastrukturnih kapaciteta prije planiranja novih uz primjenu načela održivog razvoja gradova, koji podrazumijeva racionalno korištenje prostora i raspoloživih resursa.

Smanjenje rizika od poplava odnosno obrana od poplava razrađena je u okviru razvojnog prioriteta Otpornost na promjene (5) odnosno u okviru usmjerenja Prilagodba na klimatske promjene (5.1) za koje je ocijenjeno da ima neposredan utjecaj na ostvarenje sljedećih postavki koncepcije:

– 6. povezivanje s europskim prostorom

– 7. integrirani pristup prostornom uređenju i

– 8. aktivna prilagodba dinamici promjena

i posredan utjecaj na ostvarenje sljedećih postavki koncepcije:

– 2. ublažavanje tempa depopulacije

– 3. očuvanje identiteta i

– 5. održivi razvoj gospodarstva i infrastrukturnih sustava.

U analizi stanja i procesa u prostoru, od kojeg se, kao posebice relevantna u kontekstu upravljanja vodama izdvaja upravljanje vodama dan je pregled stanja infrastrukturnih sustava vezanih uz zaštitu ljudi i imovine od štetnog djelovanja voda, i navedeni su strateški i planski dokumenti upravljanja vodama, između ostalog, Plan upravljanja vodnim područjima koji obuhvaća upravljanje stanjem voda i upravljanje rizicima od poplava te višegodišnji programi gradnje kao i okvir upravljanja rizicima od poplava:

– Zaštita od štetnog djelovanja voda odnosi se na obranu od poplava, obranu od leda na vodotocima i zaštitu od erozija i bujica

– Učinkovita obrana od poplava zasniva se zapravo na preventivnom djelovanju i na učinkovitosti djelovanja u redovitim i izvanrednim okolnostima neposredne opasnosti ili plavljenja

– U sklopu izrade Plana upravljanja rizicima od poplava kao sastavnog dijela Plana upravljanja vodnim područjima, izrađene su karte opasnosti od poplava koje sadrže prikaz mogućnosti razvoja određenih poplavnih scenarija i karte rizika od poplava koje sadrže prikaz mogućih štetnih posljedica razvoja scenarija prikazanih u kartama opasnosti. Ove su karte posebno važne s aspekta korištenja raspoloživih prostornih resursa u planiranju novih građevinskih područja, odnosno povećanja postojećih, za širenje naselja, zaštitu postojećih naselja koja su pod neprihvatljivim rizicima od poplavljivanja i/ili usmjeravanje gospodarskih djelatnosti u prostoru. Prostorno su u tom smislu osjetljiva i područja izložena erozijama i bujicama, stoga je i učinkovitost sustava njihove zaštite od posebnog značenja

– Uređenje voda podrazumijeva gradnju vodnih građevina (regulacijske, zaštitne i melioracijske) i održavanje voda radi postizanja neškodljiva protoka voda.

Sa stajališta Strategije prostornog razvoja aktivnosti vezane uz smanjenje rizika od poplava razrađene su u kontekstu klimatskih promjena gdje se navode:

– ekstremne vremenske pojave nastale zbog globalnog zagrijavanja (kao što su obilne kiše ... poplave, ... otapanje ledenjaka i porast razine mora) ... koji značajno preoblikuju prostor i imaju razarajući učinak na pojedine ekosustave, krajobraze i izgrađene strukture te uzrokuju velike gospodarske i materijalne štete

– problem promjene mikroklime u urbanim područjima (pojačan intenzitet i učestalost padalina koji nije popraćen dostatnim kapacitetom infrastrukture i/ili postojanjem većih upojnih površina, dovode do lokalnih poplava u gradovima i nerijetko rezultiraju pojavom odrona i klizišta).

Prema Strategiji prostornog razvoja:

– Općeniti odgovor na prilagodbu klimatskim promjenama jest i propisivanje posebnih uvjeta građenja u područjima pojačanog rizika – od odabira najmanje rizičnih područja za gradnju do propisivanja udaljenosti i kota ulaznih etaža građevina na područjima pojačane izloženosti poplavama, planiranje zelenih krovova i zidova i slično

– U cilju dugoročnog smanjenja utjecaja klimatskih promjena značajno je i propisivanje zahtjeva u smislu povećanja energetske učinkovitosti građevina. ... Posebno je važna učinkovita i održiva zaštita s ciljem smanjenja rizika od poplava

– Odgovori na klimatske promjene u urbanim područjima vezani su uz izgradnju zelene infrastrukture, planiranje omjera izgrađenih struktura i prirodnih i ozelenjenih površina, ozelenjavanje klizišta, odgovarajući kapacitet infrastrukture, formiranje akumulacijskih površina s dvojnim režimom korištenja (primjerice planiranje rekreacijskih površina koje se aktiviraju kao retencije u slučaju poplava) i slično. U tom smislu veliku ulogu ima izgradnja sustava obrane od poplava (veći broj akumulacija i retencija) uz sustavno unapređivanje upravljanja rizicima i provedbu mjera obrane od poplava na cijelom području Republike Hrvatske

– S prostornog aspekta, bitno je da svi ovi sustavi i mjere budu u skladu sa strateškim opredjeljenjima prostornog razvoja, a na provedbenoj razini s prostornim planovima

– U suradnji s nadležnim tijelom za vodno gospodarstvo potrebno je preispitati planiranu namjenu prostora u prirodnim poplavnim područjima rijeka na nacionalnoj i regionalnoj razini. U tom smislu ključno je jasno razgraničenje nadležnosti, ovlasti i obveza te uspostavljanje učinkovitog modela suradnje i koordinacije na razini sektora – od izrade i donošenja strateških i operativnih dokumenata do instrumenata njihove provedbe

– Treba ispitati i mogućnosti primjene modernog i ekološki prihvatljivog pristupa zaštiti od poplava (dati rijeci prostor) te u skladu s tim planirati namjenu prostora. Gdje god je to moguće treba koristiti nenaseljena poplavna područja kao prirodne retencije te usmjeravati novu gradnju izvan poplavnih područja.

S druge strane promatrajući, održivi razvoj gospodarstva i infrastrukturnih sustava kojih je dio i infrastruktura zaštite od poplava (smanjenja rizika od poplava) infrastruktura svoje ostvarivanje temelji na provedbi svih prioriteta odnosno usmjerenja. Dostupnost infrastrukture nužna je za optimalan razvoj sustava naselja, ali i za funkcioniranje na razini naselja, a pri planiranju infrastrukturnih sustava prednost treba dati područjima koja imaju najizraženije negativne demografske trendove. Pri tome prednost treba dati korištenju i modernizaciji postojećih infrastrukturnih kapaciteta prije planiranja novih uz primjenu načela održivog razvoja gradova, koji podrazumijeva racionalno korištenje prostora i raspoloživih resursa. U analizi poglavlju Prioriteti i strateška usmjerenja prostornog razvoja u dijelu koji se odnosi na 4.1.7. Unapređivanje opremljenosti komunalnom infrastrukturom, 4.1.8. Odmjereno korištenje prostora – Urbanu sanaciju 4.3.1. Razvijanje prometnog sustava 4.5.4. Održivo gospodarenje otpadom: 4.5.6: Veće gospodarske djelatnosti također se navode određeni uvjeti koji se odnose na smanjenje rizika od poplava ali ne i direktno na provedbu Višegodišnjeg programa.

Slijedom navedenog, može se zaključiti da je realizacija Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. od iznimnog značaja za ostvarenje ciljeva Strategije prostornog razvoja Republike Hrvatske. (Poglavlje D. Pregled poveznica s programima mjera iz drugih strateških i planskih dokumenata).

Prema Pravilniku o sadržaju i obveznim prostornim pokazateljima izvješća o stanju u prostoru, prostorni pokazatelji izvješća o stanju u prostoru relevantni za Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. su:

– 3. Postojeća infrastrukturna opremljenost, 3.3. Opskrba vodom i odvodnja otpadnih voda

– A. Opskrba pitkom i tehnološkom vodom

– duljina javne vodoopskrbne mreže (km)

– potrošnja pitke vode (l/stanovniku)

– B. Pročišćavanje otpadnih voda

– duljina kanalizacijske mreže (km)

– uređaji za pročišćavanje otpadnih voda broj i kapacitet (broj i broj ES).

U oba slučaja kao izvor podataka identificirani su lokalni distributeri (prema novoj regulativi javni isporučitelji vodnih usluga) i Hrvatske vode. Podaci o potrošnji pitke vode (vode namijenjene za ljudsku potrošnju), te broju i kapacitetu uređaja za pročišćavanje otpadnih voda se redovito prate i navode u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. i u pratećim planskim dokumentima (Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina).

– 4. Korištenje i zaštita značajnih prostora, 4.1 Korištenje prirodnih resursa:

– C. Vode:

– Površine površinskih voda prema vrsti (jezero, ribnjak, umjetni bazeni, more ...) (ha)

– Udio površina površinskih voda u odnosu na površinu JLS/županije/države (%)

– Dužina vodotoka (km)

– D. Morska obala:

– Morska obala – dužina obalne crte (km).

Kao izvor podataka za ovu tematsku cjelinu identificirani su prostorni planovi i drugi dokumenti značajni za prostorno uređenje, te se, s obzirom na razlike u korištenim topografskim podlogama, mogu očekivati i određene razlike ukoliko se navedeni pokazatelji uspoređuju s podacima navedenim u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

– Korištenje i zaštita značajnih prostora, 4.4. Područja potencijalnih prirodnih i drugih nesreća – prema opisu u tekstualnom dijelu izvješća.

Strategija energetskog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu (»Narodne novine«, broj 25/20.). – Strategija energetskog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu predstavlja korak prema ostvarenju vizije niskougljične energije te osigurava prijelaz na novo razdoblje energetske politike kojom se osigurava pristupačna, sigurna i kvalitetna opskrba energijom bez dodatnog opterećenja državnog proračuna Republike Hrvatske u okviru državnih potpora i poticaja Prema podacima iz Strategije u prosjeku se više od polovice električne energije proizvodi u hidroelektranama, uz napomenu da proizvodnja električne energije značajno varira ovisno o hidrološkim prilikama. Pored toga, udio hidroelektrana u domaćoj proizvodnji opada, jer se grade novi izvori i istodobno se smanjuje neto uvoz. S razine od 46,0 % u 2017. godini, udio proizvodnje HE opada na 41,8 % – 44,0 % u 2030. i na 32,3 % – 33,1 % u 2050. godini ovisno o scenariju. Promatrajući samo obnovljive izvore energije, očekuje se da će se udio proizvodnje električne energije iz hidroelektrana smanjit sa 24,1 % u 2017. godini na 22,3 % – 23,3 % u 2030. godini i na 20,7 % – 22,9 % do 2050. godine ovisno o scenariju. U apsolutnom iznosu, korištenje vodnih snaga, odnosno proizvodnja električne energije iz hidroelektrana (velikih i malih) u odnosu na 2017. godinu raste za 38 % do 2030. godine, te za 55 % – 84 % do 2050. Pri tome treba napomenuti da je odabrana referentna 2017. godina bila hidrološki nepovoljna godina. Povećana potreba za fleksibilnosti elektroenergetskog sustava kao i sustav sigurnosti opskrbe energije ukazuju na potrebu osiguranja značajnih kapaciteta spremnika energije upućuje na izgradnje reverzibilnih hidroelektrana. Nadalje, a s obzirom na varijabilnost hidroloških okolnosti i uz značajno povećanje udjela ostalih obnovljivih izvora energije za koje je također karakteristična visoka razina varijabilnosti proizvodnje, oba scenarija predviđaju višestruko povećanje snage uz značajno manje povećanje moguće proizvodnje.

Nadalje, Strategijom je prepoznato da izgradnja hidroelektrana neminovno dovodi do značajnih hidroloških, hidromorfoloških i ekoloških promjena na vodotoku uzvodno i nizvodno od elektrane kao i da mogućnost smanjenja ovih utjecaja ovisi o veličini, tipu i dizajnu elektrane te bioekološkim i hidromorfološkim karakteristikama i stanju vodnog tijela i pripadajućeg sliva. Tako su u Strategiji navedene i mjere proizašle iz postupka strateške procjene utjecaja na okoliš od kojih su za upravljanje vodama relevantne one koje se odnose na utjecaj hidroelektrana na prirodu i vodna tijela.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Mjera | Rok | Nositelj provedbe |
| 1. | Izraditi smjernice za procjenu kumulativnih utjecaja izgradnje i rada hidroelektrana na okoliš (prvenstveno se odnosi na stanje vodnih tijela, krajobraz i na vrste i stanišne tipove uključujući i kartografske prikaze osjetljivosti odnosno pogodnosti pojedinih područja površinskih voda za provedbu tih zahvata). | Smjernice 2022.  Karte 2023. – 2025. | Ministarstvo nadležno za energetiku, ministarstvo nadležno za okoliš |
| 6. | Izraditi Studiju analize utjecaja klimatskih promjena s analizom ranjivosti i prijedlogom mjera prilagodbe klimatskim promjenama za postojeće velike hidroenergetske sustave na rijekama jadranskog sliva, te analizom smanjenja negativnog utjecaja prilagodbi na klimatske promjene (u smislu proizvodnje energije), na druge korisnike voda i na stanje voda (u uvjetima klimatskih promjena) | 2021. – 2030. | Ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša  Pravne osobe koje obavljaju djelatnost proizvodnje električne energije iz hidroelektrana |

U prosincu 2020. godine Vlada Republike Hrvatske je donijela Integrirani nacionalni energetski i klimatski plan za Republiku Hrvatsku za razdoblje od 2021. do 2030. godine.

8. POPIS NADLEŽNIH INSTITUCIJA

Nadležne institucije za provedbu Okvirne direktive o vodama i Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (preneseno u nacionalno vodno zakonodavstvo) u Republici Hrvatskoj su: Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, kao tijelo državne uprave – ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo, Hrvatske vode, kao pravna osoba s javnim ovlastima za upravljanje vodama i Institut za vode »Josip Juraj Strossmayer« kao institucija u području voda s pravnim statusom javne ustanove.

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv | MINISTARSTVO GOSPODARSTVA I ODRŽIVOG RAZVOJA |
| Adresa | Radnička cesta 80, 10000 Zagreb, Hrvatska |
| Pravni status | Tijelo državne uprave – ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo |
| Odgovornosti | Na temelju Zakona o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave (»Narodne novine«, br. 85/20. i 21/23.) Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja obavlja upravne i druge poslove koji se odnose na: upravljanje vodama, praćenje i prilagođavanje vodnogospodarskog razvitka s potrebama ukupnog gospodarskog razvitka Republike Hrvatske, zaštitu od štetnog djelovanja voda i leda, zaštitu od erozije i bujica, upravljanje vodnim dobrom i njegovo korištenje, navodnjavanje i melioracijsku odvodnju, provedbu zaštite voda i vodnog okoliša od onečišćenja, provedbu zaštite mora od onečišćenja s kopna, korištenje voda za različite namjene, djelatnosti javne vodoopskrbe i javne odvodnje i pročišćavanje otpadnih voda, planiranje i usklađivanje razvoja vodnih građevina, provođenje upravnog nadzora iz područja upravljanja vodama, međunarodnu suradnju, poslove linijskog ministarstva za korištenje pretpristupnih i strukturnih fondova Europske unije, kao i drugih međunarodnih izvora financiranja u dijelu koji se odnosi na projekte vodnoga gospodarstva.  Na temelju Zakona o vodama, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja je nositelj vodne politike, u čijoj pripremi i provedbi sudjeluju i druga tijela državne uprave, pravne osobe s javnim ovlastima i druge pravne i fizičke osobe, druga javna i savjetodavna tijela, koja svojim djelovanjem znatnije pridonose ostvarenju ciljeva vodne politike. Ministarstvo također ostvaruje međunarodnu suradnju u svim pitanjima koja uređuje Zakon o vodama, obavlja upravni nadzor nad Hrvatskim vodama, jedinicama lokalne samouprave i jedinicama područne (regionalne) samouprave u provedbi javnih ovlasti na temelju Zakona o vodama i pripadajućih podzakonskih akata, te provodi inspekcijski nadzor nad primjenom odredbi Zakona o vodama i pripadajućih podzakonskih akata. |
|  | Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja također je nadležno za provedbu Direktiva 2006/7/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o upravljanju kakvoćom vode za kupanje i ukidanju Direktive 76/160/EEZ (SL L 64, 4. 3. 2006.) u daljnjem tekstu: Direktive o vodi za kupanje u dijelu koji se odnosi na morske plaže, Direktive 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (Tekst značajan za EGP) (SL L 197, 24. 7. 2012.) u daljnjem tekstu: Direktive o kontroli opasnosti od teških nesreća (Seveso), Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka pojedinih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21. 7. 2001.) u daljnjem tekstu: Direktive o strateškoj procjeni utjecaja planova i programa na okoliš, Direktiva 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (tekst značajan za EGP) (SL L 124, 25. 4. 2014.) u daljem tekstu: Direktive o procjeni utjecaja zahvata na okoliš, Direktiva Vijeća od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi (86/278/EEZ) (SL L 181, 4.7.1986.) u daljnjem tekstu: Direktive o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi, Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprječavanje i kontrola onečišćenja) (preinačena) (tekst značajan za EGP) (SL L 334, 17. 12. 2010.) u daljem tekstu: IPPC Direktiva ili IED Direktiva, Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica (kodificirana verzija) (SL L 20, 26. 1. 2010.), kako je zadnje izmijenjena i dopunjena Direktivom Vijeća 2013/17/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području okoliša zbog pristupanja Republike Hrvatske (SL L 158, 10. 6. 2013.) u daljnjem tekstu: Direktiva o pticama, Direktive o staništima i Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o morskoj strategiji) (Tekst značajan za EGP) (SL L 164, 25. 6. 2008.) u daljnjem tekstu: Direktiva o morskoj strategiji |
| Koordinacija | Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, kao nositelj vodne politike, usklađuje njenu pripremu i provedbu sa sljedećim tijelima državne uprave:  – Ministarstvo poljoprivrede (Ulica grada Vukovara 78, 10000 Zagreb, Hrvatska) – utjecaji poljoprivrede na onečišćenje voda, navodnjavanje, ribarstvo i ribnjačarstvo  – Ministarstvo zdravstva (Ksaver 200a, 10000 Zagreb, Hrvatska) – provedba Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju u dijelu koji se odnosi na zdravstvenu ispravnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju i druge aktivnosti usmjerene na zaštitu ljudskog zdravlja od nepovoljnih utjecaja onečišćenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju  – Državni inspektorat (Šubićeva 29, 10000 Zagreb, Hrvatska) – provedba inspekcijskog nadzora nad primjenom odredbi Zakona o vodama i pripadajućih podzakonskih akata.  U provedbi Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja surađuje s jedinicama lokalne samouprave i jedinicama područne (regionalne) samouprave koje su nadležne za vodne usluge  Državni inspektorat provodi inspekcijski nadzor nad primjenom odredbi Zakona o vodama i pripadajućih podzakonskih akata. |
| Međunarodni odnosi | – Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja je nadležna državna institucija za provedbu međunarodne vodnogospodarske suradnje koja se obavlja na temelju sklopljenih multilateralnih i bilateralnih sporazuma.  Multilateralni sporazumi:  – Konvencija o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelonska konvencija), Barcelona 1976. i 1995. (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 12/93., 17/98.)  – Konvencija o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (Helsinška konvencija), Helsinki 1992. (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 4/96.)  – Konvencija o suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav (Sofijska konvencija), Sofija 1994. (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 2/96.)  – Okvirni sporazum o slivu rijeke Save, Kranjska Gora, 2002. (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 14/03.).  Bilateralni sporazumi:  – Sporazum o vodnogospodarskim odnosima između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 10/94.)  – Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Bosne i Hercegovine o uređenju vodnogospodarskih odnosa (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 12/96.)  – Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uređivanju vodnogospodarskih odnosa (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 10/97.)  – Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Crne Gore o međusobnim odnosima u području upravljanja vodama (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 1/08.)  – U pripremi je donošenje bilateralnog sporazuma s Republikom Srbijom. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv | HRVATSKE VODE |
| Adresa | Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb, Hrvatska |
| Pravni status | Pravna osoba s javnim ovlastima za upravljanje vodama |
| Odgovornosti | Na temelju Zakona o vodama poslovi Hrvatskih voda su:  1. u izradi planskih dokumenata za upravljanje vodama – priprema nacrta prijedloga Strategije upravljanja vodama, priprema nacrta prijedloga Plana upravljanja vodnim područjima, priprema nacrta prijedloga višegodišnjih programa gradnje, donošenje detaljnih planova i programa uz planove upravljanja vodnim područjem; priprema prijedloga financijskog plana i donošenje Plana upravljanja vodama  2. u studijskim i analitičkim poslovima – priprema stručnih podloga za izradu propisa u području vodnoga gospodarstva, izrada projektnih zadataka, koncepcijskih rješenja, studija i investicijskih programa i revizija projektne dokumentacije, osim kontrole glavnih projekata u smislu propisa o prostornom uređenju i gradnji |
|  | 3. u uređenju voda i zaštiti od štetnog djelovanja voda – praćenje i utvrđivanje hidroloških prilika (uključujući motrenje, prikupljanje, kontrolu, obradu, čuvanje i objavu hidroloških podataka, analizu hidrološkog režima, prognozu hidroloških ekstremnih pojava, poplava i suša), procjena poplavnih rizika, praćenje stanja vodotoka i stanja regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina; investitorski poslovi u gradnji i održavanju regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina; upravljanje projektima gradnje regulacijsko-zaštitnih vodnih građevina; nadzor nad građenjem i održavanjem regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina; upravljanje poplavnim rizicima; rukovođenje i nadzor te provedba preventivne, redovite i izvanredne obrane od poplava  4. u melioracijskoj odvodnji – investitorski poslovi u gradnji i održavanju građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju; upravljanje projektima gradnje građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju; nadzor nad građenjem i održavanjem građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju  5. u korištenju voda – utvrđivanje zaliha voda, skrb o strateškim zalihama voda, vodoistražni radovi, davanje mišljenja na opće akte koje na temelju tog Zakona donose jedinice lokalne samouprave i/ili jedinice regionalne (područne) samouprave; poduzimanje drugih mjera za namjensko i racionalno korištenje voda; sufinanciranje gradnje građevina za javnu vodoopskrbu i nadzor nad namjenskim trošenjem sredstava u gradnji  6. u zaštiti voda – upravljanje kakvoćom voda, primjena i nadzor nad primjenom drugih obveznika primjene mjera iz Državnoga plana mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda, davanje mišljenja, a iznimno i suglasnosti, na opće akte koje na temelju tog Zakona donose jedinice lokalne samouprave i/ili jedinice regionalne (područne) samouprave, sufinanciranje gradnje građevina za javnu odvodnju otpadnih voda i nadzor nad namjenskim trošenjem sredstava u gradnji  7. u navodnjavanju – upravljanje projektima gradnje građevina za navodnjavanje u vlasništvu jedinica područne (regionalne) samouprave sukladno nacionalnim programima i projektima; sufinanciranje gradnje građevina za navodnjavanje u vlasništvu jedinica područne (regionalne) samouprave  8. upravljanje javnim vodnim dobrom  9. vođenje vodne dokumentacije i jedinstvenoga informacijskog sustava voda te izdavanje vodopravnih akata u skladu s ovim Zakonom  10. stručni poslovi u vezi s davanjem koncesija za gospodarsko korištenje voda  11. stručni nadzor nad provođenjem uvjeta iz vodopravnih akata i koncesijskih uvjeta (vodni nadzor)  12. obračun i naplata naknada za koncesije za gospodarsko korištenje voda  13. obračun i naplata vodnih naknada u skladu sa zakonom kojim se uređuje financiranje vodnoga gospodarstva  14. upravljanje posebnim projektima određenih Zakonom, odlukom Vlade Republike Hrvatske ili Upravnoga vijeća Hrvatskih voda  15. drugi poslovi stavljeni u nadležnost Hrvatskim vodama ovim Zakonom, drugim zakonom i statutom Hrvatskih voda.  Hrvatske vode su organizirane po teritorijalnom i funkcionalnom principu. Teritorijalni princip je ostvaren sa šest vodnogospodarskih odjela:  – Vodnogospodarski odjel za Muru i gornju Dravu sa sjedištem u Varaždinu  – Vodnogospodarski odjel za Dunav i donju Dravu sa sjedištem u Osijeku  – Vodnogospodarski odjel za gornju Savu sa sjedištem u Zagrebu  – Vodnogospodarski odjel za srednju i donju Savu sa sjedištem u Slavonskom Brodu (od 2015. godine)  – Vodnogospodarski odjel za slivove sjevernog Jadrana sa sjedištem u Rijeci  – Vodnogospodarski odjel za slivove južnog Jadrana sa sjedištem u Splitu,  unutar kojih djeluju 33 vodnogospodarske ispostave.  Funkcionalni princip ostvaren je u Direkciji Hrvatskih voda sa sjedištem u Zagrebu. |
| Koordinacija | Hrvatske vode u provedbi Okvirne direktive o vodama surađuju sa sljedećim institucijama:  – Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja (Radnička cesta 80, 10000 Zagreb, Hrvatska) – Tijelo državne uprave – ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo i središnje informacijsko tijelo Republike Hrvatske za prikupljanje i objedinjavanje podataka i informacija o okolišu, koordinaciju izvješćivanja i izvješćivanje Europske komisije o provedbi pojedinih propisa zaštite okoliša, pa tako i vodnih direktiva  – Institut za vode »Josip Juraj Strossmayer« (Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb, Hrvatska) – Institucija u području voda s pravnim statusom javne ustanove nadležna za obavljanje poslova monitoringa i izradu stručnih i znanstvenih podloga za upravljanje vodama  – Državni hidrometeorološki zavod (Ravnice 48, 10000 Zagreb, Hrvatska) – Tijelo državne uprave – Državna upravna organizacija nadležna za obavljanje hidroloških mjerenja, izradu hidroloških ekspertiza i prognoza  – Hrvatski zavod za javno zdravstvo (Rockefellerova 7, 10000 Zagreb, Hrvatska)  – Ovlašteni laboratoriji – Obavljanje poslova praćenja stanja kakvoće voda  – Znanstveno – istraživačke institucije – Obavljanje različitih specijalističkih poslova. |
| Međunarodni odnosi | Hrvatske vode daju stručnu potporu Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja, Upravi vodnoga gospodarstva i zaštite mora u provedbi međunarodne vodnogospodarske suradnje koja se obavlja na temelju sklopljenih multilateralnih i bilateralnih sporazuma. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv | INSTITUT ZA VODE »JOSIP JURAJ STROSSMAYER« |
| Adresa | Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb, Hrvatska |
| Pravni status | Institucija u području voda s pravnim statusom javne ustanove. |
| Odgovornosti | Na temelju Zakona o vodama Institut za vode »Josip Juraj Strossmayer«:  – provodi monitoring iz članka 50. Zakona o vodama i laboratorijske poslove za potrebe monitoringa  – izrađuje stručne podloge za izradu strategije upravljanja vodama, plana upravljanja vodnim područjima, plana upravljanja rizicima od poplava i višegodišnjih programa gradnje vodnih građevina  – izrađuje znanstvene, studijske i analitičke podloge za potrebe upravljanja vodama  – provodi druga znanstvena istraživanja u području upravljanja vodama  – obavlja i druge poslove u skladu s Uredbom o osnivanju Instituta za vode »Josip Juraj Strossmayer« (»Narodne novine«, broj 143/21.) i svojim statutom. |
| Koordinacija | Institut za vode »Josip Juraj Strossmayer« u provedbi Okvirne direktive o vodama surađuju sa sljedećim institucijama:  – Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja (Radnička cesta 80, 10000 Zagreb) – Tijelo državne uprave – Ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo  – Hrvatske vode (Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb, Hrvatska) – Pravna osoba za upravljanje vodama  – Državni hidrometeorološki zavod (Ravnice 48, 10000 Zagreb, Hrvatska) – Tijelo državne uprave – Državna upravna organizacija nadležna za obavljanje hidroloških mjerenja, izradu hidroloških ekspertiza i prognoza  – Hrvatski zavod za javno zdravstvo (Rockefellerova 7, 10000 Zagreb, Hrvatska)  – Ovlašteni laboratoriji – Obavljanje poslova praćenja stanja kakvoće voda  – Znanstveno-istraživačke institucije – Obavljanje različitih specijalističkih poslova. |
| Međunarodni odnosi | Institut za vode »Josip Juraj Strossmayer« daje stručnu potporu Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja, Upravi vodnoga gospodarstva i zaštite mora u provedbi međunarodne vodnogospodarske suradnje koja se obavlja na temelju sklopljenih multilateralnih i bilateralnih sporazuma. |

9. KOORDINACIJA IZMEĐU OKVIRNE DIREKTIVE O VODAMA I DIREKTIVE O PROCJENI I UPRAVLJANJU RIZICIMA OD POPLAVA

Koordinacija između Okvirne direktive o vodama i Direktiva o procjeni i upravljanju rizicima od poplava se redovito provodi na svim nivoima upravljanja stanjem voda i upravljanja rizicima od poplava. Naime, na zakonodavnoj razini, obje direktive su transponirane u jedinstveni Zakon o vodama i prateće podzakonske akte. Nastavno, institucionalni sustav upravljanja je jedinstven Iste institucije su nadležne za upravljanje rizicima od poplava i upravljanje stanjem voda te učestvuju u implementaciji i drugih direktiva u dijelu značajnom za upravljanje vodama i upravljanje rizicima od poplava (u daljem tekstu upravljanje vodama). Kako bi se omogućila puna sinergija upravljanja vodama, usklađene su jedinice upravljanja (UoM) te se u upravljanju rizicima od poplava preuzete one definirane Okvirnom direktivom (Vodna područja).

Na planskoj razini, plan upravljanja vodnim područjima i plan upravljanja rizicima od poplava su objedinjeni u jedinstveni dokument formiran tako da su horizontalne teme kao što su opis značajki jedinica upravljanja, klimatske promjene, smješteni u zajedničko poglavlje radi konzistentnosti, izbjegavanja redundancije i bolje koordinacije. Velike koristi su ostvarene korištenjem istih podloga za potrebe oba plana (informacije o stanovništvu, hidrografiji, hidrologiji, korištenju zemljišta, zaštićenim područjima, klimatskim promjenama, industrijskim pogonima i slično). S obzirom da je riječ o jedinstvenom dokumentu u postupku njihovog donošenja provode se zajedničke konzultacije s javnošću i provodi se zajednička strateška procjena utjecaja na okoliš programa mjera i to kako onih vezanih uz upravljanje stanjem voda prema Okvirne direktive o vodama tako i onih za upravljanje rizicima od poplava prema Direktivi o procjeni i upravljanju rizicima od poplava. Pri tome se napominje da program mjera upravljanja stanjem voda sadrži kao mjeru obvezu realizacije Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine, a da program mjera upravljanja rizicima od poplava sadrži kao mjeru obvezu realizacije Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije. Oba programa su predmet postupka strateške procjene njihovog učinka na okoliš. Naglašava se da se redovito ishode uvjeti zaštite prirode za četverogodišnje Programe održavanja vodotoka.

Svi podaci iz Plana upravljanja vodnim područjem koji uključuje i Plan upravljanja rizicima od poplava nalaze se u jedinstvenom sustavu, tako da se informacije za pojedine korisnike izdaju integrirano i na istoj »adresi« i po jedinstvenom postupku što značajno ubrzava postupak i skraćuje vrijeme potrebno da se dobije određena informacija.

Trenutno se u sklopu projekta »Projekt unaprjeđenja negrađevinskih mjera upravljanja rizicima od poplava u Republici Hrvatskoj« – VEPAR provode tri aktivnosti koje trebaju još čvršće integrirati upravljanje rizicima od poplava sa upravljanjem stanjem voda. To su:

– Analiza utjecaja građevinskih mjera upravljanja rizicima od poplava na hidromorfološko stanje vodnih tijela

– Promoviranje zeleno – infrastrukturnih mjera – grupa 1 – Studija »Mogućnosti šire implementacije mjera zelene infrastrukture u smanjenju rizika od poplava« s obukom stručnjaka i dionika i informiranjem javnosti

– Promoviranje zeleno – infrastrukturnih mjera – grupa 2 – Studija »Smjernice za tehničko projektiranje i procjenu socioekonomske izvedivosti mjera zelene infrastrukture u smanjenju rizika od poplava« s obukom stručnjaka i dionika i informiranjem javnosti

– Prijedlog kriterija za izmjene ciljeva okoliša.

Također u razmatraju se mogućnosti provedbe još nekih projekata koji bi između ostalog trebali imati za cilj i unapređenje koordinacije aktivnosti na upravljanju stanjem voda i upravljanju rizicima od poplava. To su naročito:

– izrada metodologije za procjenu negativnih utjecaja poplava na ekološko stanje voda

– unapređenje postojeće ili izrada nove metodologije za ocjenu hidromorfološkog stanja voda

– izrada komunikacijske strategije i drugo.

A. UPRAVLJANJE STANJEM VODA

1. OPTEREĆENJE VODA USLIJED LJUDSKIH DJELATNOSTI

1.1. Uvod

Opterećenje voda uslijed ljudskih djelatnosti u načelu se promatra kao: točkasto i raspršeno opterećenje. Svi izvori (pokretači) opterećenja sistematizirani su u sljedeće grupe[34](Sistematizacija prema Vodiču za izvješćivanje, Dodatak 1c.): stanovništvo (urbani razvoj odnosno »urban development«), turizam i rekreacija, industrija, akvakultura i ribarstvo, poljoprivreda, šumarstvo, transport, proizvodnja energije – hidroelektrane, proizvodnja energije – ostalo, obrana od poplava, klimatske promjene, ostali izvori opterećenja.

1.1.1. Točkasti izvori opterećenja

Kao točkasti izvori opterećenja obrađene su:

– točke koncentriranog unosa onečišćujućih tvari direktno u vodni okoliš, tako da je količina ispuštenih onečišćujućih tvari iz točkastog izvora jednaka količini unesenih onečišćujućih tvari u vodu na mjestu ispuštanja

– točke kontroliranog zahvaćanja voda za njeno korištenje za različite namjene,

– točke na kojima je provedbom zahvata u prostoru došlo do promjene morfoloških i hidroloških karakteristika voda.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/128453.jpg)

Točkasti izvori onečišćenja – Podaci o točkastim izvorima onečišćenja preuzeti su iz vodne dokumentacije Hrvatskih voda o izdanim odobrenjima za ispuštanje otpadnih voda, koja su potrebna za sva ispuštanja na koja se primjenjuje Pravilnik o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda. Odobrenje se izdaje u obliku vodopravne dozvole za ispuštanje otpadnih voda ili rješenja o okolišnoj dozvoli za pogone koji podliježu odredbama IED direktive i sadrži uvjete za ispuštanje otpadnih voda (dopuštene količine, granične vrijednosti, obvezu monitoringa i dostave podataka o ispuštenim otpadnim vodama i druge obveze i eventualna izuzeća). Izuzetak čini opterećenje od slatkovodne i morske akvakulture na koje se ne primjenjuje Pravilnik o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda te su, u nedostatku odgovarajućih mjerenja, opterećenja procijenjena.

Tab. B.1 Pregled evidentiranih točkastih izvora onečišćenja voda postrojenja koja posluju na osnovu rješenja o okolišnoj dozvoli (stanje 2019. godina)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NKD | Nacionalna klasifikacija djelatnosti | Vodno područje rijeke Dunav | | | Jadransko vodno područje | | | Ukupno | | | Napomena |
| prirodni prijemnik | sustav javne odvodnje | ukupno | prirodni prijemnik | sustav javne odvodnje | ukupno | prirodni prijemnik | sustav javne odvodnje | ukupno |
| 01 | Biljna i stočarska proizvodnja, lovstvo i uslužne djelatnosti povezane s njima | 50 | 9 | 59 | 1 | 2 | 3 | 51 | 11 | 62 |  |
| 05-09 | Rudarstvo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 10-12 | Proizvodnja prehrambenih proizvoda, pića i duhanskih proizvoda | 3 | 15 | 18 | 1 | 0 | 1 | 4 | 15 | 19 |  |
| 13-15 | Proizvodnja tekstila, odjeće, kože i srodnih proizvoda | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 16-18, 31 | Prerada drva i proizvoda od drva i pluta osim namještaja, proizvodnja proizvoda od slame i pletarskih materijala, proizvodnja namještaja | 3 | 3 | 6 | 1 | 0 | 1 | 4 | 3 | 7 |  |
| 19-23 | Proizvodnja koksa i rafiniranih naftnih proizvoda, kemikalija i kemijskih proizvoda, osnovnih farmaceutskih proizvoda i pripravaka, proizvoda od gume i plastike, ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda | 13 | 21 | 34 | 10 | 4 | 14 | 23 | 25 | 48 | 2 postrojenja još nisu u funkciji |
| 24-28 | Proizvodnja metala, gotovih metalnih proizvoda, računala, elektroničkih i optičkih proizvoda, električne opreme, strojeva i uređaja | 2 | 7 | 9 | 4 | 2 | 6 | 6 | 9 | 15 |  |
| 29-30, 33 | Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica, ostalih prijevoznih sredstava, popravak i instaliranje strojeva i opreme | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 5 | 4 | 1 | 5 |  |
| 35 | Opskrba električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija | 9 | 7 | 16 | 2 | 0 | 2 | 11 | 7 | 18 | 3 postrojenja još nisu u funkciji |
| 36-39 | Skupljanje, pročišćavanje i opskrba vodom, Uklanjanje otpadnih voda, Skupljanje otpada, djelatnosti obrade i zbrinjavanja otpada;oporaba materijala, Djelatnosti sanacije okoliša te ostale djelatnosti gospodarenja otpadom | 19 | 33 | 52 | 10 | 11 | 21 | 29 | 44 | 73 | 4 postrojenja još nisu u funkciji |
| 41-43 | Građevinarstvo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 52 | Skladištenje i prateće djelatnosti u prijevozu |  |  | 0 | 1 |  | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 postrojenje još nije u funkciji |
| UKUPNO | | 99 | 95 | 194 | 34 | 20 | 54 | 133 | 115 | 248 |  |

Ukupan broj vodopravnih dozvola za ispuštanje otpadnih voda gospodarskim subjektima obuhvaća 1.980 točkastih ispusta.

Tab. B.2 Pregled evidentiranih točkastih izvora onečišćenja voda koja posluju prema vodopravnoj dozvoli (osim aglomeracija) 31. prosinca 2019.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Točkasti izvori onečišćenja prema vrsti prijemnika | | | |
| prirodni prijemnik | sustav javne odvodnje | | ukupno |
| sustav | pražnjenje sabirne jame |
| Jadransko vodno područje | 276 | 154 | 69 | 499\*\*\* |
|  | 276 | 154 | 69 | 499 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 524 | 816 | 141 | 1.481 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 174 | 283 | 78 | 535\*\* |
| Područje podsliva rijeke Save | 350 | 533 | 63 | 946\* |
| Grand Total | 800 | 970 | 210 | 1.980 |
| \* | 20 – dozvola izdana u 2020. godini | | | |
| \*\* | 1 – dozvola izdana u 2020. godini | | | |
| \*\*\* | 2 – dozvola izdana u 2020. godini | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/128479.jpg)

Sl. B.1 Pregled broja izdanih vodopravnih dozvola za ispuštanje otpadnih voda prema grupama djelatnosti

Tab. B.3 Pregled broja izdanih vodopravnih dozvola za ispuštanje otpadnih voda prema grupama djelatnosti

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Djelatnost | Podsliv  rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno  područje  rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Ukupno |
| Poljoprivreda | 113 | 66 | 179 | 31 | 210 |
| Šumarstvo | 10 | 14 | 24 | 1 | 25 |
| Morski ribolov |  |  |  | 4 | 4 |
| Morska akvakultura |  |  |  | 6 | 6 |
| Slatkovodna akvakultura |  | 3 | 3 |  | 3 |
| Rudarstvo i vađenje mineralnih sirovina | 3 | 11 | 14 | 2 | 16 |
| Prehrambena industrija, industrija pića, alkoholnih pića i duhanskih proizvoda | 47 | 91 | 138 | 99 | 237 |
| Tekstilna i kožna industrija | 13 | 16 | 29 | 1 | 30 |
| Ostala prerađivačka industrija (metalna, kemijska, farmaceutska i drugo) | 131 | 255 | 386 | 76 | 462 |
| Djelatnosti sanacije okoliša te ostale djelatnosti gospodarenja otpadom | 2 |  | 2 |  | 2 |
| Građevinarstvo | 23 | 58 | 81 | 20 | 101 |
| Ostalo | 193 | 432 | 625 | 259 | 884 |
| Ukupno | 535 | 946 | 1.481 | 499 | 1.980 |

U najvećem broju slučajeva riječ je o vodopravnim dozvolama izdanim za potrebe ispuštanja otpadnih voda uslužnih djelatnosti i trgovine oko 45 %, oko 38 % se odnosi na industriju a 12 % na poljoprivredu. šumarstvo, ribarstvo i akvakulturu.

Posebno, ukoliko se promatraju isključivo sustavi javne odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda aglomeracija oko 42 % aglomeracija trebaju imati vodopravnu dozvolu za ispuštanje otpadnih voda od čega oko 51 % ima važeću vodopravnu dozvolu (stanje s 2019. godinom). Broj aglomeracija koje imaju važeću vodopravnu dozvolu u odnosu na broj aglomeracija koje trebaju imati vodopravnu dozvolu je daleko povoljniji na jadranskom vodnom području i iznosi 61 % nego na vodnom području rijeke Dunav (41 %). Ovaj omjer je daleko najnepovoljniji na području podsliva rijeke Save gdje samo 36 % aglomeracija raspolažu važećom vodopravnom dozvolom za ispuštanje otpadnih voda.

Tab. B.4 Pregled vodopravnih dozvola za ispuštanje otpadnih voda za aglomeracije (stanje 2019. godina)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rok ispunjenja zahtjeva iz Ugovora o pristupanju EU | Aglomeracije | Evidentirane aglomeracije koje trebaju imati vodopravnu dozvolu za ispuštanje otpadnih voda | | Aglomeracije koji imaju važeću vodopravnu dozvolu u 2019. | |
| broj | broj | % | broj | % |
| do 31.12. 2018. | 58 | 58 | 100 % | 37 | 64 % |
| do 31.12. 2020. | 21 | 19 | 90 % | 10 | 48 % |
| do 31.12. 2023. | 182 | 125 | 69 % | 72 | 40 % |
| manje od 2.000 ES | 486 | 118 | 24 % | 46 | 9 % |
| Ukupno | 747 | 320 | 43 % | 165 | 22 % |

Tab. B.5 Pregled vodopravnih dozvola za ispuštanje otpadnih voda za aglomeracije po vodnim područjima i podslivovima (stanje 2019. godina)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rok ispunjenja zahtjeva iz Ugovora o pristupanje EU | Broj aglomeracija | | | | Broj evidentiranih aglomeracija koje trebaju imati vodopravnu dozvolu za ispuštanje otpadnih voda | | | | Broj aglomeracija koji imaju važeću vodopravnu dozvolu u 2019. | | | | Broj aglomeracija koje imaju važeću dozvolu u odnosu na broj aglomeracija koje trebaju imati vodopravnu dozvolu (%) | | | |
| Jadransko vodno područje | Vodno područje rijeke Dunav | | | Jadransko vodno područje | Vodno područje rijeke Dunav | | | Jadransko vodno područje | Vodno područje rijeke Dunav | | | Jadransko vodno područje | Vodno područje rijeke Dunav | | |
| Ukupno | Podsliv rijeke Save | Podsliv rijeka Drave i Dunava | Ukupno | Podsliv rijeke Save | Podsliv rijeka Drave i Dunava | Ukupno | Podsliv rijeke Save | Podsliv rijeka Drave i Dunava | Ukupno | Podsliv rijeke Save | Podsliv rijeka Drave i Dunava |
| do 31.12. 2018. | 26 | 32 | 22 | 10 | 26 | 32 | 22 | 10 | 23 | 14 | 9 | 5 | 88 % | 44 % | 41 % | 50 % |
| do 31.12. 2020. | 12 | 9 | 6 | 3 | 11 | 8 | 5 | 3 | 7 | 3 | 2 | 1 | 64 % | 38 % | 40 % | 33 % |
| do 31.12. 2023. | 86 | 96 | 62 | 34 | 69 | 56 | 35 | 21 | 48 | 24 | 11 | 13 | 70 % | 43 % | 31 % | 62 % |
| manje od 2.000 ES | 191 | 295 | 194 | 101 | 67 | 51 | 41 | 10 | 27 | 19 | 15 | 4 | 40 % | 37 % | 37 % | 40 % |
| UKUPNO | 315 | 432 | 284 | 148 | 173 | 147 | 103 | 44 | 105 | 60 | 37 | 23 | 61 % | 41 % | 36 % | 52 % |
| SVEUKUPNO | 747 | | | | 320 | | | | 165 | | | | 52 % | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/128530.jpg)

Točkasto zahvaćanje i preusmjeravanje vode – Podaci o evidentiranim i kontroliranim zahvatima voda preuzeti su iz vodne dokumentacije Hrvatskih voda o izdanim odobrenjima za korištenje voda, kojima se korisnicima voda određuju uvjeti i granice korištenja. Odobrenje je potrebno za svako korištenje vode koje prelazi opseg općeg, odnosno slobodnog korištenja, a izdaje se u obliku ugovora o koncesiji ili vodopravne dozvole za korištenje voda. Koncesijom se stječe pravo gospodarskog korištenja voda. Za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju, radi pružanja usluge javne vodoopskrbe ili prodaje na tržištima drugih zemalja, izdaje se vodopravna dozvola.

Tab. B.6 Pregled evidentiranih odobrenja za zahvaćanje vode po namjenama

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Namjena | Vodno područje rijeke Dunav | | Jadransko vodno područje | | Republika Hrvatska | |
| 2018. | 2019. | 2018. | 2019. | 2018. | 2019. |
| broj | | | | | |
| KONCESIJE | 315 | 320 | 75 | 68 | 390 | 388 |
| za proizvodnju električne energije | 24 | 22 | 24 | 23 | 48 | 45 |
| za korištenje u proizvodnom postupku | 231 | 248 | 30 | 27 | 261 | 275 |
| crpljenje mineralnih i termalnih | 6 | 8 | 1 | 9 | 7 | 17 |
| za melioracijsko navodnjavanje | 40 | 29 | 8 | 5 | 48 | 34 |
| za gradnju trajnih građevina na javnom vodnom dobru | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| za vađenje pijeska i šljunka | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| za plutajuće i ploveće objekte | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| za mineralne i termalne punionice | 11 | 11 | 11 | 3 | 22 | 14 |
| UGOVORI ZA AKVAKULTURU | 41 | 41 | 5 | 5 | 46 | 46 |
| važeći ugovori sa vodopravnim uvjetima | 41 | 41 | 5 | 5 | 46 | 46 |
| VODOPRAVNE DOZVOLE | 2.968 | 3.028 | 323 | 314 | 3.291 | 3.342 |
| za javnu vodoopskrbu | 110 | 110 | 96 | 117 | 206 | 227 |
| za navodnjavanje | 2.576 | 2.585 | 197 | 155 | 2.773 | 2.740 |
| za tehnološke i slične potrebe | 242 | 286 | 23 | 35 | 265 | 321 |
| za pogon uređaja | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| za hlađenje u tehnološkom postupku | 2 | 2 | 2 | 1 | 4 | 3 |
| za mineralne i termominerale za balneološke potrebe | 6 | 7 | 2 | 1 | 8 | 8 |
| za grijanje i hlađenje poslovnih prostorija | 32 | 38 | 2 | 4 | 34 | 42 |
| Ukupan broj odobrenja | 3.324 | 3.389 | 403 | 387 | 3.727 | 3.776 |

Broj izdanih odobrenja za korištenje voda u 2018. godini (3.727) i 2019. godini (3.776) se ne razlikuje značajno. Broj izdanih odobrenja je značajno veći na vodnom području rijeke Dunav nego na jadranskom vodnom području. Prema raspoloživoj evidenciji, u 2019. godini izdano je 3.776 odobrenja za zahvaćanje vode od čega je 227 odobrenja za korištenje voda za javnu vodoopskrbu, a 45 odobrenja za korištenje vodne snage za proizvodnju električne energije.

Podaci o količinskom opterećenju vodnih resursa određeni su na temelju podataka iz očevidnika koje su dužni voditi svi isporučitelji usluge javne vodoopskrbe i individualni korisnici koji zahvaćaju vode temeljem vodopravne dozvole ili ugovora o koncesiji. U pravilu, evidentiraju se podaci o zahvaćanju vode na razini pojedinih vodozahvata, tj. locirani su u prostoru i moguće ih je pridružiti određenom vodnom tijelu odnosno korišteni su u analizi opterećenja i utjecaja. Prema navedenim podacima i promatrajući omjer zahvaćenih količina i maksimalno dopuštenih zahvaćenih količina podzemnih voda na područjima podslivova i na vodnim područjima nije došlo do prekoračenja ukupno zahvaćenih u odnosu na ukupno dozvoljene količine.

Tab. B.7 Odnos zahvaćene i maksimalno dopuštene količine vode po vodnim područjima

Međutim, situacija je znatno drugačija ako se promatraju pojedina područja gdje je ovaj omjer iznimno nepovoljan na 12 takvih područja i kreće se od 1,13 do čak 14,46 na području Istočne Slavonije u slivu rijeke Save (vodno tijelo podzemnih voda ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV SAVE, Tab. B.82).

1.1.2. Raspršeni izvori opterećenja

Kao raspršeni izvori onečišćenja obrađene su kopnene površine različitih namjena opterećene onečišćujućim tvarima, koje su tu izložene složenim procesima razgradnje i ispiranja i dijelom mogu dospjeti u vode, a primarno su bile emitirane u druge medije okoliša: tlo ili zrak. Kao raspršeno onečišćenje koje se unosi direktno u vodu obrađeno je onečišćenje s plovila.

Podaci o raspršenim izvorima onečišćenja procijenjeni su korištenjem raznih dostupnih izvora. Za svaku relevantnu vrstu raspršenog onečišćenja određen je prostorni raspored opterećenih površina i specifičnog bruto opterećenja tih površina (kg/ha) karakterističnim onečišćujućim tvarima. Dio relevantnih raspršenih izvora identificiran je u prostoru, ali bez pravih saznanja o sastavu i intenzitetu potencijalnih emisija i putovima prijenosa emitiranih onečišćujućih tvari u vode. Korištenjem podataka i informacija iz literature evidentirane su onečišćujuće tvari vezane uz emisije iz pojedinih raspršenih izvora, a za neke od razmatranih izvora izvršena je i procjena emisija i to po standardnom obrascu:

Es = AR \* EF

Es – ukupna emisija onečišćujuće tvari »s« u okoliš

AR – intenzitet aktivnosti (Activity Rate)

EF – faktor emisije (Emission Factor)

pri čemu su vrijednosti parametara AR i EF karakteristične za djelatnost – pokretača opterećenja[35](Pristup i parametri za procjenu emisija većinom su preuzeti iz studije Diffuse water emissions in E-PRTR, Deltares, 2013. i neslužbenoga dokumenta „Source identification and emission control“ (COM (2006) 397 FINAL i COM (2006) 398 FINAL), EC, DG Environment, Brussels.; Proposal for a simplified method for the quantification of emissions to water ETC/ICM task number: 1.1.4.1.).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/128763.jpg)

Indirektni unos onečišćenja u površinske vode procjenjuje se bilanciranjem tereta onečišćujućih tvari duž vodnoga toka, polazeći od rezultata monitoringa kakvoće voda i podataka o emisijama onečišćujućih tvari. Za bilanciranje je korišten prostorni računalni model razvijen u Hrvatskim vodama[36](Model je ograničen na bilanciranje onečišćujućih tvari u kopnenim površinskim vodama. Za opterećenje prijelaznih i priobalnih voda iz raspršenih izvora dana je ekspertna procjena. Potencijalni unos onečišćenja u podzemne vode procjenjuje se korištenjem karte potencijalne osjetljivosti tla na propuštanje onečišćujućih tvari s površine i karte prirodne ranjivosti vodonosnika.). Za svaku računsku dionicu, određenu položajem mjernih postaja na kojima se prati kakvoća voda, i za svaku onečišćujuću tvar, uspoređuje se promjena tereta duž dionice i poznati unos iz točkastih izvora na neposrednom priljevnom području dionice. Kao poznato onečišćenje uzima se i polazno, prirodno prisutno onečišćenje, procijenjeno iz referentnih koncentracija pojedinih onečišćujućih tvari, kao i raspršeno onečišćenje koje se ispušta direktno u vode. Ukupna razlika tereta pripisuje se indirektnom unosu iz raspršenih izvora onečišćenja i okvirno alocira po izvorima onečišćenja proporcionalno njihovom udjelu u ukupnoj emisiji onečišćujuće tvari na neposrednom priljevnom području dionice[37](Radi se o vrlo gruboj alokaciji kod koje nisu uzeti u obzir složeni procesi razgradnje, pronosa i transformacije onečišćenja kroz različite medije.).

Riječ je o pojednostavljenom modelu koji simulira složene procese i odnose opisane u preporukama Tehničkoga vodiča koji uređuje pitanje inventarizacije unosa onečišćujućih tvari u vode[38](Vodič br. 28 Tehnički vodič za pripremu popisa, ispuštanja i gubitaka prioritetnih i prioritetnih opasnih tvari.).

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje/podsliv | 2017. | | 2018. | | 2019. | | Odnos zahvaćene  i maksimalno  dopuštene količine |
| Maksimalno dopuštene količine | Zahvaćeno | Maksimalno dopuštene količine | Zahvaćeno | Maksimalno dopuštene količine | Zahvaćeno |
| milijuna m3 godišnje | | | | | |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | 76,02 | 45,08 | 76,02 | 37,43 | 76,02 | 41,17 | 0,54 |
| Podsliv rijeke Save | 197,09 | 188,17 | 197,09 | 197,46 | 197,09 | 197,59 | 0,99 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 273,11 | 233,25 | 273,11 | 234,89 | 273,11 | 238,76 | 0,86 |
| Jadransko vodno područje | 212,10 | 158,01 | 212,10 | 173,65 | 212,10 | 158,14 | 0,77 |
| Republika Hrvatska | 485,21 | 391,25 | 485,21 | 408,54 | 485,21 | 396,90 | 0,82 |

1.1.3. Hidromorfološko opterećenje voda

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/128885.jpg)

Podaci o hidromorfološkom opterećenju rijeka i jezera prikupljaju se u popisima i registrima vlasnika/upravitelja vodnih/infrastrukturnih građevina i sustava od kojih su najznačajniji:

• podaci o regulacijskim i zaštitnim vodnim građevinama, građevinama za melioracijsku odvodnju i sustavima obrane od poplava – prikupljaju se u područnim i lokalnim organizacijskim jedinicama Hrvatskih voda i pohranjuju u Informacijskom sustavu voda

• podaci o građevinama hidroenergetskih sustava – u nadležnosti Hrvatske elektroprivrede

• podaci o unutarnjim vodnim putovima – u nadležnosti Agencije za vodne putove.

Tijekom 2019. godine sistematizirani su podaci o korištenju hidroenergije za proizvodnju električne energije u pratećem dokumentu Pregled hidroenergetskog korištenja voda za potrebe izrade Plana upravljanja vodnim područjima objavljenom na mrežnim stranicama Hrvatskih voda (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20HV%20-%200012.pdf). Pregledom su obuhvaćeni i podaci o malim hidroelektranama, što je novost u odnosu na prethodni Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. Sistematizirani podaci su korišteni i u dokumentu Privremeni pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/128897.jpg)

Ostale vodne i infrastrukturne građevine su najvećim dijelom u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (građevine za navodnjavanje) i isporučitelja vodnih usluga (zahvatne građevine, ispusti javne odvodnje).

Riječ je o podacima o fizičkim zahvatima u vodnom sustavu (postojeće vodne građevine i drugi fizički/strukturalni zahvati vezani za održavanje i korištenje voda) koji utječu na morfološke, a moguće i hidrološke značajke vodnih tijela. Potpunost i pouzdanost prikupljenih podataka razlikuje se po dijelovima vodnih područja, ovisno o načinu vođenja dokumentacije.

Prikupljeni podaci razvrstani su u tri grupe hidromorfoloških opterećenja, prema dominantnom tipu hidromorfoloških promjena koje uzrokuju:

• fizičke promjene duž korita, obala i inundacije

• poprečne vodne građevine

• kontrola dinamike vodenoga toka.

Analiza podataka je pokazala da je veliki dio vodnih/infrastrukturnih građevina višenamjenski.

Fizičke promjene duž korita, obala i inundacije – Linijske vodne građevine i zahvati (nasipi, pojačanje i učvršćivanje obala, oblaganje korita i dna kamenom ili betonom, kanaliziranje i produbljivanje korita i slično) dovode do nestajanja prirodnih varijacija u širini i dubini rijeke, ali i u nizu fizičkih obilježja staništa, tipovima podloga, toku, svojstvima taloženja i erozije itd, a kao rezultat toga nestaju specifična vodna staništa. Također, moguć je prekid interakcije između vodenih i kopnenih komponenti riječne doline, osobito u poplavnim područjima koja imaju važnu ulogu u infiltraciji vode i prihranjivanju vodonosnika kao i u kontroli erozije, pronosa i taloženja nanosa i slično. Promjene u uzdužnom i poprečnom profilu rijeke često utječu na povezanost s podzemnim vodama što djeluje na hidrološki režim površinskih i podzemnih voda i ekosustava ovisnih o podzemnim vodama.

Poprečne vodne građevine – Prisutnost poprečnih građevina (brana, ustava, pragova, stepenica i slično) ima ozbiljne ekološke posljedice jer je spriječen prirodan tok vode, nanosa, vodenih organizama, što uzrokuje promjene stanišnih uvjeta i strukture životnih zajednica uzvodno i nizvodno od pregrade. Kako mnoge vrste u velikoj mjeri ovise o različitim stanišnim karakteristikama, naročito za reprodukciju, neophodno im je slobodno uzdužno kretanje.

Kontrola dinamike vodenoga toka – Kontrola dinamike vodenoga toka odnosi se na dijelove i dionice vodotoka koji su zbog različitih ljudskih djelatnosti izloženi naglim promjenama dinamike tečenja (hydropeaking), usporavanju toka i sličnim promjenama, zbog čega dolazi do značajnih promjena stanišnih prilika i mogućeg narušavanja dobrog stanja.

Tab. B.8 Pregledna tablica hidromorfoloških opterećenja na kopnenim vodama (podaci koji su uzeti u obzir u analizi opterećenja i utjecaja za Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Građevina | Podsliv rijeka Drave i Dunava | Podsliv rijeke Save | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Ukupno |
|  | Broj točkastih građevina | | | | |
| Brana | 32 | 52 | 84 | 22 | 106 |
| Brodska prevodnica |  |  |  | 1 | 1 |
| Brzotok | 29 | 41 | 70 | 10 | 80 |
| Crpna stanica | 22 | 49 | 71 | 36 | 107 |
| Čep | 99 | 327 | 426 | 16 | 442 |
| Hidroelektrana | 3 | 2 | 5 | 10 | 15 |
| Kaskada |  | 50 | 50 | 6 | 56 |
| Kupalište | 12 | 56 | 68 |  | 68 |
| Luka | 6 | 6 | 12 | 4 | 16 |
| Mala hidroelektrana | 5 | 18 | 23 | 5 | 28 |
| Mlin |  | 412 | 412 | 168 | 580 |
| Most | 64 | 974 | 1.038 | 900 | 1.938 |
| Pero | 183 | 76 | 259 | 2 | 261 |
| Pilana |  | 13 | 13 |  | 13 |
| Prag | 121 | 149 | 270 | 216 | 486 |
| Pregrada | 147 | 204 | 351 | 1.600 | 1.951 |
| Preljev | 2 | 14 | 16 | 27 | 43 |
| Propust | 48 | 295 | 343 | 3.722 | 4.065 |
| Ribnjak |  | 44 | 44 |  | 44 |
| Stepenica | 362 | 1.211 | 1.573 | 1.296 | 2.869 |
| Ustava | 125 | 75 | 200 | 117 | 317 |
| Utok |  | 38 | 38 | 1 | 39 |
| Vodozahvat | 4 | 567 | 571 |  | 571 |
| Ukupno | 1.264 | 4.673 | 5.937 | 8.159 | 14.096 |
|  | Broj linijskih građevina | | | | |
| Brana |  | 3 | 3 |  | 3 |
| Hidrotehnički tunel |  | 5 | 5 | 51 | 56 |
| Hydropeaking | 3 | 1 | 4 | 3 | 7 |
| Kanal |  | 135 | 135 | 903 | 1.038 |
| Kanal lateralni |  | 329 | 329 |  | 329 |
| Most |  |  |  | 2 | 2 |
| Nasip | 238 | 765 | 1.003 | 240 | 1.243 |
| Natkrivena regulacija |  | 8 | 8 |  | 8 |
| Obaloutvrda | 251 | 404 | 655 | 596 | 1.251 |
| Ostalo | 10.099 | 15.173 | 25.272 | 7.614 | 32.886 |
| Pero |  |  |  | 2 | 2 |
| Plovni put | 15 | 20 | 35 |  | 35 |
| Potpuno obloženo korito |  | 167 | 167 | 164 | 331 |
| Preljev |  | 5 | 5 | 1 | 6 |
| Prokop |  | 8 | 8 | 9 | 17 |
| Sifon | 13 | 27 | 40 | 21 | 61 |
| Šljunčara |  | 6 | 6 |  | 6 |
| Ustava |  | 4 | 4 |  | 4 |
| Zatvorena regulacija |  | 72 | 72 | 66 | 138 |
| Zid |  | 64 | 64 |  | 64 |
| Ukupno | 10.619 | 17.196 | 27.815 | 9.672 | 37.487 |
|  | Broj poligonskih građevina | | | | |
| Akumulacija | 26 | 50 | 76 | 49 | 125 |
| Nizinska retencija |  | 3 | 3 | 4 | 7 |
| Odsječeni rukavac |  | 51 | 51 |  | 51 |
| Prirodno jezero |  | 1 | 1 |  | 1 |
| Retencija | 25 | 37 | 62 | 62 | 124 |
| Ribnjak | 10 | 49 | 59 | 5 | 64 |
| Šljunčara |  | 8 | 8 |  | 8 |
| Umjetno jezero |  | 46 | 46 |  | 46 |
| Ukupno | 61 | 245 | 306 | 120 | 426 |
|  | građevine obrane od poplava | | | | |

Hidromorfološko opterećenje prijelaznih i priobalnih voda vezano je uglavnom uz fizičke promjene obale (izgradnja lukobrana, operativnih gatova, privezišta, marina i slično), korita (kanaliziranje toka rijeke), ali i uz intenzivni uzgoj morskih organizama.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/139049.jpg)

Sl. B.2 Hidromorfološko opterećenje prijelaznih i priobalnih voda (označena su vodna tijela za koja je procijenjeno da hidromorfološka
 opterećenja mogu imati značajniji utjecaj na stanje pojedinih bioloških elemenata kakvoće)

Tab. B.9 Pretpostavljeni utjecaj vodnih građevina na promjenu pokazatelja hidromorfološkog stanja (odstupanje od referentnih uvjeta – %)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VODNE GRAĐEVINE | | | količina i dinamika vodenog toka | veza s podzemnim vodama | longitudinalni kontinuitet | lateralni kontinuitet | kanaliziranost | varijacije širine i dubine | struktura i  sediment dna | struktura obalnog pojasa |
| 1. regulacijske i zaštitne vodne građevine | | | | | | | | | | |
|  |  | nasipi (udaljenost od vodotoka <15 m)\* | 20 | 10 | 5 | 80 | 30 | 40 | 10 | 70 |
|  |  | nasipi (udaljenost od vodotoka >15 m)\* | 10 | 10 | - | 40 | 10 | 15 | 5 | 40 |
|  |  | obaloutvrde\* | 30 | 10 | 20 | 80 | 50 | 80 | 70 | 90 |
|  |  | umjetna korita vodotoka | 40 | 90 | 60 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | odteretni kanali | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | lateralni kanali | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | odvodni tuneli | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | brane | 80 | 80 | 100 | 40 | 80 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | akumulacije\*\* | 100 | 100 | 100 | 50 | 50 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | ustave | 80 | 50 | 80 | 10 | 20 | 20 | 20 | 30 |
|  |  | retencije | 100 | 50 | 63 | 40 | 50 | 75 | 50 | 75 |
|  |  | crpne stanice za obranu od poplava | 30 | 30 | 80 | 10 | 10 | 10 | 50 | 10 |
|  |  | vodne stepenice | 20 | 40 | 70 | 30 | 10 | 30 | 50 | 50 |
|  |  | slapišta | 20 | 40 | 70 | 30 | 10 | 30 | 30 | 10 |
|  |  | pera | 30 | 10 | 20 | - | 60 | 60 | 50 | 30 |
|  |  | građevine za zaštitu od erozija i bujica\* | - | - | - | - | - | - | - | - |
| 2. komunalne vodne građevine: | | | | | | | | | | |
|  | 2.1. građevine za javnu vodoopskrbu | | | | | | | | | |
|  |  | akumulacije\*\* | 100 | 100 | 100 | 50 | 50 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | vodozahvati | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | uređaji za kondicioniranje vode | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | vodospreme | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | crpne stanice | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | glavni dovodni cjevovodi | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | vodoopskrbna mreža | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  | 2.2. građevine za javnu odvodnju | | | | | | | | | |
|  |  | kanali za prikupljanje i odvodnju otpadnih voda, | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | mješoviti kanali za odvodnju otpadnih i oborinskih voda, | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | kolektori | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | crpne stanice | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | uređaji za pročišćavanje otpadnih voda | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | uređaji za obradu mulja nastalog u postupku pročišćavanja otpadnih voda | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | lagune | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | ispusti u prijemnik | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 3. vodne građevine za melioracije | | | | | | | | | | |
|  | 3.1. građevine za melioracijsku odvodnju | | | | | | | | | |
|  |  | kanali | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | crpne stanice | 30 | 30 | 80 | 10 | 10 | 10 | 50 | 10 |
|  |  | drenaže | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | betonski propusti | 20 | 20 | 50 | 100 | 100 | 100 | 10 | 100 |
|  |  | čepovi | 50 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 50 | 100 |
|  |  | sifoni | 30 | 100 | 90 | 100 | 100 | 100 | 50 | 100 |
|  |  | stepenice | 20 | 40 | 70 | 30 | 10 | 30 | 50 | 50 |
|  |  | brzotoci | 10 | 80 | 10 | 30 | 30 | 10 | 10 | 10 |
|  |  | obloge za zaštitu od erozije\* | 10 | 10 | 10 | 100 | 30 | 30 | 10 | 10 |
|  |  | ustave | 80 | 50 | 80 | 10 | 20 | 20 | 20 | 30 |
|  | 3.2. građevine za navodnjavanje | | | | | | | | | |
|  |  | akumulacije\*\* | 100 | 100 | 100 | 50 | 50 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | zahvatne građevine | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | razvodna mreža | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 4. vodne građevine za proizvodnju električne energije | | | | | | | | | | |
|  |  | brane | 80 | 80 | 100 | 40 | 80 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | akumulacije\*\* | 100 | 100 | 100 | 50 | 50 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | dovodni i odvodni kanali | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
|  |  | tuneli | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 5. građevine za unutarnju plovidbu | | | | | | | | | | |
|  |  | objekti sigurnosti plovidbe na unutarnjim vodama | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  |  | lučke građevine\* | 20 | 10 | 10 | 100 | 30 | 30 | 10 | 10 |
| 6. ostale antropogene morfološke promjene\* | | | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 |
| \* ukoliko se građevina nalazi samo na jednoj obali vrijednost se množi koeficijentom 0,5 | | | | | | | | | | |
| \*\* ukoliko imaju funkcionalne građevine za migraciju riba longitudinalni kontinuitet se množi koeficijentom 0,33 | | | | | | | | | | |
| dužina – dužina paralelna s vodotokom | | | | | | | | | | |

1.1.4. Biološko opterećenje – invazivne strane i strane vrste

Invazivne i strane vrste – U Hrvatskoj je trenutno zabilježeno oko 940 stranih vrsta te se smatra da je oko 10 – 15 % njih invazivno. Prema podacima Zavoda za zaštitu okoliša i prirode Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja do 2016. godine u Republici Hrvatskoj je zabilježena 131 invazivna strana vrsta (Izvješće o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2017. – 2020. godine). Najzastupljenije skupine u kopnenim i slatkovodnim ekosustavima su kopnene biljke (60 vrsta) te slatkovodne ribe (17 vrsta) i rakovi (12 vrsta). U morskim ekosustavima najzastupljenije su alge (10 vrsta). Zastupljenost morskih vrsta je nešto manja jer se kroz ažuriranje popisa morskih stranih vrsta i znanstvena istraživanja uspostavilo da pojedine vrste nisu strane ili su promijenile status u kriptogene vrste. Do 2020. godine, u hrvatskom dijelu Jadranskog mora zabilježeno je 89 morskih stranih vrsta. Uočen je trend širenja već prisutnih vrsta, uključujući i one koje imaju značajan utjecaj na bioraznolikost, a zabilježeno je i širenje područja rasprostranjenosti i porast brojnosti populacije rebraša Mnemiopsis leidyi u sjevernom Jadranu. Najčešći vektor prijenosa morskih stranih vrsta predstavlja brodski promet, bilo putem ispuštanja balastnih voda ili obraštaja trupa.

Od vrsta koje izazivaju zabrinutost u Europskoj uniji na teritoriju Republike Hrvatske trenutno je zabilježeno 28 vrsta. Od životinja trenutno su zabilježene sljedeće vrste: mali indijski mungos (Herpestes javanicus), nutrija (Myocastor coypus), rakun (Procyon lotor), bizamski štakor (Ondatra zibethicus), rakunopas (Nyctereutes procyonoides), jelen aksis (Axis axis (Erxleben, 1777)), egipatska guska (Alopochen aegyptiacus), sveti ibis (Threskiornis aethiopicus), bodljobradi rak (Faxonius limosus), signalni rak (Pacifastacus leniusculus), mramorni rak (Procambarus virginalis), rotan (Perccottus glenii), bezribica (Pseudorasbora parva), sunčanica (Lepomis gibbosus), crni somić (Ameiurus melas (Rafinesque, 1820), gambuzija (Gambusia holbrooki Girard, 1859), crvenouha/žutouha kornjača (Trachemys scripta), a od biljaka prava svilenica (Asclepias syriaca), Mantegacijeva šapika (Heracleum mantegazzianum), kudzu (Pueraria montana var. lobata), žljezdasti nedirak (Impatiens glandulifera), vrbolika akacija (Acacia saligna), žljezdasti pajasen (Ailanthus altissima), japanski hmelj (Humulus scandens), Nuttalliieva vodena kuga (Elodea nuttallii), raznolistni krocanj (Myriophyllum heterophyllum), plutajuća močvarna mekčina (Ludwigia peploides (Kunth) P.H. Raven) i vodena salata (Pistia stratiotes L.).

Kroz OPKK projekt Uspostava nacionalnog sustava za praćenje invazivnih stranih vrsta kojeg je proveo Zavod za zaštitu okoliša i prirode Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja prikupljeni su podaci za vrste s Unijinog popisa, ali i za sve druge strane i invazivne strane vrste taksonomskih skupina: slatkovodni makrozoobentos, slatkovodni deseteronožni rakovi, slatkovodne ribe, vodozemci i gmazovi, sisavci vezani za kopnene ekosustave, sisavci vezani za vodene ekosustave i vaskularne biljke.

U sklopu projekta izrađeno je devet programa praćenja za invazivne strane vrste koje izazivaju zabrinutost u Uniji: slatkovodne deseteronožne rakove, bodljobradog raka (Faxonius limosus), signalnog raka (Pacifastacus leniusculus) i mramornog raka (Procambarus virginalis), slatkovodne ribe, rotana (Perccottus glenii) i bezribicu (Pseudorasbora parva), sisavce malog indijskog mungosa (Herpestes javanicus), rakunopsa (Nyctereutes procyonoides), nutriju (Myocastor coypus) i bizamskog štakora (Ondatra zibethicus) te za vaskularne biljke žljezdasti pajasen (Ailanthus altissima) i plutajuću močvarnu mekčinu (Ludwigia peploides), no provedba programa praćenja još nije započela.

Kroz OPKK projekt Razvijanje sustava upravljanja i kontrole invazivnih stranih vrsta kojeg je provela Uprava za zaštitu prirode Ministarstva gospodarstva i održivog razvoj, izrađeno je ukupno pet planova upravljanja za široko rasprostranjene vrste s Unijina popisa. Tri plana upravljanja izrađena su za životinjske vrste malog indijskog mungosa (Herpestes javanicus), signalnog raka (Pacifastacus leniusculus) i crvenouhu/žutouhu kornjaču (Trachemys scripta), a dva plana upravljanja odnose se na biljne vrste pravu svilenicu (Asclepias syriaca) i žljezdasti nedirak (Impatiens glandulifera).

Dana 26. studenoga 2021. Odlukom ministra Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, sukladno članku 23. stavku 1. Zakona o sprječavanju unošenja i širenja stranih te invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima (»Narodne novine«, br. 15/18. i 14/19.), donesena su i dva akcijska plana – Akcijski plan o putovima unosa invazivnih stranih vrsta vezanim uz transport i Akcijski plan o putovima unosa invazivnih stranih vrsta spontanim širenjem. Obaveza donošenja ovih akcijskih planova proizlazi iz Uredbe (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta.

Zakonom o sprječavanju unošenja i širenja stranih te invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima uređuje se pitanje sprječavanja unošenja i širenja te upravljanje invazivnim stranim vrstama koje izazivaju zabrinutost u Europskoj uniji (u daljnjem tekstu: Unija) te stranim vrstama, uključujući i invazivne strane vrste koje izazivaju zabrinutost u Republici Hrvatskoj, kako bi se spriječio ili ublažio njihov štetni utjecaj na bioraznolikost, usluge ekosustava i/ili zdravlje ljudi, uzimajući u obzir i mogući štetni utjecaj na gospodarstvo kao pogoršavajući čimbenik.

Nadležno tijelo za provedbu Uredbe (EU) br. 1143/2014 i tog Zakona je ministarstvo nadležno za poslove zaštite prirode. Pri provedbi Uredbe (EU) br. 1143/2014 i tog Zakona Ministarstvo surađuje sa središnjim tijelima državne uprave nadležnima za poslove carinskog nadzora, poljoprivrede, biljnog zdravstva, veterinarstva, šumarstva, lovstva, ribarstva i unutarnjih poslova. Ministarstvo nadležno za poslove zaštite prirode na nacionalnom nivou surađuje s drugim središnjim tijelima državne uprave, tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i drugim institucijama po pitanjima sprječavanja unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta te upravljanju njima.

Provoditelji mjera kontrole širenja i iskorjenjivanja stranih i invazivnih stranih vrsta predlažu se u strateškim dokumentima kao što su planovi upravljanja, akcijski planovi i dr. Dio mjera kontrole širenja i iskorjenjivanja stranih i invazivnih stranih vrsta propisuje se i kroz postupke ocjene prihvatljivosti planova, programa ili zahvata za ekološku mrežu (OPEM) i postupke izdavanja uvjeta zaštite prirode sukladno Zakonu o zaštiti prirode.

Zakon o sprječavanju unošenja i širenja stranih te invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima predviđa mogućnost donošenja naredbe ili rješenja konkretnim provoditeljima za uklanjanje invazivnih stranih vrsta od strane Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (MINGOR) (čl. 22). Za provedbu uklanjanja invazivne strane vrste s područja s kojih bi bilo potrebno provesti uklanjanje potrebno je osigurati i odgovarajuća financijska sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske, proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave i/ili fondova Europske unije.

Ministar nadležan za poslove zaštite prirode naredbom o uklanjanju može odrediti iskorjenjivanje invazivne strane vrste koja izaziva zabrinutost u Uniji u ranoj fazi invazije, sukladno odredbi članka 17. Uredbe (EU) 1143/2014. Ukoliko se radi o invazivnim stranim vrstama u ranoj fazi invazije troškove uklanjanja snosi fizička ili pravna osoba koja je prouzročila širenje invazivne strane vrste, odnosno u slučaju kada tu osobu nije moguće utvrditi ili kada se radi o spontanom širenju populacije invazivne strane vrste, troškovi uklanjanja osiguravaju se u državnom proračunu Republike Hrvatske.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/139285.jpg)

Sl. B.3 Karta opažanja invazivnih stranih vrsta (Izvor podataka: Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja,
 Portal o invazivnim vrstama u Hrvatskoj, siječanj 2022.)

Problematika raznolisnog krocnja – Raznolistni krocanj (Myriophyllum heterophyllum) je slatkovodna višegodišnja biljna vrsta koja se može razmnožavati spolno (nije još zabilježeno u Europi) i vegetativno, što je glavni način njezinog širenja u vodnim tijelima. Raznolistni krocanj je na području delte Neretve prvi puta zabilježen 2016. godine (Jasprica, N. et al. 2017: Myriophyllum heterophyllum Michx. (Haloragaceae) u Hrvatskoj. Nat. Croat., Vol. 26, No. 1, 99 – 103). Tijekom istraživanja provedenih u 2018. godini raznolistni krocanj je zabilježen na velikom broju lokaliteta delte Neretve: Modro oko, jezero Desne, Mislina, Kuti i Crna rijeka. (Istraživanje i kartiranje invazivnih stranih vrsta Myriophyllum heterophyllum Mitch. i Egeria densa Planchon u području ekološke mreže Delta Neretve, Hrvatsko botaničko društvo, 2018).

Metoda uklanjanja raznolisnog krocnja: Mehaničko uklanjanje raznolistnog krocnja u vodenim ekosustavima iznimno je zahtjevno jer se biljka može širiti i pomoću otrgnutog malog dijela biljke (lista, stabljike, korijena) pa je prilikom uklanjanja potrebno primijeniti veliki oprez kako dijelovi vodene biljke koji su uklonjeni ne bi zaostali u vodi. Također, oko područja radova potrebno je rasporediti plutajuće prepreke koje će onemogućiti širenje plutajućih fragmenata biljaka koji zaostanu u vodi tijekom radova vađenja vodenih biljaka. Zaostale plutajuće fragmente potrebno je pokupiti ručnim mrežama ili nekom drugom vrstom odgovarajuće opreme. Također se trebaju adekvatno očistiti i svi odjevni predmeti koji bi mogli rasprostraniti fragmente vrste (čizme i slično) te sva oprema i mehanizacija korištena prilikom uklanjanja vodene biljke M. heterophyllum što njezino uklanjanje čini izazovnim. Navedeno se provodi pod nazivom »provjeri, očisti, posuši«!

U razdoblju od 6. – 10. rujna 2021. Javna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije je uz pomoć vanjskog stručnjaka, tvrtke Clewat, specijaliziranim brodom provela pilot uklanjanje invazivne strane vrste raznolistni krocanj na području Posebnog rezervata Kuti (u blizini naselja Bađule) koji se nalazi i unutar područja ekološke mreže, Područja očuvanja značajnog za vrste i stanišne tipove (POVS) HR5000031 Delta Neretve te Područja očuvanja značajnog za ptice (POP) HR1000031 Delta Neretve sukladno Uredbi o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže. (https://www.zastita-prirode-dnz.hr/uklanjanje-strane-invazivne-vrste-vodenog-bilja-raznolisni-krocanj-u-pilot-podrucju-jezero-kuti-i-pristupnim-kanalima/).

Postizanje ciljeva Direktive o staništima, Direktiva o pticama i ciljeva Okvirne direktive o vodama[39](DIREKTIVA VIJEĆA 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima), DIREKTIVE 2009/147/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (Direktiva o pticama) i ciljeva DIREKTIVE 2000/60/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (Okvirna direktiva o vodama)) – Vezano uz postizanje ciljeva Direktive o staništima, Direktive o pticama i Okvirne direktive o vodama, postizanje dobrog stanja voda sukladno Okvirnoj direktivi o vodama svakako doprinosi i postizanju ciljeva očuvanja na područjima ekološke mreže čiji su ciljni stanišni tipovi i ciljne vrste vezani uz vodene ekosustave.

1.2. Opterećenje voda sistematizirano prema pokretačima / izvorima opterećenja

1.2.1. Stanovništvo[40](Prema sistematizaciji Okvirne direktive o vodama »urban development«)

1.2.1.1. Onečišćenje voda

Ispuštanje komunalnih otpadnih voda (točkasto opterećenje) – Prema članku 4. stavak 1. točka 1. Zakona o vodama aglomeracija je područje na kojem su stanovništvo i/ili gospodarske djelatnosti dovoljno koncentrirane da se komunalne otpadne vode mogu prikupljati i odvoditi do uređaja za pročišćavanje otpadnih voda ili do krajnje točke ispuštanja. Republika Hrvatska je odabrala koncept koji podrazumijeva da se područje jedne aglomeracije opslužuje s jednim sustavom za prikupljanje i jednim uređajem za pročišćavanje otpadnih voda. Početna analiza takvih područja obavljena je još 2010. godine u Planu provedbe vodnokomunalnih direktiva, kada su identificirane 763 aglomeracije ili sustava odvodnje, pri čemu su 294 aglomeracije bile veće od 2.000 ES. Prema prihvaćenom pristupu za određivanje aglomeracija u Republici Hrvatskoj u redovitim se dvogodišnjim ciklusima obavljaju noveliranja informacija o aglomeracijama. Prema posljednjoj analizi napravljenoj u pripremi Izvješća o provedbi Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (11 izvještajnog ciklusa) koje je dostavljeno Europskoj komisiji u listopadu 2020. godine, prama stanju u 2018. godini je izdvojeno 747 aglomeracija. Od ukupno 747 aglomeracija 260 aglomeracija ima opterećenje veće od 2.000 ES (ekvivalentnih stanovnika, u daljnjem tekstu: aglomeracije veće od 2.000 ES) te imaju obvezu usklađenja s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. U razdoblju od zadnjeg popisa stanovništva 2011. godine službene procjene ukazuje da je do 2018. godine ukupni broj stanovnika smanjen za 208.643 čime je prosječni broj stanovnika u Republici Hrvatskoj pao s gotovo 76 stanovnika/km2 na 72 stanovnika/km2. Kontinuirano smanjenje broja stanovnika, koje je dodatno izraženije u manjim sredinama, predstavlja veliki izazov iznalaženju okolišno prihvatljivog i financijski održivog sustava odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda.

Tab. B.10 Pregled aglomeracija – osnovni podaci

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Aglomeracije prema ukupnom opterećenju (ES) | aglomeracije | ukupno  opterećenja  aglomeracija | stanovnici 2011. | stanovnici 2018. | smanjenje  stanovnika | ukupna površina aglomeracija | naselja odvodnje | ukupna  administrativna površina naselja | prosječna površina aglomeracije | prosječan broj  naselja u aglomeraciji | prosječan broj stanovnika u  aglomeraciji 2011 |
| broj | ES | broj = ES | broj = ES | broj = ES | km2 | broj | km2 | km2/agl. | nas./agl. | stan./agl. |
| PSS | Aglomeracije veće od 2.000 ES (ukupno) | 89 | 1.992.890 | 1.704.735 | 1.646.217 | 58.518 | 2.752 | 780 | 6.813 | 30,9 | 8,8 | 19.154 |
| preko 50.000 ES | 6 | 1.274.230 | 1.067.619 | 1.067.962 | -343 | 801 | 176 | 1.356 | 133,5 | 29,3 | 177.937 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 22 | 483.237 | 414.472 | 385.040 | 29.432 | 1018 | 333 | 2.135 | 46,3 | 15,1 | 18.840 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 61 | 235.423 | 222.644 | 193.215 | 29.429 | 933 | 271 | 3.322 | 15,3 | 4,4 | 3.650 |
| Aglomeracije manje od 2.000 ES (male aglomeracije) | 195 | 159.248 | 153.028 | 132.026 | 21.002 | 878 | 421 | 4.229 | 4,5 | 2,2 | 785 |
| gravitirajuća naselja s individualnom odvodnjom |  |  | 266.462 | 236.284 | 30.178 |  | 2.479 | 14.377 |  |  |  |
| Ukupno | 284 | 2.152.138 | 2.124.225 | 2.014.527 | 109.698 | 3.630 | 3.680 | 25.419 | 12,8 | 4,2 | 6.541 |
| PSD | Aglomeracije veće od 2.000 ES (ukupno) | 47 | 815.347 | 609.650 | 564.802 | 44.848 | 1.745 | 367 | 4.191 | 37,1 | 7,8 | 12.971 |
| preko 50.000 ES | 4 | 476.968 | 314.804 | 299.811 | 14.993 | 804 | 144 | 1.439 | 201,0 | 36,0 | 78.701 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 9 | 169.404 | 146.830 | 131.181 | 15.649 | 406 | 86 | 946 | 45,1 | 9,6 | 16.314 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 34 | 168.975 | 148.016 | 133.810 | 14.206 | 535 | 137 | 1.806 | 15,7 | 4,0 | 4.353 |
| Aglomeracije manje od 2.000 ES (male aglomeracije) | 101 | 105.548 | 99.070 | 85.137 | 13.933 | 565 | 221 | 2.730 | 5,6 | 2,2 | 981 |
| gravitirajuća naselja s individualnom odvodnjom |  |  | 70.695 | 63.082 | 7.613 |  | 394 | 2.410 |  |  |  |
| Ukupno | 148 | 920.895 | 779.415 | 713.021 | 66.394 | 2.310 | 982 | 9.331 | 15,6 | 4,0 | 4.789 |
| VPD | Aglomeracije veće od 2.000 ES (ukupno) | 136 | 2.808.237 | 2.314.385 | 2.211.019 | 103.366 | 4.497 | 1.147 | 11.004 | 68,0 | 16,6 | 32.126 |
| preko 50.000 ES | 10 | 1.751.198 | 1.382.423 | 1.367.773 | 14.650 | 1605 | 320 | 2.795 | 334,5 | 65,3 | 256.638 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 31 | 652.641 | 561.302 | 516.221 | 45.081 | 1.424 | 419 | 3.081 | 91,4 | 24,7 | 35.154 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 95 | 404.398 | 370.660 | 327.025 | 43.635 | 1.468 | 408 | 5.128 | 31,0 | 8,5 | 8.003 |
| Aglomeracije manje od 2.000 ES (male aglomeracije) | 296 | 264.796 | 252.098 | 217.163 | 34.935 | 1.443 | 642 | 6.959 | 10,1 | 4,3 | 1.766 |
| gravitirajuća naselja s individualnom odvodnjom |  |  | 337.157 | 299.366 | 37.791 |  | 2.873 | 16.787 |  |  |  |
| Ukupno | 432 | 3.073.033 | 2.903.640 | 2.727.548 | 176.092 | 5.940 | 4.662 | 34.750 | 13,8 | 4,1 | 5.941 |
| JVP | Aglomeracije veće od 2.000 ES (ukupno) | 124 | 2.203.161 | 1.110.471 | 1.093.587 | 16.884 | 1.293 | 471 | 4.600 | 10,4 | 3,8 | 8.955 |
| preko 50.000 ES | 11 | 1.032.484 | 678.397 | 669.854 | 8.543 | 407 | 102 | 977 | 37,0 | 9,3 | 61.672 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 37 | 766.282 | 266.808 | 264.188 | 2.620 | 492 | 187 | 1.520 | 13,3 | 5,1 | 7.211 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 76 | 404.395 | 165.266 | 159.545 | 5.721 | 394 | 182 | 2.103 | 5,2 | 2,4 | 2.175 |
| Aglomeracije manje od 2.000 ES (male aglomeracije) | 191 | 135.524 | 91.462 | 85.017 | 6.445 | 397 | 254 | 3.427 | 2,1 | 1,3 | 479 |
| gravitirajuća naselja s individualnom odvodnjom |  |  | 179.316 | 170.094 | 9.222 |  | 1.387 | 13.789 |  |  |  |
| Ukupno | 315 | 2.338.685 | 1.381.249 | 1.348.698 | 32.551 | 1.690 | 2.112 | 21.816 | 5,4 | 2,3 | 3.816 |
| RH | Aglomeracije veće od 2.000 ES (ukupno) | 260 | 5.011.398 | 3.424.856 | 3.304.606 | 120.250 | 5.790 | 1.618 | 15.604 | 22,3 | 6,2 | 13.173 |
| preko 50.000 ES | 21 | 2.783.682 | 2.060.820 | 2.037.627 | 23.193 | 2012 | 422 | 3.772 | 371,5 | 74,6 | 318.310 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 68 | 1.418.923 | 828.110 | 780.409 | 47.701 | 1.916 | 606 | 4.601 | 104,7 | 29,7 | 42.365 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 171 | 808.793 | 535.926 | 486.570 | 49.356 | 1.862 | 590 | 7.231 | 36,2 | 10,9 | 10.178 |
| Aglomeracije manje od 2.000 ES (male aglomeracije) | 487 | 400.320 | 343.560 | 302.180 | 41.380 | 1.840 | 896 | 10.386 | 12,2 | 5,7 | 2.245 |
| gravitirajuća naselja s individualnom odvodnjom |  |  | 516.473 | 469.460 | 47.013 |  | 4.260 | 30.576 |  |  |  |
| Ukupno | 747 | 5.411.718 | 4.284.889 | 4.076.246 | 208.643 | 7.630 | 6.774 | 56.566 | 10,2 | 3,4 | 5.045 |

Tab. B.11 Usklađenost aglomeracija većih od 2.000 ES-a u odnosu na zahtjeve Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Aglomeracije prema ukupnom opterećenju (ES) | Broj aglomeracija | | | | | | | | | | |
| Sukladnost priključenosti na sustav javne odvodnje (> 98 % – da, 90 – 98 % – uvjetno, < 90 % – ne) | | | Sukladnost izgrađenosti uređaja za pročišćavanje otpadnih voda (UPOV-a) u odnosu na minimalni zahtijevani stupanj pročišćavanja prema zahtjevima Direktive | | Sukladnost učinkovitosti rada UPOV-a u odnosu na minimalni zahtijevani stupanj pročišćavanja (samo za rok 2018.) | | | Ukupna sukladnost (priključenost na sustav javne odvodnje + izgrađenost UPOV-a + učinkovitost rada UPOV-a) | | |
| da | uvjetno | ne | da | ne | da | ne | n/p | da | ne | n/p |
| PSS | preko 50.000 ES | 0 | 0 | 6 | 3 | 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | 6 | 0 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 0 | 0 | 22 | 1 | 21 | 1 | 15 | 6 | 0 | 16 | 6 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 0 | 2 | 59 | 11 | 50 | 0 | 0 | 61 | 0 | 0 | 61 |
| Ukupno | 0 | 2 | 87 | 15 | 74 | 4 | 18 | 67 | 0 | 22 | 67 |
| PSD | preko 50.000 ES | 0 | 0 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 4 | 0 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 0 | 0 | 9 | 1 | 8 | 1 | 5 | 3 | 0 | 6 | 3 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 2 | 2 | 30 | 11 | 23 | 0 | 0 | 34 | 0 | 0 | 34 |
| Ukupno | 2 | 2 | 43 | 14 | 33 | 3 | 7 | 37 | 0 | 10 | 37 |
| VPD | preko 50.000 ES | 0 | 0 | 10 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 0 | 0 | 31 | 2 | 29 | 2 | 20 | 9 | 0 | 22 | 9 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 2 | 4 | 89 | 22 | 73 | 0 | 0 | 95 | 0 | 0 | 95 |
| Ukupno | 2 | 4 | 130 | 29 | 107 | 7 | 25 | 104 | 0 | 32 | 104 |
| JVP | preko 50.000 ES | 1 | 2 | 8 | 1 | 10 | 1 | 9 | 1 | 0 | 10 | 1 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 7 | 5 | 25 | 1 | 36 | 0 | 16 | 21 | 0 | 16 | 21 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 5 | 6 | 65 | 14 | 62 | 0 | 0 | 76 | 0 | 0 | 76 |
| Ukupno | 13 | 13 | 98 | 16 | 108 | 1 | 25 | 98 | 0 | 26 | 98 |
| RH | preko 50.000 ES | 1 | 2 | 18 | 6 | 15 | 6 | 14 | 1 | 0 | 20 | 1 |
| 10.000 ES do 49.999 ES | 7 | 5 | 56 | 3 | 65 | 2 | 36 | 30 | 0 | 38 | 30 |
| 2.000 ES do 9.999 ES | 7 | 10 | 154 | 36 | 135 | 0 | 0 | 171 | 0 | 0 | 171 |
| Ukupno | 15 | 17 | 228 | 45 | 215 | 8 | 50 | 202 | 0 | 58 | 202 |
| Napomena: Ocjena usklađenosti prema priključenosti na sustav javne odvodnje odnosi se na izravnu priključenost na sustav javne odvodnje, čemu u sagledavanju ukupne razine ispunjenosti zahtjeva Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda treba pridodati i podatke o primijenjenim individualnim odgovarajućim sustavima odvodnje, što razinu usklađenosti s člankom 3. Direktive čini nešto povoljnijom. | | | | | | | | | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/139692.jpg)

Sl. B.4 Stupanj priključenosti na sustave javne odvodnje
 (Izvor: Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine)

Prema dokumentaciji Hrvatskih voda o stanju odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda na kraju 2018. godine, evidentirana su 293 sustava javne odvodnje, 131 na vodnom području rijeke Dunav i 162 na jadranskom vodnom području. Na njih je priključeno 2.345.180 stanovnika (55 % ukupnog stanovništva prema popisu 2011.). Pročišćavanjem otpadnih voda obuhvaćeno je 1.842.884 stanovnika (43 % ukupnog stanovništva), priključenih na 195 aktivnih komunalnih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda različitih stupnjeva pročišćavanja. Na vodnom području rijeke Dunav prevladava 2. stupanj pročišćavanja, a na jadranskom vodnom području prethodni stupanj pročišćavanja s podmorskim ispustom. Postoji još 18 izgrađenih uređaja za pročišćavanje koji nisu u funkciji.

Tab. B.12 Pregled sustava javne odvodnje prema stupnju pročišćavanja otpadnih voda (nova)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | prethodni stupanj | 1. stupanj | 2. stupanj | 3. stupanj | pročišćava se | bez uređaja | UKUPNO |
| PSS | Broj sustava | 0 | 7 | 31 | 7 | 45 | 43 | 88 |
| Broj priključenih stanovnika | 0 | 90.543 | 809.907 | 120.550 | 1.021.000 | 231.975 | 1.252.975 |
| Udio u ukupnom stanovništvu | 0 | 4,3 % | 38,1 % | 5,7 % | 48,0 % | 10,9 % | 58,9 % |
| PSD | Broj sustava | 0 | 2 | 19 | 6 | 27 | 16 | 43 |
| Broj priključenih stanovnika | 0 | 2.975 | 107.338 | 72.164 | 182.477 | 171.673 | 354.150 |
| Udio u ukupnom stanovništvu | 0 | 0,4 % | 13,8 % | 9,3 % | 23,5 % | 22,1 % | 45,6 % |
| VPD | Broj sustava | 0 | 9 | 50 | 13 | 72 | 59 | 131 |
| Broj priključenih stanovnika | 0 | 93.518 | 917.245 | 192.714 | 1.203.477 | 403.648 | 1.607.125 |
| Udio u ukupnom stanovništvu | 0 | 3,2 % | 31,6 % | 6,6 % | 41,4 % | 13,9 % | 55,3 % |
| JVP | Broj sustava | 51 | 13 | 46 | 13 | 123 | 39 | 162 |
| Broj priključenih stanovnika | 427.365 | 112.141 | 95.895 | 4.006 | 639.407 | 98.648 | 738.055 |
| Udio u ukupnom stanovništvu | 31,0 % | 8,1 % | 6,9 % | 0,3 % | 46,3 % | 7,1 % | 53,5 % |
| RH | Broj sustava | 51 | 22 | 96 | 26 | 195 | 98 | 293 |
| Broj priključenih stanovnika | 427.365 | 205.659 | 1.013.140 | 196.720 | 1.842.884 | 502.296 | 2.345.180 |
| Udio u ukupnom stanovništvu | 10,0 % | 4,8 % | 23,6 % | 4,6 % | 43,0 % | 11,7 % | 54,7 % |

Bez sustava javne odvodnje je 45 % stanovništva, 45 % na vodnom području rijeke Dunav i 46 % na jadranskom vodnom području. Otpadne vode od tog dijela stanovništva sudjeluju u tzv. raspršenom opterećenju voda.

Onečišćenje otpadnim vodama od stanovništva prati se preko pokazatelja organskog onečišćenja, onečišćenja hranjivim tvarima te više specifičnih onečišćujućih tvari koje se javljaju u otpadnim vodama iz kućanstava. Ukupni teret onečišćenja od stanovništva priključenog na sustav javne odvodnje procijenjen je na temelju broja priključenih stanovnika, pretpostavljenih faktora emisije po stanovniku i pretpostavljenog uklanjanja onečišćenja na uređaju za pročišćavanje otpadnih voda tamo gdje takav uređaj postoji.

Tab. B.13 Pretpostavljeni faktori emisije i smanjenje onečišćenja na uređaju za pročišćavanje otpadnih voda ovisno o stupnju pročišćavanja[41](Za organske i hranjive tvari preuzete preporuke ICPDR-a; za teške metale i PAH-ove prema Diffuse water emissions in E-PRTR, Deltares, 2013.)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Onečišćujuća tvar | Faktor emisije  (g/sta/god) | Onečišćenje na ispustu u prijamnik  (g/sta/god.) | | | | |
| Bez pročišćavanja | Prethodni  stupanj | 1. stupanj | 2. stupanj | 3. stupanj |
| BPK5 | 21.900 | 21.900 | 21.900 | 17.520 | 6.570 | 1.095 |
| KPK | 40.150 | 40.150 | 40.150 | 30.113 | 10.038 | 6.023 |
| Ukupni N | 3.212 | 3.212 | 3.212 | 2.923 | 2.088 | 964 |
| Ukupni P | 748 | 748 | 748 | 673 | 599 | 150 |
| Kadmij | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,0175 |
| Bakar | 6,54 | 6,54 | 6,54 | 1,962 | 1,962 | 0,3924 |
| Živa | 0,018 | 0,018 | 0,018 | 0,0054 | 0,0054 | 0,0050 |
| Olovo | 0,79 | 0,79 | 0,79 | 0,316 | 0,316 | 0,079 |
| Nikal | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,35 | 0,35 | 0,21 |
| Cink | 10,29 | 10,29 | 10,29 | 3,09 | 3,09 | 1,85 |
| Antracen | 0,000705 | 0,000705 | 0,000705 | 0,0002118 | 0,0002118 | 0,0002118 |
| Fluoranten | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,001334 | 0,001334 | 0,001334 |

Tab. B.14 Teret onečišćenja od stanovništva na ispustima sustava javne odvodnje

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Onečišćujuća tvar | PSS | PSD | VPD | JVP | RH |
| (tona/god.) | | | | |
| BPK5 | 12.120 | 4.596 | 16.716 | 14.119 | 30.834 |
| KPK | 20.896 | 8.494 | 29.391 | 25.483 | 54.874 |
| Ukupni N | 2.817 | 854 | 3.671 | 2.221 | 5.892 |
| Ukupni P | 738 | 206 | 943 | 527 | 1.470 |
| Kadmij | 0,0317 | 0,0121 | 0,0438 | 0,0305 | 0,0743 |
| Bakar | 3,3311 | 1,3675 | 4,6986 | 3,8499 | 8,5485 |
| Živa | 0,0096 | 0,0040 | 0,0137 | 0,0106 | 0,0243 |
| Olovo | 0,4773 | 0,1762 | 0,6535 | 0,4816 | 1,1351 |
| Nikal | 0,4565 | 0,1396 | 0,5961 | 0,3367 | 0,9327 |
| Cink | 5,3924 | 2,2409 | 7,6333 | 6,0629 | 13,6962 |
| Antracen | 0,0004 | 0,0002 | 0,0005 | 0,0004 | 0,0010 |
| Fluoranten | 0,0072 | 0,0045 | 0,0117 | 0,0134 | 0,0251 |

U cjelini, iz prikupljenih otpadnih voda se uklanja gotovo 40 % organskog onečišćenja, oko 12 % dušika i 16 % fosfora. Uklanjanje teških metala kreće se u rasponu 37 – 44 %, osim nikla kojeg se uklanja samo 20 %. Na uređajima se zadrži oko 42 % antracena i oko 57 % fluorantena. Razina pročišćavanja je povoljnija na vodnom području rijeke Dunav nego na jadranskom vodnom području, u korelaciji s kapacitetom i strukturom aktivnih uređaja za pročišćavanje po vodnim područjima. Na vodnom području rijeke Dunav prevladava pročišćavanje 2. stupnja i ostvaruje se uklanjanje oko 53 % organskog onečišćenja, 29 % dušika i 22 % fosfora. Glavnina kapaciteta na jadranskom vodnom području odnosi se na prethodno pročišćavanje, tako da se ostvaruje niska razina uklanjanja onečišćenja, oko 13 % organskih tvari, 6 % dušika i 5 % fosfora.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/139790.jpg)

Sl. B.5 Bilanca tereta onečišćenja od stanovništva s priključkom na sustav javne odvodnje (tona/god)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/139848.jpg)

Sl. B.6 Teret ispuštenog onečišćenja od stanovništva u odnosu na vrstu prijamnika

Onečišćenje komunalnim otpadnim vodama izvan sustava javne odvodnje (raspršeno opterećenje) – Emisija onečišćenja od stanovništva bez priključka na sustav javne odvodnje određena je iz procjene opterećenja aglomeracija manjih od 2.000 ES i broja gravitirajućih stanovnika te faktora emisije po stanovniku koji su korišteni i za procjenu emisija od stanovništva u sustavu javne odvodnje. Emitirana količina onečišćujućih tvari raspoređuje se na površinu naselja bez sustava javne odvodnje.

Tab. B.15 Faktori emisije i procijenjena emisija relevantnih onečišćujućih tvari od stanovništva izvan sustava javne odvodnje

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | PSS | PSD | VPD | JVP | RH |
| Broj stanovnika | | 395.532 | 168.630 | 564.162 | 305.618 | 869.780 |
| Onečišćujuća tvar | Faktor emisije  (g/stanovniku) | Emisija (tona/god.) | | | | |
| BPK5 | 21.900 | 8.662 | 3.693 | 12.355 | 6.693 | 19.048 |
| KPK | 40.150 | 15.881 | 6.770 | 22.651 | 12.271 | 34.922 |
| Ukupni N | 3.212 | 1.270 | 542 | 1.812 | 982 | 2.794 |
| Ukupni P | 748 | 296 | 126 | 422 | 229 | 651 |
| Kadmij | 0,05 | 0,0198 | 0,0084 | 0,0282 | 0,0153 | 0,0435 |
| Bakar | 6,54 | 2,5868 | 1,1028 | 3,6896 | 1,9987 | 5,6884 |
| Živa | 0,018 | 0,0071 | 0,0030 | 0,0102 | 0,0055 | 0,0157 |
| Olovo | 0,79 | 0,3125 | 0,1332 | 0,4457 | 0,2414 | 0,6871 |
| Nikal | 0,50 | 0,1978 | 0,0843 | 0,2821 | 0,1528 | 0,4349 |
| Cink | 10,29 | 4,0700 | 1,7352 | 5,8052 | 3,1448 | 8,9500 |
| Antracen | 0,000705 | 0,0003 | 0,0001 | 0,0004 | 0,0002 | 0,0006 |
| Fluoranten | 0,025 | 0,0099 | 0,0042 | 0,0141 | 0,0076 | 0,0217 |

Onečišćenje otpadnim vodama s odlagališta otpada – Od 2005. do 2019. godine ukupno je bilo evidentirano i prati se 317 lokacija službenih odlagališta. Na kraju 2018. godine zabilježeno je 127 aktivnih odlagališta kao obveznika dostave podataka za 2018. godinu. Tijekom 2018. godine zatvoreno je 18 , a tijekom 2019. godine pet odlagališta. Trenutačno je aktivno 110 odlagališta:

– 35 registriranih odlagališta nema dozvolu

– 26 registriranih odlagališta ima dozvolu za gospodarenje otpadom

– 6 registrirana odlagališta ima okolišnu dozvolu i

– 43 registrirana odlagališta ima i dozvolu za gospodarene otpadom i okolišnu dozvolu.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/139878.jpg)

Sl. B.7 Aktivna odlagališta otpada (Izvor: ENVI atlas okoliša, 2021. godina)

Tab. B.16 Pregled službenih odlagališta komunalnog otpada po vodnim područjima i područjima podslivova (Izvor: ENVI atlas okoliša, 2021. godina)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Aktivna odlagališta | Zatvorena odlagališta | Zatvorena ex-situ odlagališta | Ukupno |
| broj | | |  |
| Jadransko vodno područje | 37 | 49 | 45 | 131 |
| Teritorijalno more | – | – | – | – |
| Vodno područje rijeke Dunav | 51 | 94 | 41 | 186 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 15 | 51 | 15 | 81 |
| Područje podsliva rijeke Save | 36 | 43 | 26 | 105 |
| Ukupno | 88 | 143 | 86 | 317 |

Zasad nije definirana metodologija za procjenu emisija, ali je identificiran skup onečišćujućih tvari koje se mogu očekivati u vodama na čijem se priljevnom području nalaze odlagališta: antracen, fluoranten, naftalen, PAH, benzen, PBDE, kadmij, živa, olovo, nikal, DEHP, heksaklorobenzen, heksaklorobutadien, heksaklorocikloheksan, pentaklorobenzen, pentaklorofenol i triklorobenzeni.

Prilogom 16. Pravilnika o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda propisane su granične vrijednosti emisija procjednih voda iz objekata i postrojenja za odlaganje neopasnog otpada. Stoga se na saniranim i zatvorenim odlagalištima na kojima nastaju procjedne vode koje se kontrolirano odvode sukladno izdanim rješenjima o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša/okolišnim dozvolama prati kakvoća procjednih voda. Za nove zahtjeve za odlagališta kod ishođenja okolišne dozvole nalaže se izgradnja mreže piezometara za praćenje kakvoće podzemnih voda i utjecaja odlagališta.

Oborinske vode iz naselja i onečišćenje kišnim preljevima (raspršeni izvor opterećenja) – Oborinske vode ispiru onečišćenje od lokalnog prometa i građevinskih materijala. Radi se o otjecanju oborinskih voda s 265 tisuća ha izgrađenih površina unutar naselja (površine koje se koriste za stanovanje, rad, promet, odmor i slobodno vrijeme)[42](Podatak iz Izvješća o stanju u prostoru (»Narodne novine«, broj 61/13.)), s različitom strukturom izgrađenih površina i intenzitetom njihova korištenja. Zasad nije definirana metodologija za procjenu emisija od urbanog prometa i materijala, samo je identificiran skup onečišćujućih tvari koje se mogu očekivati u oborinskim vodama iz naselja koji uključuje: antracen, fluoranten, naftalen, PAH, kadmij, bakar, olovo, nikal, DEHP i TBT[43](Preuzeto iz neslužbenog dokumenta »Source identification and emission control« (COM (2006) 397 FINAL i COM (2006) 398 FINAL), EC, DG Environment, Brussels.).

1.2.1.2. Zahvaćanje voda za potrebe vodoopskrbe stanovništva odnosno voda namijenjena za ljudsku potrošnju ili rezervirane za te namjene u budućnosti

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140058.jpg)

Vodna usluga javne vodoopskrbe – Osnovna teritorijalna jedinica za koju se daje pregled zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju je zona opskrbe (u daljem tekstu i tablicama skraćenica ZO). Zona opskrbe je zemljopisno definirano područje unutar kojega voda namijenjena za ljudsku potrošnju dolazi iz jednog ili više izvora, te unutar kojega se kvaliteta vode može smatrati otprilike ujednačenom[44](Pravilnik o parametrima sukladnosti, metodama analize, monitoringu i planovima sigurnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju te načinu vođenja registra pravnih osoba koje obavljaju djelatnost javne vodoopskrbe, Prilog II. Parametri, vrste i opseg analiza te učestalost uzimanja uzoraka vode namijenjene za ljudsku potrošnju za provedbu monitoringa vode namijenjene za ljudsku potrošnju i monitoringa vodocrpilišta – 1. Parametri skupine a u monitoringu vode namijenjene za ljudsku potrošnju (»Narodne novine«, br. 125/17. i 39/20.)). Sukladno navedenoj definiciji, a s obzirom na još uvijek ograničeni broj kvalitetnih podataka o obuhvatu sustava osobito kada je riječ o malim lokalnim vodovodima, te činjenici da se stalnim ulaganjem rješavaju pitanja vodoopskrbe izvan područja javne vodoopskrbe, broj zona se razlikuje i uglavnom je nešto veći od 500, a u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. određeno je 512 zona sukladno Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine. Naime, kako bi se dobio ukupan pregled stanja, odnosno statusa (javni, lokalni i ostalo) za sva naselja u Republici Hrvatskoj, za ona naselja za koja je utvrđeno da nisu obuhvaćena zonama javne vodoopskrbe, odnosno zonama lokalne vodoopskrbe, navedeno je da pripadaju područjima individualne vodoopskrbe.

Prilikom utvrđivanja polazne osnove obveza Republike Hrvatske i određivanja prijelaznih mjera u Ugovoru o pristupanju, odnosno određivanja produženja razdoblja prilagodbe zahtjevima Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (mikrobiološki parametri – produženja razdoblja prilagodbe primjenjuju se na određene vodoopskrbne zone u Hrvatskoj od 1. siječnja 2019.) nije se raspolagalo dovoljnim fondom podataka, te su analize napravljene za tzv. vodoopskrbna područja (u daljem tekstu i tablicama skraćenica: VP). U revidiranom Planu usklađenja s vodnokomunalnim direktivama identificirano je 68 vodoopskrbnih područja. Kako bi se na odgovarajući način pratila provedba obveze usklađenja svi dalji pregledi dani su i po vodoopskrbnim područjima (VP). Analizom prostornih podataka te uzimajući u obzir trenutačnu podjelu na zone opskrbe i vodoopskrbna područja utvrđeno je da se:

– 23 zone vodoopskrbe pružaju na dva vodoopskrbna područja

– tri zone opskrbe pružaju na tri područja vodoopskrbe i

– jedna zona opskrbe ZO Ivanić – D. Selo – Vrbovec – Zelina se pruža na četiri vodoopskrbna područja.

Navedena situacija onemogućava jednostavno preračunavanje s obzirom na obveze izvješćivanja (usklađenost s Direktivom o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju prema Ugovoru o pristupanju).

Zonom opskrbe upravlja isporučitelj usluge javne vodoopskrbe, osim na zonama opskrbe lokalnih vodovoda gdje upravljanje uslugom javne vodoopskrbe nije uspostavljeno. Međutim, sukladno odredbama Zakona o vodnim uslugama (»Narodne novine«, broj 66/19.), pri dodjeljivanju nadležnosti nad upravljanjem zonama opskrbe lokalnih vodovoda, za potrebe izrade Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine, vođeno je računa o tome da se nadležnost nad kompletnim područjem određene zone opskrbe dodijeli jednom (prostorno najbližem) već postojećem javnom isporučitelju vodnih usluga.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140119.jpg)

Sl. B.8. Zone opskrbe

Tab. B.17 Osnovne informacije o zonama opskrbe

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje/podsliv | Javna vodoopskrba | | | Lokalna vodovodi | | | Individualna vodoopskrba | | | Ukupno | | |
| zone opskrbe | naselja | stanovnici 2018. | zone opskrbe | naselja | stanovnici 2018. | zone opskrbe | naselja | stanovnici 2018. | zone opskrbe | naselja | stanovnici 2018. |
| broj | broj | broj | broj | broj | broj | broj | broj | broj | broj | broj | broj |
| PSD | 54 | 886 | 701.170 | 23 | 21 | 6.007 | – | 71 | 3.350 | 77 | 978 | 710.527 |
| PSS | 152 | 2.612 | 1.918.680 | 194 | 260 | 46.019 | – | 833 | 53.765 | 346 | 3.705 | 2.018.464 |
| VPD | 187 | 3.498 | 2.619.850 | 210 | 281 | 52.026 | – | 904 | 57.115 | 397 | 4.683 | 2.728.991 |
| JVP | 121 | 1.844 | 1.327.534 | 2 | 3 | 3.578 | – | 256 | 16.143 | 123 | 2.103 | 1.347.255 |
| RH | 300 | 5.342 | 3.947.384 | 212 | 284 | 55.604 | – | 1.162\* | 73.258 | 512 | 6.786 | 4.076.246 |
| Napomena:  \* dva naselja u teritorijalnom moru bez stanovnika zone opskrbe se na zbrajaju (prelaze granice vodnih područja i podslivova) | | | | | | | | | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140182.jpg)

Sl. B.9 Osnovne informacije o zonama opskrbe

Količine zahvaćenih voda – Prema službenim podacima Hrvatskih voda dostavljenim Državnom zavodu za statistiku ukupna količina zahvaćenih voda za potrebe javne vodoopskrbe u razdoblju 2016. do 2019. godina se kreće u rasponu od 450 do 480 milijuna m3 godišnje. Uglavnom se zahvaćaju podzemne vode (akviferi) i izvorišta (krš) ukupno oko 90 % i tek manjim dijelom površinske vode.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140280.jpg)

Sl. B.10 Količine zahvaćene vode u razdoblju 2016. – 2019. godina

Istovremeno, ukupne isporučene količine voda su znatno manje i kreću se u rasponu od 237 do 245 milijuna m3 godišnje odnosno oko 50 % zahvaćene količine. Riječ o tzv. neobračunatoj (nefakturiranoj) količini vode od čega se najveći dio odnosi na gubitke iz mreže. Preostali dio gubitaka je moguće umanjiti ulažući, odnosno investirajući u razvoj / uvođenje kvalitetnih sustava (daljinskog) praćenja i unaprjeđenja radnih / pogonskih karakteristika javnih vodoopskrbnih sustava, uspostave mreže »individualnih« vodomjera (osobito u zgradama) i slično.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140290.jpg)

Sl. B.11 Omjer zahvaćene i isporučene količine voda

Ovako velika razlika u količini zahvaćene i isporučene, odnosno iskorištene količine vode ukazuje na činjenicu da je opterećenje vodnih tijela zahvaćanjem voda za potrebe javne vodoopskrbe nepotrebno veliko, te da je nužno pokrenuti program poticanja ulaganja u smanjenje gubitaka i time smanjenje utjecaja zahvaćanja voda na količinsko stanje podzemnih odnosno na ekološko stanje (hidromorfološki element) površinskih voda.

Tab. B.18 Isporučene količine vode u 2019. godini (prema podacima javnih isporučitelja vodnih usluga i Hrvatskih voda)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Broj  stanovnika | Isporučene količine vode sustavima javne vodoopskrbe | | | | | | |
| ukupno | | stanovništvo | | | gospodarstvo | |
| broj | m3/god. | l/stan. dnevno | m3/god. | % | l/stan. dnevno | m3/god. | % |
| Vodno područje rijeke Dunav | 2.904.156 | 132.957.722 | 125 | 97.227.371 | 73 % | 92 | 35.730.350 | 27 % |
| Područje podsliva rijeke Save | 2.140.793 | 102.157.094 | 131 | 73.380.135 | 72 % | 94 | 28.776.958 | 28 % |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 763.363 | 30.800.628 | 111 | 23.847.236 | 77 % | 86 | 6.953.392 | 23 % |
| Jadransko vodno područje | 1.380.733 | 111.774.637 | 222 | 73.105.394 | 65 % | 145 | 38.669.244 | 35 % |
| Ukupno | 4.284.889 | 244.732.359 | 156 | 170.332.765 | 70 % | 109 | 74.399.594 | 30 % |

Oko 70 % ukupnih količina se isporučuje kućanstvima – stanovništvu, a oko 30 % pravnim osobama u gospodarstvu. Ukoliko se promatra specifična potrošnja (količina isporučene vode po stanovniku) u 2019. godini ona u prosjeku iznosi umjerenih 109 l/stanovniku na dan (kada se promatraju isključivo količine vode isporučene kućanstvima odnosno stanovništvu), odnosno 156 l/stanovniku na dan ukoliko se promatraju ukupne količine vode isporučene kroz sustave javne vodoopskrbe. Pri tome treba naglasiti da se specifična potrošnja značajno razlikuje po vodnim područjima. Specifična potrošnja značajno je viša na jadranskom vodnom području (za 78 % ukupna, odnosno 58 % stanovništvo) u odnosu na vodno područje rijeke Dunav. Najniža specifična potrošnja se bilježi na područja podsliva rijeka Drave i Dunava.

Lokalni vodovodi i individualna vodoopskrba, nepriključeni stanovnici na sustave javne vodoopskrbe (raspršeno opterećenje) – Nema podataka o opterećenju koje dolazi od manjih neregistriranih korisnika i korisnika koji zahvaćaju vodu za osobne potrebe, u okviru općeg i slobodnog korištenja voda (samoopskrba stanovništva bez priključka na sustav javne vodoopskrbe, »mali lokalni« vodovodi, raspršeno navodnjavanje).

Oko 128.900 stanovnika nije u sustavu organizirane javne vodoopskrbe i opskrbljuje se iz lokalnih/nekontroliranih vodovoda ili iz vlastitih zahvata. Količina vode koja se zahvaća za samoopskrbu i lokalnu vodoopskrbu stanovništva procijenjena je primjenom standarda o prosječnoj potrošnji od 40 m3 vode po stanovniku godišnje.

Tab. B.19 Pretpostavljena količina zahvaćene vode stanovništva na područjima (zonama) lokalnih vodovoda i na područjima s individualnom vodoopskrbom

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Individualna vodoopskrba broj stanovnika 2018. godina | Lokalni vodovodi  broj stanovnika 2018. godina | Ukupno  broj stanovnika 2018. godina | Pretpostavljena količina zahvaćene vode | |
| uz potrošnju od 30 m3/god po stanovniku (oko 80 l/stanovniku na dan) | uz potrošnju od 40 m3/god po stanovniku (oko 110 l/stanovniku na dan) |
|  | broj | | | m3/godišnje | |
| Jadransko vodno područje | 16.143 | 3.578 | 19.721 | 591.630 | 788.840 |
| Teritorijalno more |  |  |  |  |  |
| Vodno područje rijeke Dunav | 57.115 | 52.026 | 109.141 | 3.274.230 | 4.365.640 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 3.350 | 6.007 | 9.357 | 280.710 | 374.280 |
| Područje podsliva rijeke Save | 53.765 | 46.019 | 99.784 | 2.993.520 | 3.991.360 |
| Ukupno | 73.258 | 55.604 | 128.862 | 3.865.860 | 5.154.480 |

Tab. B.20 Pretpostavljena količina zahvaćene vode stanovništva na područjima (zonama) javne vodoopskrbe koje nije priključeno na sustave javne vodoopskrbe

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Broj nepriključenih stanovnika | Pretpostavljena količina zahvaćene vode | |
| uz potrošnju od 30 m3/god po stanovniku (oko 80 l/stanovniku na dan) | uz potrošnju od 40 m3/god po stanovniku (oko 110 l/stanovniku na dan) |
| broj | m3/godišnje | |
| Jadransko vodno područje | 80.399 | 2.411.970 | 3.215.960 |
| Teritorijalno more | 0 | 0 | 0 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 338.603 | 10.158.090 | 13.544.120 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 92.516 | 2.775.480 | 3.700.640 |
| Područje podsliva rijeke Save | 246.087 | 7.382.610 | 9.843.480 |
| Ukupno | 419.002 | 12.570.060 | 16.760.080 |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140350.jpg)

Sl. B.12 Gubici u javnim vodoopskrbnim sustavima u 2019. godini
 (prema podacima javnih isporučitelja vodnih usluga i Hrvatskih voda)

Dostupnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju se promatra s dva aspekta:

– ukupnog broja stanovnika koji imaju mogućnost priključenja na javni vodoopskrbni sustav bez obzira da li su priključeni ili ne i za koju se u hrvatskoj praksi koristi termin »mogućnost priključenja« (u daljnjem tekstu: mogućnost priključenja) i

– stvarnog stanja priključenosti što podrazumijeva stvarno stanje preuzimanja isporuke vode namijenjene za ljudsku potrošnju na kojoj se može pratiti zdravstvena ispravnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju (u daljnjem tekstu: priključenost).

Priključenost stanovništva na vodoopskrbne sustave uključivo i lokalne vodovode je prema dostupnim podacima prikupljenim za potrebe izrade Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine i prema analizi priključenosti pojedinačno po naseljima, porasla s prosječnih 86 % na 87 % (86,9 %), a mogućnost priključenja iznosi oko 93 %. Pri tome je potrebno naglasiti da je stupanj priključenosti korigiran[45](Korekcija priključenog broja stanovnika je izračunata na način da se kao broj priključenih stanovnika u 2018. godini prihvatio manji broj od dva broja: broj priključenih u 2011. godini i procijenjeni broj stanovnika u 2018. godini. Izračun je obavljen za svako naselje. Na isti način je izračunat i korigirani broj stanovnika s mogućnošću priključenja.) u slučajevima gdje je zabilježen značajan negativni trend promjene broja stanovnika, te je tako procijenjeno da je u 2018. godini bilo priključeno oko 3.542.700 stanovnika. Procijenjeni brojevi priključenih stanovnika sistematizirani su po zonama opskrbe i vodoopskrbnim područjima.

Kako je broj priključenih stanovnika i stanovnika s mogućnošću priključenja na lokalne vodovode vrlo mali, on značajno ne utječe na generalni stupanj priključenosti, odnosno gotovo je jednak ukoliko se uzimaju u obzir isključivo priključeni stanovnici i stanovnici s mogućnošću priključenja na javne vodoopskrbne sustave.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140458.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140501.jpg)

Sl. B.13 Dostupnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju (pregled po naseljima)

Mogućnost priključenja stagnira i iznosi 93 % (93,432 %) (93 % prema Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina iz 2015. godine, odnosno nešto manje kada se usporedi s popisom stanovništva iz 2011. godine kada je iznosila 94 %). Analizirana je na razini svakog pojedinačnog naselja uz napomenu da je riječ o postotku koji je korigiran uzimajući u obzir negativne trendove u kretanju broja stanovnika. Dakle, depopulacijski trend se negativno odrazio na dostupnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju promatrajući s aspekta mogućnosti priključenja, naime postotak stanovnika sa mogućnošću priključenja u odnosu na ukupan broj stanovnika u 2018. godini smanjen je na 93 % u odnosu na 2011. godinu. Ovakva promjena je najvjerojatnije rezultat činjenice da su negativni populacijski trendovi jače izraženi u (uglavnom) manjim naseljima gdje je razlika između priključenosti i mogućnosti priključenja veća.

Tab. B.21 Osnovni podaci o dostupnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Ukupno | Javni sustavi  vodoopskrbe | | Javni i lokalni  sustavi vodoopskrbe | | Stupanj priključenosti | |
| broj stanovnika 2018. godina | procijenjeni broj priključenih stanovnika | procijenjeni broj stanovnika s mogućnošću priključenja | procijenjeni broj priključenih stanovnika | procijenjeni broj stanovnika s mogućnošću priključenja | procijenjeni broj priključenih stanovnika | procijenjeni broj stanovnika s mogućnošću priključenja |
| broj stanovnika | | | | | % | |
| Jadransko vodno područje | 1.347.255 | 1.247.135 | 1.282.607 | 1.247.290 | 1.285.381 | 93 % | 95 % |
| Teritorijalno more |  |  |  |  |  |  |  |
| Vodno područje rijeke Dunav | 2.728.991 | 2.281.247 | 2.502.619 | 2.291.804 | 2.506.645 | 84 % | 92 % |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 710.527 | 608.654 | 690.381 | 610.581 | 690.705 | 86 % | 97 % |
| Područje podsliva rijeke Save | 2.018.464 | 1.672.593 | 1.812.238 | 1.681.223 | 1.815.940 | 83 % | 90 % |
| Republika Hrvatska | 4.076.246 | 3.528.382 | 3.785.226 | 3.539.094 | 3.792.026 | 87 % | 93 % |

Zdravstvena ispravnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju – Osnovna teritorijalna jedinica za koju se daje pregled zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju je zona opskrbe (u tablicama kratica ZO). Zona opskrbe je zemljopisno definirano područje unutar kojega voda namijenjena za ljudsku potrošnju dolazi iz jednog ili više izvora te unutar kojega se kvaliteta vode može smatrati otprilike ujednačenom[46](Pravilnik o parametrima sukladnosti, metodama analize, monitoringu i planovima sigurnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju te načinu vođenja registra pravnih osoba koje obavljaju djelatnost javne vodoopskrbe, Prilog II.).

Sukladno navedenoj definiciji, a s obzirom na još uvijek ograničeni broj kvalitetnih podataka o obuhvatu sustava osobito kada je riječ o malim lokalnim vodovodima, te činjenici da se stalnim ulaganjem rješavaju pitanja vodoopskrbe izvan područja javne vodoopskrbe, broj zona se razlikuje i uglavnom je nešto veći od 500, a u ovom Planu upravljanja vodnim područjima određeno je 512[47](Nakon Izvješća o zdravstvenoj ispravnosti vode za 2019. godinu, nekoliko lokalnih vodovoda je prespojeno na javne vodoopskrbne sustave te je to u Programu 2021. uzeto u obzir.) zona. Naime, kako bi se dobio ukupan pregled stanja, odnosno statusa (javni, lokalni i ostalo) za sva naselja u Republici Hrvatskoj, za ona naselja za koja je utvrđeno da nisu obuhvaćeni zonama javne vodoopskrbe, odnosno zonama lokalne vodoopskrbe, navedeno je da pripadaju područjima individualne vodoopskrbe.

Prilikom utvrđivanja polazne osnove obveza Republike Hrvatske i određivanje prijelaznih mjera u Ugovoru o pristupanju, odnosno određivanja produženja razdoblja prilagodbe zahtjevima Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (mikrobiološki parametri – produženje razdoblja prilagodbe primjenjuju se na određene vodoopskrbne zone u Hrvatskoj od 1. siječnja 2019.) nije se raspolagalo dovoljnim fondom podataka te su analize napravljene za tzv. vodoopskrbna područja (u daljnjem tekstu i tablicama: kratica VP). U revidiranom Planu usklađenja s vodnokomunalnim direktivama identificirano je 68 vodoopskrbnih područja. Kako bi se omogućilo jednostavnije praćenje usklađenja u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine se daje sistematizirani usporedni popis zona opskrbe i vodoopskrbnih područja.

Tab. B.22 Osnovni podaci o zdravstvenoj ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140562.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140569.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140680.jpg)

Sl. B.14 Procjena rizika usklađenosti sa zdravstvenom ispravnošću vode namijenjene za ljudsku potrošnju

Detaljniji podaci o procijenjenim rizicima s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju po naseljima kako za zone javne tako i za zone lokalne vodoopskrbe mogu se naći u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine (https://voda.hr/sites/default/files/2022-04/visegodisnji\_program\_gradnje\_komunalnih\_vodnih\_gradevina\_za\_razdoblje\_do\_2030.\_godine.pdf).

1.2.2. Turizam i rekreacija

U ovom trenutku opterećenja voda isključivo vezana uz obavljanje rekreativnih aktivnosti, te za potrebe turizma nisu značajne. Zahvaćanje voda vezano uz osiguranje vodoopskrbe turista se rješava u okviru sustava vodoopskrbe stanovništva. Kada je riječ o opterećenja otpadnim vodama turizam i rekreacija se analiziraju ili u okviru opterećenja otpadnim vodama stanovništva (privatni apartmani i iznajmljivanje soba) ili kao posebno opterećenje otpadnim vodama industrije (točkasto opterećenje – industrija kada je riječ o samostalnim sustavima odvodnje).

Kada je riječ o hidromorfološkom opterećenju treba naglasiti da se većina turističkih i rekreativnih aktivnosti na vodama provode kao dodatna/sekundarna aktivnost na vodama, te su takva opterećenja analizirana u okviru njihove primarne funkcije. Izuzeci od navedenog su manja (vrlo mala) jezera (stajaćice), kao primjerice Jarun i Bundek u Zagrebu, Aquacity kod Varaždina i slično, isključivo namijenjena za šport i rekreaciju.

Napominje se da je na većini navedenih vodnih tijela ujedno riječ i o jednom ili više navedenih zaštićenih područja:

– o vodi koja se koristi za kupanje

– o područjima namijenjenim zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite

– područja kulturne baštine,

te je na njima potrebno primijeniti i dodatnu program zaštite (zaštićena područja odnosno područja posebne zaštite voda).

Geotermalne i mineralne podzemne vode – U panonskom dijelu Hrvatske postoji tisućljetna tradicija korištenja geotermalnih vodonosnika u balneološke, rekreacijske i medicinske svrhe. Od kraja 19. stoljeća do danas korištenje geotermalnih vodonosnika se širi i na druge aspekte kao što su grijanje pojedinih zgrada ili sustavno grijanje više zgrada (daljinsko grijanje), grijanje staklenika i gospodarskih objekata u poljoprivrednoj proizvodnji, proizvodnja električne energije i drugo. Osim toga, prema Nacionalnom akcijskom planu za obnovljive izvore energije (NREAP) predviđa se povećanje udjela obnovljivih izvora energije (OIE) u bruto neposrednoj potrošnji energije na 20 % u 2020. godini, gdje su sektorski ciljevi sljedeći: 35 % udjela OIE u proizvodnji električne energije, uključujući velike hidroelektrane; 10 % udjela OIE u prijevozu; 20 % udjela OIE za grijanje i hlađenje. U udjelima OIE su također uključeni geotermalni vodonosnici što je u skladu sa Ciljevima održivog razvoja SDG 7.

Tab. B.23 Osnovne informacije o korištenju geotermalnih i mineralnih voda

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Namjena | | | | | | |
| medicinske, balneološke i rekreacija (uključivo i grijanje objekata) | medicinske i flaširanje vode | flaširanje vode | poljoprivreda – grijanje staklenika\* | proizvodnja energije | nepoznato | ukupno |
| broj lokaliteta (broj) | | | | | | | |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 |
| Podsliv rijeke Save | 8 | 1 | 1 | 2 | 1 | 0 | 13 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 11 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 17 |
| Jadransko vodno područje | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Republika Hrvatska | 12 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 18 |
| maksimalna količina crpljenja (l/s) | | | | | | | |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | 33,2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 33,2 |
| Podsliv rijeke Save | 377,7 | 4 | 5 | 10 | 104 | 0 | 500,7 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 410,9 | 4 | 5 | 10 | 104 | 0 | 533,9 |
| Jadransko vodno područje | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Republika Hrvatska | 412,9 | 4 | 5 | 10 | 104 | 0 | 535,9 |
| dopuštena godišnja količina (m3/godišnje) | | | | | | | |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | 703.523 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 703.523 |
| Podsliv rijeke Save | 9.092.084 | 54.000 | 266.000 | 315.360 | 3.279.744 | 0 | 13.007.188 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 9.795.607 | 54.000 | 266.000 | 315.360 | 3.279.744 | 0 | 13.710.711 |
| Jadransko vodno područje | 20.000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20.000 |
| Republika Hrvatska | 9.815.607 | 54.000 | 266.000 | 315.360 | 3.279.744 | 0 | 13.730.711 |
| \* podaci za jednog korisnika nisu dostupni | | | | | | | |

Trenutačno u Republici Hrvatskoj je na 18 lokaliteta dopušteno koristiti oko 13,7 milijuna m3 geotermalnih i mineralnih voda godišnje s maksimalnim kapacitetom crpljenja od 536 l/s. Najveći broj lokaliteta se nalazi na području podsliva rijeke Save na kojem se crpi gotovo 95 % ukupne godišnje količine geotermalne i mineralne vode. Na razini Republike Hrvatske, preko 70 % ukupnih godišnjih količina se planira koristiti u medicinske, balneološko i rekreacijske svrhe, oko 24 % za proizvodnju energije dok se za sve ostale namjene koristi tek preostalih oko 6 %.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140926.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/140933.jpg)

Sl. B.15 Osnovne informacije o korištenju geotermalnih i mineralnih voda prema vodnim područjima i podslivovima

1.2.3. Industrija

1.2.3.1. Opterećenje zahvaćanjem voda

Na osnovi podataka Hrvatskih voda o količini zahvaćene voda potrebe industrije (vlastiti vodozahvati) u 2019. godini ukupne količine zahvaćene vode za te namjene iznose oko 34,5 milijuna m3 od čega oko 54 % čine zahvaćene količine površinskih voda.

Tab. B.24 Količine zahvaćene vode za potrebe industrije u 2019. godini

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv |  | Količina zahvaćene vode u 2019. godini (m3) | | | | |
| tehnološke i  slične potrebe | hlađenje u tehnološkom procesu | izvorske mineralne vode | grijanje i hlađenje poslovnih prostora | ukupno |
| Podsliv rijeke Save | podzemne | 4.056.102 |  | 1.469.419 | 625.762 | 6.151.283 |
| površinske | 10.806.905 |  |  |  | 10.806.905 |
| ukupno | 14.863.007 |  | 1.469.419 | 625.762 | 16.958.188 |
| Podsliv rijeke Drave i Dunava | podzemne | 3.438.416 |  | 325.078 | 4.021.977 | 7.785.471 |
| površinske | 3.070.945 |  |  |  | 3.070.945 |
| ukupno | 6.509.361 |  | 325.078 | 4.021.977 | 10.856.416 |
| Vodno područje rijeke Dunav | podzemne | 7.494.518 |  | 1.794.497 | 4.647.739 | 13.936.754 |
| površinske | 13.877.850 |  | 0 | 0 | 13.877.850 |
| ukupno | 21.372.368 |  | 1.794.497 | 4.647.739 | 27.814.604 |
| Jadransko vodno područje | podzemne | 925.096 |  | 41.769 | 835.339 | 1.802.204 |
| površinske | 4.830.635 | 7.616 | 2.490 | 960 | 4.841.701 |
| ukupno | 5.755.731 | 7.616 | 44.259 | 836.299 | 6.643.905 |
| HRVATSKA | podzemne | 8.419.614 | 0 | 1.836.266 | 5.483.078 | 15.738.958 |
| površinske | 18.708.485 | 7.616 | 2.490 | 960 | 18.719.551 |
| UKUPNO |  | 27.128.099 | 7.616 | 1.838.756 | 5.484.038 | 34.458.509 |

Oko 80 % ukupnih količina se zahvaća na vodnom području rijeke Dunav od čega 60 % na području podsliva rijeke Save.

1.2.3.2. Onečišćenje voda – ispuštanje industrijskih i sličnih otpadnih voda

Onečišćenje industrijskim i sličnim otpadnim vodama prati se preko većeg broja onečišćujućih tvari koje su prisutne u otpadnim vodama iz industrijskih pogona u Republici Hrvatskoj, uključujući specifične i prioritetne onečišćujuće tvari koje se koriste u pojedinim proizvodnim procesima i mogu se pojaviti u industrijskim otpadnim vodama iz takvih proizvodnih pogona. Procjena tereta onečišćujućih tvari temelji se na podacima o godišnjim količinama ispuštenih otpadnih voda i srednjim vrijednostima koncentracija iz analiza otpadnih voda prikupljenih od korisnika i pohranjenih u bazi podataka Hrvatskih voda.

Prema evidenciji Hrvatskih voda, gospodarskim subjektima je izdano 2.228 odobrenja za ispuštanje industrijskih otpadnih voda, od čega se 248 odobrenja odnosi na okolišne dozvole (Poglavlje B.1.1.). Veliki broj odobrenja izdanih gospodarskim subjektima (61 %) odnosi se na ispuštanje otpadnih voda u sustave javne odvodnje za koje je propisana obvezna predobrada otpadnih voda u skladu sa zahtjevima za ispuštanje u sustave javne odvodnje, što podrazumijeva obvezno prethodno uklanjanje onečišćujućih tvari nastalih u radnom procesu koje mogu oštetiti ili ometati rad uređaja ili narušiti kakvoću efluenta i mulja. Dio onečišćenja iz otpadnih voda koje se ispuštaju u sustave javne odvodnje uklanja se na uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda.

Popis prioritetnih i specifičnih onečišćujućih tvari u otpadnim vodama u Republici Hrvatskoj sadrži 87 pokazatelja, od kojih se 25 ne prati niti na jednom ispustu[48](Stupanjem na snagu Pravilnika o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda, svi korisnici prije ishođenja vodopravne dozvole za ispuštanje otpadnih voda ili okolišne dozvole dužni su ispitati sastav otpadnih voda prema svim pokazateljima. Analize obavljaju ovlašteni laboratoriji.).

U odnosu na podatke korištene u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. točkasto opterećenje industrijskim otpadnim vodama, otpadnim vodama postrojenja za proizvodnju energije (ispusti), te otpadnim vodama transportnog sektora (odvodnja autocesta) je promijenjeno i načelno se može reći:

– da su se opterećenja vezana uz fizikalno-kemijske pokazatelje ekološkog stanja (pokazatelji od rednog broja jedan do šest) smanjila, osim za ortofosfate i ukupni fosfor

– da su se opterećenja vezana uz specifične onečišćujuće tvari, koje su pokazatelji ekološkog stanja (pokazatelji od rednog broja 12 – 18) povećala, osim za cink i fluorid za koje je uočeno smanjenje opterećenja

– da su se opterećenja vezana uz pokazatelje kemijskog stanja (pokazatelji od rednog broja 21 -65) smanjila, osim za pokazatelje trikloetilen, tetrakloretilen, atrazin, klorfenvinfos, klorpirifos ( – etil), olovo, naftalen, nikal, oktilfenol i simazin

– da su se opterećenja vezana uz ostale onečišćujuće tvari (pokazatelji od rednog broja 66 – 121) smanjila, osim za pokazatelje barij, bor, kobalt, kositar, sulfiti i ukupni ugljikovodici C10 – C40.

Jedan od razloga registriranog povećanja opterećenja proizlazi i iz činjenice da je u procesu usklađenja vodopravnih akata napravljena detaljnija analiza i obuhvaćen je značajno, gotovo dvostruko veći broj onečišćivača. Kako bi se dobio bolji uvid po pokazateljima, ocjenjivanje je rađeno na sljedeći način:

|  |  |
| --- | --- |
| Ocjena promjene | Značenje |
| n/a | ocjena promjene nije primjenjiva |
| I. oznaka – Usporedba s Planom upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. | |
| X | raste u odnosu na Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. |
| 0 | nepromijenjeno u odnosu na Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. |
| + | smanjuje se u odnosu na Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. |
| II. oznaka – Usporedba prema godinama (2016., 2017., 2018.) | |
| X | pogoršava se po godinama |
| 0 | ujednačeno po godinama |
| + | poboljšava se po godinama |

Načelno, može se reći da se najveći dio opterećenja onečišćujućim tvarima ispušta u sustave javne odvodnje.

Tab. B.25 Godišnja opterećenja gospodarstva prema pokazateljima

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Pokazatelji | mjerna jedinica | Ukupno RH/PUVP 2016 -2021. | Ukupno u Republici Hrvatskoj 2016. | Ukupno u Republici Hrvatskoj 2017. | Ukupno u Republici Hrvatskoj 2018. | Jadransko vodno područje PUVP 2016. -2021. | Jadransko vodno područje 2016. | Jadransko vodno područje 2017. | Jadransko vodno područje 2018. | Vodno područje rijeke Dunav PUVP 2016. – 2021. | Vodno područje rijeke Dunav 2016. | Vodno područje rijeke Dunav 2017. | Vodno područje rijeke Dunav 2018. | OCJENA PROMJENE |
| 1 | BPK₅ | t O₂/god | 7836 | 4781 | 3421 | 2915 | 2953 | 1303 | 1011 | 944 | 4883 | 3478 | 2410 | 1971 | + + |
| 2 | Amonij | t N/god | 84,1 | 29,3 | 38,2 | 19,4 | 2,9 | 3,8 | 13,9 | 2,9 | 81,2 | 25,5 | 24,3 | 16,6 | + + |
| 3 | Nitrati | t N/god | 51,0 | 49,5 | 79,3 | 47,9 | 0,8 | 10,6 | 24,5 | 26,6 | 50,2 | 38,9 | 54,8 | 21,3 | 0 0 |
| 4 | Ukupni dušik | t N/god | 486,5 | 382,7 | 403,1 | 314,5 | 51,71 | 72,2 | 65,4 | 74,7 | 434,8 | 310,5 | 337,7 | 239,8 | 0 X |
| 5 | Ortofosfati otopljeni | t P/god | 1,4 | 3,0 | 3,8 | 15,8 | 0,26 | 0,3 | 1,3 | 2,4 | 1,14 | 2,7 | 2,5 | 13,5 | X X |
| 6 | Ukupni fosfor | t P/god | 60,7 | 51,5 | 44,5 | 67,9 | 31,0 | 18,5 | 15,3 | 17,4 | 29,7 | 33,0 | 29,1 | 50,6 | X X |
| 7 | KPK-Cr | t O₂/god | 17561 | 11696 | 8601 | 6924 | 5831 | 2984 | 2371 | 2106 | 11730 | 8712 | 6230 | 4819 | + + |
| 8 | Ukupni organski ugljik (TOC) | t C/god |  | 36,7 | 34,3 | 17,5 |  | 14,7 | 18,7 | 7,0 |  | 22,0 | 15,6 | 10,6 | + |
| 9 | Organski dušik | t N/god | 8,87 | 6,5 | 5,4 | 0,1 | 0,03 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 8,84 | 6,5 | 5,4 | 0,1 | + + |
| 10 | Nitriti | t N/god | 18,2 | 18,4 | 26,2 | 2,4 | 0,017 | 0,58 | 1,37 | 0,27 | 18,19 | 17,79 | 24,82 | 2,16 | + + |
| 11 | Suspendirane tvari ukupne | t /god | 4682 | 2182 | 1891 | 1345 | 1223 | 705 | 713 | 442 | 3459 | 1477 | 1178 | 902 | + + |
| 12 | Arsen ukupni | kg /god | 2,7 | 17,4 | 72,5 | 10,1 |  | 0,04 | 57,3 | 0,02 | 2,700 | 17,36 | 15,1 | 10,08 | X + |
| 13 | Bakar ukupni | kg /god | 132 | 283 | 1102 | 145 | 33 | 72 | 788 | 28 | 99 | 211 | 314 | 116 | X X |
| 14 | Cink ukupni | kg /god | 1121 | 783 | 3353 | 606 | 607 | 202 | 2574 | 79 | 514 | 581 | 780 | 526 | + + |
| 15 | Krom ukupni | kg /god | 378 | 57 | 1216 | 61 | 8 | 5 | 1155 | 7 | 370 | 52 | 61 | 54 | + X |
| 16 | Fluoridi | kg /god | 3438 | 1664 | 1666 | 483 | 68 | 243 | 244 | 253 | 3370 | 1421 | 1422 | 230 | + + |
| 17 | Poliklorirani bifenili ukupni (PCB) | kg /god |  | 0,19 | 0,06 | 0,06 |  | 0,000 | 0 | 0,0 |  | 0,19 | 0,06 | 0,06 | 0 |
| 18 | Adsorbilni organski halogeni (AOX) | kg /god | 564,5 | 1465,7 | 1124 | 1588 | 12,4 | 40,2 | 40 | 46 | 552,1 | 1425,4 | 1084 | 1543 | X X |
| 19 | Kloridi | t /god | 2601 | 1779 | 1250 | 1830 | 1404 | 964 | 255 | 830 | 1196 | 815 | 994 | 1000 | + 0 |
| 20 | Sulfati | t /god | 556,4 | 336,9 | 360,4 | 224,1 | 5,3 | 38,0 | 35,7 | 64,9 | 551,1 | 298,9 | 324,6 | 159,2 | X X |
| 21 | Trikloretilen | kg /god | 0,10 | 0,13 | 0,35 | 1,83 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0,10 | 0,13 | 0,35 | 1,83 | X X |
| 22 | Tetrakloretilen | kg /god | 0,1 | 0,27 | 0,37 | 1,85 | 0,0 | 0 | 0 | 0,00 | 0,1 | 0,27 | 0,37 | 1,85 | X X |
| 23 | Alaklor | kg /god |  |  | 0,010 | 0,002 |  |  | 0 | 0,0 |  |  | 0,010 | 0,002 | + |
| 24 | Antracen | kg /god |  | 0,064 | 0,012 | 0,015 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,064 | 0,012 | 0,015 | + |
| 25 | Atrazin | kg /god |  | 0,001 | 0,008 | 1,864 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,001 | 0,008 | 1,864 | X |
| 26 | Benzen | kg /god |  | 23,81 | 7,84 | 0,57 |  | 3,12 | 3,59 | 0,005 |  | 20,70 | 4,26 | 0,56 | + |
| 27 | PBDE 99 | kg /god |  |  | 10,25 | 1,13 |  |  | 0 | 0,0 |  |  | 10,25 | 1,13 | + |
| 28 | PBDE 100 | kg /god |  |  | 17,52 | 1,13 |  |  | 0 | 0,0 |  |  | 17,52 | 1,13 | + |
| 29 | Kadmij ukupni | kg /god | 4,1 | 6,85 | 340 | 9,3 | 0,1 | 0,015 | 275,3 | 0,05 | 4,0 | 6,8 | 64,3 | 9,2 | X X |
| 30 | C₁₀ – ₁₃ kloralkani | kg /god |  | 0,76 | 1,76 | 0,47 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,76 | 1,76 | 0,47 | + |
| 31 | Klorfenvinfos | kg /god |  |  | 0,01 | 2,38 |  |  | 0 | 2,07 |  |  | 0,01 | 0,31 | X |
| 32 | Klorpirifos (-etil) | kg /god |  | 0,003 | 0,002 | 1,126 |  | 0 | 0 | 1,033 |  | 0,003 | 0,002 | 0,093 | X |
| 33 | Aldrin | kg /god |  |  |  | 0,031 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 0,03 | n/a |
| 34 | Dieldrin | kg /god |  | 0,00009 |  | 0,031 |  | 0 |  | 0,0 |  | 0,00009 |  | 0,03 | n/a |
| 35 | Endrin | kg /god |  | 0,00009 |  | 0,031 |  | 0 |  | 0,0 |  | 0,00009 |  | 0,03 | n/a |
| 36 | Izodrin | kg /god |  | 0,00018 |  | 0,031 |  | 0 |  | 0,0 |  | 0,00018 |  | 0,03 | n/a |
| 37 | DDT ukupni | kg /god |  | 0,00018 |  | 0,062 |  | 0 |  | 0,0 |  | 0,00018 |  | 0,06 | n/a |
| 38 | 4,4’ DDT | kg /god |  |  |  | 0,062 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 0,06 | n/a |
| 39 | 1,2-dikloretan | kg /god |  | 0,280 | 0,189 | 0,213 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,280 | 0,189 | 0,213 | 0 |
| 40 | Diklormetan | kg /god |  | 0,258 | 1,967 | 1,968 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,258 | 1,967 | 1,968 | 0 |
| 41 | Di(2-etilheksil)ftalat) (DEHP) | kg /god |  | 2,154 | 3,629 | 1,875 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 2,154 | 3,629 | 1,875 | 0 |
| 42 | Diuron(kg/g) | kg /god |  | 0 |  |  |  | 0 |  |  |  | 0,0 |  |  | n/a |
| 43 | Endosulfan ukupni | kg /god |  | 0,00009 |  | 0,016 |  | 0 |  | 0,0 |  | 0,00009 |  | 0,016 | 0 |
| 44 | Fluoranten | kg /god |  | 0,062 | 0,050 | 0,015 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,062 | 0,050 | 0,015 | + |
| 45 | Heksaklorbenzen (HCB) | kg /god |  |  |  | 0,031 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 0,031 | n/a |
| 46 | Heksaklorbutadien | kg /god |  | 0,061 | 0,111 | 0,187 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,061 | 0,111 | 0,187 | + |
| 47 | γ-Heksaklorcikloheksan (HCH) | kg /god |  | 0,0001 |  | 0,311 |  | 0 |  | 0,0 |  | 0,0001 |  | 0,311 | + |
| 48 | Izoproturon | kg /god |  | 0,001 | 0,073 | 0,002 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,001 | 0,073 | 0,002 | 0 |
| 49 | Olovo ukupno | kg /god | 110,7 | 143,9 | 326,3 | 126,5 | 9,6 | 3,5 | 189,4 | 7,6 | 101,1 | 140,3 | 136,9 | 119,0 | X X |
| 50 | Živa ukupna | kg /god | 387 | 85,0 | 10,4 | 2,1 |  | 0,002 | 6,3 | 0,2 | 387 | 85 | 4,1 | 1,97 | + + |
| 51 | Naftalen | kg /god |  | 0,093 | 0,178 | 0,301 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,093 | 0,178 | 0,301 | X |
| 52 | Nikal ukupni | kg /god | 69,4 | 54,8 | 572,5 | 78,0 | 2,2 | 2,1 | 507,4 | 2,1 | 67,2 | 52,8 | 65,0 | 75,9 | X X |
| 53 | Nonilfenol i etoksilati (NP/NPE), smjesa izomera | kg /god |  | 0,0009 | 0,240 | 0,014 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,0009 | 0,240 | 0,014 | + |
| 54 | Nonilfenol | kg /god |  | 2,91 | 3,35 | 0,46 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 2,91 | 3,35 | 0,46 | + |
| 55 | Oktilfenoli i oktilfenol etoksilati | kg /god |  | 0,38 | 0,86 | 0,91 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,38 | 0,86 | 0,91 | X |
| 56 | Pentaklorbenzen | kg /god |  | 0,0003 |  |  |  | 0 |  |  |  | 0,0003 |  |  | n/a |
| 57 | Pentaklorfenol | kg /god |  |  |  | 0,019 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 0,019 | n/a |
| 58 | Benzo(a)piren | kg /god |  | 0,067 | 0,049 | 0,015 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,067 | 0,049 | 0,015 | + |
| 59 | Benzo(b)fluoranten | kg /god |  | 0,032 | 0,012 | 0,015 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,032 | 0,012 | 0,015 | + |
| 60 | Benzo(k)fluoranten | kg /god |  | 0,024 | 0,012 | 0,015 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,024 | 0,012 | 0,015 | + |
| 61 | Benzo(g,h,i)perilen | kg /god |  | 0,060 | 0,052 | 0,019 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,060 | 0,052 | 0,019 | + |
| 62 | Indeno(1,2,3-cd)piren | kg /god |  | 0,007 | 0,015 | 0,019 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,007 | 0,015 | 0,019 | + |
| 63 | Policiklički aromatski ugljikovodici (PAH) | kg /god | 0,8 |  | 0,0133 |  |  |  | 0 |  |  |  | 0,0133 |  | n/a |
| 64 | Simazin | kg /god |  |  | 0,016 | 3,109 |  |  | 0 | 0,0 |  |  | 0,016 | 3,109 | X |
| 65 | Tributilkositrovi spojevi | kg /god |  |  |  | 0,151 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 0,151 | n/a |
| 66 | 1,2,3-triklorbenzen | kg /god |  |  | 0,013 | 1,083 |  |  | 0,0 | 0,0 |  |  | 0,013 | 1,083 | X |
| 67 | 1,2,4-triklorbenzen | kg /god |  |  | 0,013 | 0,137 |  |  | 0,0 | 0,0 |  |  | 0,013 | 0,137 | 0 |
| 68 | 1,3,5-triklorbenzen | kg /god |  |  | 0,013 | 0,137 |  |  | 0,0 | 0,0 |  |  | 0,013 | 0,137 | 0 |
| 69 | Triklorbenzen (svi izomeri) | kg /god |  | 0,43 | 0,15 | 0,33 |  | 0,0 | 0,0 | 0,0 |  | 0,43 | 0,15 | 0,33 | 0 |
| 70 | Triklormetan (kloroform) | kg /god | 0,1 | 2,0 | 0,7 | 62,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 2,0 | 0,7 | 62,6 | X X |
| 71 | Aluminij ukupni | kg /god | 6195 | 5114 | 536 | 287 | 95,2 | 58 | 363 | 30 | 6100 | 5056 | 173 | 257 | + + |
| 72 | Antimon ukupni | kg /god |  | 2,50 | 3,74 | 0,06 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 2,50 | 3,74 | 0,064 | 0 |
| 73 | Barij ukupni | kg /god | 4,7 | 64 | 1395 | 93,8 |  | 0,1 | 1330 | 50,5 | 4,7 | 63,9 | 65,1 | 43,2 | X X |
| 74 | Berilij ukupni | kg /god |  |  |  | 0,031 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 0,031 | n/a |
| 75 | Bor ukupni | kg /god |  | 274,5 | 538,3 | 471,9 |  | 198,0 | 453,1 | 132,6 |  | 76,5 | 85,2 | 339,2 | X |
| 76 | Kobalt ukupni | kg /god | 6,6 | 37,2 | 38,8 | 52,3 | 0 | 6,6 | 1,2 | 4,0 | 6,6 | 30,5 | 37,6 | 48,3 | X X |
| 77 | Kositar ukupni | kg /god | 24,2 | 40,4 | 41,6 | 45,7 | 11,5 | 6,2 | 0,4 | 1,4 | 12,7 | 34,2 | 41,2 | 44,3 | X X |
| 78 | Krom 6+ | kg /god | 56,5 | 35,1 | 53,8 | 48,6 | 0,3 | 2,5 | 2,0 | 1,9 | 56,2 | 32,6 | 51,8 | 46,7 | 0 0 |
| 79 | Krom 3+ | kg /god |  | 0,005 |  |  |  | 0,005 |  |  |  | 0,0 |  |  | n/a |
| 80 | Magnezij | kg /god |  |  |  | 4999 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 4999 | n/a |
| 81 | Mangan ukupni | kg /god | 149 | 84,9 | 690,3 | 121,9 | 4,9 | 3 | 608 | 2,9 | 144,3 | 81,8 | 82 | 119 | 0 0 |
| 82 | Molibden ukupni | kg /god |  | 168 |  |  |  | 0 |  |  |  | 168 |  |  | n/a |
| 83 | Selen ukupni | kg /god |  | 5,2 | 97,9 | 6,3 |  | 0,02 | 91,7 | 1,6 |  | 5,1 | 6,1 | 4,7 | X |
| 84 | Srebro ukupno | kg /god | 18,6 | 1,6 | 12,2 | 6,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 18,6 | 1,6 | 12,2 | 6,5 | + + |
| 85 | Stroncij ukupni | kg /god |  |  |  | 1,243 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 1,243 | n/a |
| 86 | Talij ukupni | kg /god |  | 1,8 |  |  |  | 0 |  |  |  | 1,8 |  |  | n/a |
| 87 | Vanadij ukupni | kg /god | 27,4 | 15,5 | 4,9 | 5,4 | 0,0 | 0,001 | 0,0 | 0,0 | 27,4 | 15,5 | 4,9 | 5,4 | + + |
| 88 | Željezo ukupno | kg /god | 4137 | 3117 | 14952 | 4187 | 49,4 | 50 | 12737 | 75 | 4087 | 3067 | 2216 | 4112 | 0 0 |
| 89 | Klor ukupni | kg /god | 387,8 | 762,3 | 3962,5 | 1708,9 | 34,1 | 66,6 | 236,8 | 115,5 | 353,7 | 695,8 | 3725,7 | 1593,4 | X X |
| 90 | Klor slobodni | kg /god |  | 102,7 | 140,6 | 1258,2 |  | 22,9 | 26,6 | 9,7 |  | 79,8 | 114,0 | 1248,5 | X |
| 91 | Rezidualni klor slobodni | kg /god |  |  |  | 1,48 |  |  |  | 0,0 |  |  |  | 1,48 | n/a |
| 92 | Cijanidi ukupni | kg /god | 20,9 | 3,4 | 26,1 | 44,4 |  | 0,0 | 4,3 | 3,6 | 20,9 | 3,4 | 21,8 | 40,8 | X X |
| 93 | Sulfiti | kg /god | 3390 | 5508 | 6234 | 11074 | 173 | 794 | 626 | 467 | 3217 | 4714 | 5608 | 10607 | X X |
| 94 | Sulfidi | kg /god | 5930 | 1046 | 1525 | 1312 | 17 | 150 | 325 | 51 | 5913 | 896 | 1200 | 1261 | + + |
| 95 | 1,1-dikloreten | kg /god |  | 0,24 | 0,08 | 0,16 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,24 | 0,077 | 0,16 | 0 |
| 96 | 1,1,1-trikloretan | kg /god | 0,1 | 0,01 | 0,03 | 0,01 | 0,0 | 0 | 0 | 0,00 | 0,1 | 0,01 | 0,03 | 0,01 | + + |
| 97 | Dibromklormetan | kg /god |  | 0,039 | 0,0006 | 0,003 |  | 0 | 0 | 0,0 |  | 0,039 | 0,0006 | 0,003 | + |
| 98 | Bromoform | kg /god |  |  | 0,0006 | 0,003 |  |  | 0 | 0,0 |  |  | 0,0006 | 0,003 | 0 |
| 99 | Bromdiklormetan | kg /god |  |  | 0,0006 | 0,003 |  |  | 0 | 0,0 |  |  | 0,0006 | 0,003 | 0 |
| 100 | Tetraklormetan (tetraklorugljik) | kg /god | 0,1 | 0,37 | 0,18 | 0,18 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0,10 | 0,37 | 0,18 | 0,18 | 0 0 |
| 101 | Ukupni halogenirani ugljikovodici | kg /god |  | 4,8 | 2,8 | 0,015 |  | 4,6 | 0 | 0,0 |  | 0,2 | 2,8 | 0,015 | + |
| 102 | Lakohlapljivi klorirani ugljikovodici (LHKU) | kg /god | 19,9 | 13,9 | 62,1 | 125,7 | 0,7 | 0,02 | 0,37 | 0,25 | 19,2 | 13,9 | 61,7 | 125,4 | X X |
| 103 | Ukupni ugljikovodici C10-C40 | kg /god | 25030 | 35610 | 40423 | 31826 | 2389 | 1456 | 6756 | 949 | 22640 | 34154 | 33666 | 30877 | X X |
| 104 | o-ksilen (kg/g) | kg /god |  | 0,04 | 9,68 | 2,67 |  | 0 | 1,78 | 2,49 |  | 0,04 | 7,90 | 0,18 | 0 |
| 105 | m-ksilen+p-ksilen | kg /god |  | 0,04 | 10,66 | 5,16 |  | 0 | 3,57 | 4,98 |  | 0,04 | 7,10 | 0,18 | 0 |
| 106 | m-ksilen | kg /god |  |  | 0,005 |  |  |  | 0,005 |  |  |  | 0,0 |  | n/a |
| 107 | Ksilen ukupni | kg /god |  | 36 | 0,0097 |  |  | 3,13 | 0,0097 |  |  | 32,9 | 0,0 |  | + |
| 108 | Etilbenzen | kg /god |  | 6 | 7,5 | 0,19 |  | 1,6 | 3,6 | 0,005 |  | 4,2 | 3,9 | 0,2 | + |
| 109 | Lakohlapljivi aromatski ugljikovodici (BTX) | kg /god | 246,4 | 142,5 | 28,9 | 8,9 | 0,0 | 0,45 | 0,64 | 1,36 | 246,4 | 142,1 | 28,3 | 7,6 | + + |
| 110 | Ukupni aromatski ugljikovodici | kg /god | 72,7 | 3,1 | 49,4 | 0,006 | 0,0 | 3,11 | 49,4 | 0,0 | 72,7 | 0,01 | 0,0 | 0,006 | + + |
| 111 | Fenoli ukupni | kg /god |  | 613 | 924,4 | 2983 |  | 100,8 | 147,5 | 30,2 |  | 512 | 777 | 2953 | X |
| 112 | Toluen | kg /god |  | 43 | 9,4 | 0,19 |  | 1,6 | 3,9 | 0,01 |  | 41,4 | 5,5 | 0,2 | + |
| 113 | Formalaldehid | kg /god |  | 473 | 51,9 | 51,3 |  | 473 | 51,9 | 51,3 |  | 0,0 | 0,0 | 0,0 | + |
| 114 | Oksitetraciklin hidroklorid | kg /god |  |  | 1,95 | 2,07 |  |  | 0 | 0,0 |  |  | 1,95 | 2,07 | 0 |
| 115 | Detergenti, zbroj anionskih i neionskih | kg /god |  | 2418 | 2514 | 2558 |  | 701 | 460 | 381 |  | 1717 | 2054 | 2177 | 0 |
| 116 | Detergenti neionski | kg /god |  | 13821 | 15904 | 12067 |  | 5425 | 5514 | 4798 |  | 8396 | 10390 | 7268 | 0 |
| 117 | Detergenti kationski | kg /god |  | 659 | 391 | 895 |  | 94 | 46 | 58 |  | 564 | 346 | 837 | 0 |
| 118 | Detergenti anionski | kg /god |  | 26054 | 26218 | 19632 |  | 13272 | 11754 | 7442 |  | 12783 | 14464 | 12190 | 0 |
| 119 | Teškohlapljive lipofilne tvari | t/god | 656,9 | 299,5 | 231,7 | 327,9 | 269,5 | 88,4 | 50,9 | 69,3 | 387,4 | 211,1 | 180,8 | 258,6 | + 0 |
| 120 | Organoklorovi pesticidi ukupni | kg /god | 191,2 | 0,2390 |  |  | 0,1 | 0 |  |  | 191,2 | 0,2390 |  |  | + + |
| 121 | Organofosforni pesticidi ukupni | kg /god | 1634 | 0,0188 |  |  |  | 0 |  |  | 1634 | 0,0186 |  |  | + + |

Tab. B.26 Pregled ukupnih opterećenja u razdoblju od 2016. do 2018. godine sistematiziranih prema mjestu ispuštanja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Pokazatelji | mjerna jedinica | Jadransko vodno područje | | | | | Vodno područje rijeke Dunav | | | | | Republika Hrvatska | | | | | |
| Vodotoci | Jadransko more | Podzemlje krš | Sustav javne odvodnje | Sustav JO – pražnjenje sabirne jame | Vodotoci | Podzemlje-međuzrnska | Podzemlje-krš | Sustav javne odvodnje | Sustav JO – pražnjenje sabirne jame | Vodotoci | Jadransko more | Podzemlje krš | Podzemlje-međuzrnska | Sustav javne odvodnje | Sustav JO – pražnjenje sabirne jame |
| 1 | BPK₅ | t O₂/god | 14,86 | 250,29 | 18,23 | 783,02 | 19,32 | 110,98 | 0,01 | 0,82 | 2.494,53 | 13,65 | 125,84 | 250,29 | 19,05 | 0,01 | 3.277,55 | 32,97 |
| 2 | KPK-Cr | t O₂/god | 82,04 | 557,30 | 44,40 | 1.760,91 | 42,30 | 368,30 | 0,08 | 2,30 | 6.183,92 | 32,10 | 450,35 | 557,30 | 46,70 | 0,08 | 7.944,82 | 74,40 |
| 3 | Ortofosfati otopljeni | t P/god | 0,00 | 1,30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,32 | 0,00 | 0,00 | 5,92 | 0,00 | 0,32 | 1,30 | 0,00 | 0,00 | 5,92 | 0,00 |
| 4 | Ukupni organski ugljik (TOC) | t C/god | 5,59 | 7,48 | 0,11 | 0,24 | 0,04 | 12,25 | 0,00 | 0,00 | 3,79 | 0,00 | 17,84 | 7,48 | 0,11 | 0,00 | 4,03 | 0,04 |
| 5 | Amonij | t N/god | 0,14 | 5,24 | 0,62 | 0,85 | 0,00 | 4,06 | 0,00 | 0,01 | 18,07 | 0,00 | 4,20 | 5,24 | 0,63 | 0,00 | 18,92 | 0,00 |
| 6 | Nitriti | t N/god | 0,00 | 0,35 | 0,17 | 0,22 | 0,00 | 0,05 | 0,00 | 0,00 | 14,88 | 0,00 | 0,05 | 0,35 | 0,17 | 0,00 | 15,10 | 0,00 |
| 7 | Nitrati | t N/god | 0,00 | 12,07 | 0,97 | 7,55 | 0,00 | 1,29 | 0,00 | 0,12 | 36,91 | 0,00 | 1,29 | 12,07 | 1,09 | 0,00 | 44,47 | 0,00 |
| 8 | Organski dušik | t N/god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,09 | 0,00 | 0,00 | 1,91 | 0,00 | 2,09 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,91 | 0,00 |
| 9 | Ukupni dušik | t N/god | 1,35 | 35,75 | 10,21 | 21,11 | 2,25 | 58,07 | 0,00 | 0,52 | 232,51 | 4,92 | 59,41 | 35,75 | 10,73 | 0,00 | 253,62 | 7,17 |
| 10 | Ukupni fosfor | t P/god | 0,39 | 5,23 | 1,13 | 9,96 | 0,36 | 3,03 | 0,00 | 0,08 | 34,37 | 0,07 | 3,42 | 5,23 | 1,21 | 0,00 | 44,33 | 0,43 |
| 11 | Suspendirane tvari ukupne | t /god | 12,76 | 250,23 | 11,35 | 341,18 | 4,68 | 137,33 | 0,05 | 0,62 | 1.047,33 | 0,36 | 150,09 | 250,23 | 11,96 | 0,05 | 1.388,51 | 5,05 |
| 12 | Arsen ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 19,11 | 0,00 | 0,39 | 0,00 | 0,00 | 13,67 | 0,14 | 0,39 | 0,00 | 0,02 | 0,00 | 32,78 | 0,14 |
| 13 | Bakar ukupni | kg /god | 1,73 | 46,36 | 0,11 | 247,94 | 0,03 | 61,83 | 0,00 | 0,00 | 151,89 | 0,05 | 63,57 | 46,36 | 0,11 | 0,00 | 399,83 | 0,08 |
| 14 | Cink ukupni | kg /god | 20,37 | 102,46 | 0,95 | 827,93 | 0,00 | 77,99 | 0,00 | 0,04 | 550,71 | 0,27 | 98,36 | 102,46 | 0,99 | 0,00 | 1.378,63 | 0,27 |
| 15 | Krom ukupni | kg /god | 2,63 | 2,14 | 0,01 | 384,26 | 0,00 | 1,45 | 0,00 | 0,00 | 53,24 | 0,98 | 4,08 | 2,14 | 0,01 | 0,00 | 437,50 | 0,98 |
| 16 | Fluoridi | kg /god | 239,58 | 0,00 | 0,00 | 7,21 | 0,00 | 859,84 | 0,00 | 0,00 | 164,06 | 0,27 | 1.099,41 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 171,27 | 0,27 |
| 17 | Poliklorirani bifenili ukupni (PCB) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,10 | 0,00 |
| 18 | Adsorbilni organski halogeni (AOX) | kg /god | 7,64 | 1,53 | 7,58 | 22,50 | 2,62 | 115,81 | 0,02 | 0,01 | 1.225,80 | 9,11 | 123,45 | 1,53 | 7,59 | 0,02 | 1.248,30 | 11,73 |
| 19 | Kloridi | kg /god | 31.643,06 | 45.472,72 | 49.389,25 | 526.897,06 | 29.424,86 | 83.929,60 | 1,86 | 48,55 | 851.510,66 | 1.119,48 | 115.572,66 | 45.472,72 | 49.437,80 | 1,86 | 1.378.407,72 | 30.544,34 |
| 20 | Sulfati | kg /god | 43.477,91 | 524,68 | 2,51 | 2.203,99 | 3,30 | 17.307,83 | 11,68 | 0,00 | 243.388,70 | 202,72 | 60.785,75 | 524,68 | 2,51 | 11,68 | 245.592,69 | 206,03 |
| 21 | Trikloretilen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,77 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,77 | 0,00 |
| 22 | Tetrakloretilen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,82 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,82 | 0,00 |
| 23 | Alaklor | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 24 | Antracen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,03 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,03 | 0,00 |
| 25 | Atrazin | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,62 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,62 | 0,00 |
| 26 | Benzen | kg /god | 0,00 | 2,23 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 8,10 | 0,00 | 0,00 | 0,41 | 0,00 | 8,10 | 2,23 | 0,00 | 0,00 | 0,42 | 0,00 |
| 27 | PBDE 99 | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3,79 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3,79 | 0,00 |
| 28 | PBDE 100 | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 6,22 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 6,22 | 0,00 |
| 29 | Kadmij ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 91,78 | 0,00 | 0,68 | 0,01 | 0,00 | 26,00 | 0,10 | 0,69 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 117,78 | 0,10 |
| 30 | C₁₀₋₁₃ kloralkani | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,65 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,65 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 |
| 31 | Klorfenvinfos | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,69 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,80 | 0,00 |
| 32 | Klorpirifos (-etil) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,34 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,03 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,38 | 0,00 |
| 33 | Aldrin | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 34 | Dieldrin | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 35 | Endrin | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 36 | Izodrin | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 37 | DDT ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| 38 | 4,4’ DDT | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| 39 | 1,2-dikloretan | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,22 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,22 | 0,00 |
| 40 | Diklormetan | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,39 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,39 | 0,00 |
| 41 | Di(2-etilheksil)ftalat) (DEHP) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,52 | 0,00 | 0,00 | 2,04 | 0,00 | 0,52 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,04 | 0,00 |
| 42 | Sum of Opterećenje Diuron(kg/g) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 43 | Endosulfan ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 44 | Fluoranten | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,00 |
| 45 | Heksaklorbenzen (HCB) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 46 | Heksaklorbutadien | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,11 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,11 | 0,00 |
| 47 | γ-Heksa-  klorciklo-  heksan (HCH) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,10 | 0,00 |
| 48 | Izoproturon | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| 49 | Olovo ukupno | kg /god | 1,54 | 2,14 | 0,01 | 63,13 | 0,00 | 32,85 | 0,01 | 0,02 | 98,97 | 0,22 | 34,39 | 2,14 | 0,03 | 0,01 | 162,11 | 0,22 |
| 50 | Živa ukupna | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,16 | 0,00 | 1,34 | 0,00 | 0,00 | 29,00 | 0,00 | 1,34 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 31,16 | 0,00 |
| 51 | Naftalen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,18 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,18 | 0,00 |
| 52 | Nikal ukupni | kg /god | 1,37 | 0,02 | 0,01 | 169,11 | 0,00 | 5,44 | 0,00 | 0,02 | 58,57 | 0,53 | 6,80 | 0,02 | 0,04 | 0,00 | 227,69 | 0,53 |
| 53 | Nonilfenol i etoksilati (NP/NPE), smjesa izomera | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,07 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 | 0,07 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| 54 | Nonilfenol | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,58 | 0,00 | 0,00 | 1,66 | 0,00 | 0,58 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,66 | 0,00 |
| 55 | Oktilfenoli i oktilfenol etoksilati | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,33 | 0,00 | 0,00 | 0,39 | 0,00 | 0,33 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,39 | 0,00 |
| 56 | Pentaklorbenzen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 57 | Pentaklorfenol | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 58 | Benzo(a)piren | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,00 |
| 59 | Benzo(b)fluoranten | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| 60 | Benzo(k)fluoranten | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| 61 | Benzo(g,h,i)perilen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,00 |
| 62 | Indeno(1,2,3-cd)piren | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 63 | Policiklički aromatski ugljikovodici (PAH) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 64 | Simazin | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,04 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,04 | 0,00 |
| 65 | Tributilkositrovi spojevi | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,05 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,05 | 0,00 |
| 66 | 1,2,3-triklorbenzen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,37 | 0,00 |
| 67 | 1,2,4-triklorbenzen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,05 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,05 | 0,00 |
| 68 | 1,3,5-triklorbenzen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,05 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,05 | 0,00 |
| 69 | Triklorbenzen (svi izomeri) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,03 | 0,00 | 0,00 | 0,27 | 0,00 | 0,03 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,27 | 0,00 |
| 70 | Triklormetan (kloroform) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,19 | 0,00 | 0,00 | 21,59 | 0,00 | 0,19 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 21,59 | 0,00 |
| 71 | Aluminij ukupni (kg/g) | kg /god | 31,45 | 0,00 | 0,00 | 118,93 | 0,00 | 124,27 | 0,00 | 0,00 | 1.704,57 | 0,05 | 155,72 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1.823,50 | 0,05 |
| 72 | Antimon ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,51 | 0,00 | 0,00 | 0,60 | 0,00 | 1,51 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,60 | 0,00 |
| 73 | Barij ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 16,75 | 443,48 | 0,00 | 33,05 | 0,00 | 0,00 | 23,66 | 0,71 | 33,05 | 0,00 | 16,75 | 0,00 | 467,14 | 0,71 |
| 74 | Berilij ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 75 | Bor ukupni | kg /god | 241,03 | 0,00 | 0,00 | 20,22 | 0,00 | 31,20 | 0,00 | 0,00 | 135,77 | 0,00 | 272,22 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 155,99 | 0,00 |
| 76 | Kobalt ukupni | kg /god | 3,92 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,26 | 0,00 | 0,00 | 38,59 | 0,00 | 4,18 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 38,59 | 0,00 |
| 77 | Kositar ukupni | kg /god | 0,02 | 1,32 | 0,00 | 1,34 | 0,00 | 7,98 | 0,00 | 0,00 | 31,90 | 0,00 | 8,00 | 1,32 | 0,00 | 0,00 | 33,24 | 0,00 |
| 78 | Krom 6+ | kg /god | 0,93 | 0,18 | 0,06 | 0,98 | 0,00 | 4,88 | 0,00 | 0,00 | 38,75 | 0,07 | 5,81 | 0,18 | 0,06 | 0,00 | 39,72 | 0,07 |
| 79 | Krom 3+ | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 80 | Magnezij | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1.666,27 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1.666,27 | 0,00 |
| 81 | Mangan ukupni | kg /god | 0,00 | 0,01 | 0,44 | 204,31 | 0,00 | 27,07 | 0,00 | 0,00 | 62,94 | 4,26 | 27,07 | 0,01 | 0,44 | 0,00 | 267,24 | 4,26 |
| 82 | Molibden ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 56,12 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 56,12 | 0,00 |
| 83 | Selen ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,51 | 30,60 | 0,00 | 0,55 | 0,00 | 0,00 | 4,77 | 0,02 | 0,55 | 0,00 | 0,51 | 0,00 | 35,37 | 0,02 |
| 84 | Srebro ukupno | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3,17 | 0,00 | 0,00 | 3,59 | 0,00 | 3,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3,59 | 0,00 |
| 85 | Stroncij ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,41 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,41 | 0,00 |
| 86 | Talij ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,60 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,60 | 0,00 |
| 87 | Vanadij ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,13 | 0,00 | 0,00 | 8,49 | 0,00 | 0,13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 8,49 | 0,00 |
| 88 | Željezo ukupno | kg /god | 4,43 | 15,45 | 0,35 | 4.267,12 | 0,00 | 147,62 | 0,00 | 0,05 | 2.945,84 | 37,99 | 152,05 | 15,45 | 0,41 | 0,00 | 7.212,95 | 37,99 |
| 89 | Klor ukupni | kg /god | 28,07 | 2,08 | 54,19 | 52,64 | 2,64 | 71,21 | 0,03 | 0,00 | 1.933,43 | 0,28 | 99,27 | 2,08 | 54,20 | 0,03 | 1.986,06 | 2,92 |
| 90 | Klor slobodni | kg /god | 17,76 | 1,61 | 0,00 | 0,30 | 0,07 | 17,08 | 0,00 | 0,00 | 463,69 | 0,00 | 34,84 | 1,61 | 0,00 | 0,00 | 463,99 | 0,07 |
| 91 | Rezidualni klor slobodni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,49 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,49 | 0,00 |
| 92 | Cijanidi ukupni | kg /god | 1,27 | 1,19 | 0,00 | 0,19 | 0,00 | 2,99 | 0,00 | 0,00 | 18,99 | 0,00 | 4,26 | 1,19 | 0,00 | 0,00 | 19,18 | 0,00 |
| 93 | Sulfiti | kg /god | 197,93 | 104,71 | 0,10 | 324,44 | 1,85 | 856,95 | 0,00 | 0,00 | 6.106,63 | 12,91 | 1.054,88 | 104,71 | 0,10 | 0,00 | 6.431,08 | 14,76 |
| 94 | Sulfidi | kg /god | 45,62 | 97,19 | 1,98 | 30,40 | 0,08 | 34,89 | 0,00 | 0,01 | 1.084,27 | 0,03 | 80,51 | 97,19 | 1,99 | 0,00 | 1.114,67 | 0,11 |
| 95 | 1,1-dikloreten | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,16 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,16 | 0,00 |
| 96 | 1,1,1-trikloretan | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| 97 | Dibromklormetan | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 |
| 98 | Bromoform | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 99 | Bromdiklormetan | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 100 | Tetraklormetan (tetraklorugljik) | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,24 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,24 | 0,00 |
| 101 | Ukupni halogenirani ugljikovodici | kg /god | 1,53 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,52 | 0,00 | 0,00 | 0,51 | 0,00 | 2,05 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,51 | 0,00 |
| 102 | Lakohlapljivi klorirani ugljikovodici (LHKU) | kg /god | 0,12 | 0,01 | 0,00 | 0,08 | 0,00 | 0,66 | 0,00 | 0,00 | 66,33 | 0,00 | 0,79 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 66,42 | 0,00 |
| 103 | Ukupni ugljikovodici C10-C40 | kg /god | 219,30 | 1.935,09 | 38,38 | 841,23 | 20,00 | 4.684,25 | 1,67 | 85,04 | 28.085,47 | 42,45 | 4.903,55 | 1.935,09 | 123,42 | 1,67 | 28.926,70 | 62,45 |
| 104 | o-ksilen (kg/g) | kg /god | 0,00 | 0,59 | 0,00 | 0,83 | 0,00 | 2,60 | 0,00 | 0,00 | 0,11 | 0,00 | 2,60 | 0,59 | 0,00 | 0,00 | 0,94 | 0,00 |
| 105 | m-ksilen+p-ksilen | kg /god | 0,00 | 1,19 | 0,00 | 1,66 | 0,00 | 2,33 | 0,00 | 0,00 | 0,11 | 0,00 | 2,33 | 1,19 | 0,00 | 0,00 | 1,77 | 0,00 |
| 106 | m-ksilen | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 107 | Ksilen ukupni | kg /god | 0,00 | 1,04 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 10,88 | 0,00 | 0,00 | 0,07 | 0,00 | 10,88 | 1,04 | 0,00 | 0,00 | 0,08 | 0,00 |
| 108 | Etilbenzen | kg /god | 0,00 | 1,72 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,61 | 0,00 | 0,00 | 0,14 | 0,00 | 2,61 | 1,72 | 0,00 | 0,00 | 0,14 | 0,00 |
| 109 | Lakohlapljivi aromatski ugljikovodici (BTX) | kg /god | 0,15 | 0,00 | 0,00 | 0,66 | 0,00 | 47,77 | 0,00 | 0,00 | 11,53 | 0,02 | 47,92 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 12,19 | 0,02 |
| 110 | Ukupni aromatski ugljikovodici | kg /god | 0,00 | 2,22 | 0,00 | 15,29 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 2,22 | 0,00 | 0,00 | 15,29 | 0,00 |
| 111 | Fenoli ukupni | kg /god | 79,54 | 6,26 | 2,88 | 4,16 | 0,01 | 108,06 | 0,00 | 0,00 | 1.305,36 | 0,76 | 187,60 | 6,26 | 2,88 | 0,00 | 1.309,52 | 0,76 |
| 112 | Toluen | kg /god | 0,00 | 1,72 | 0,00 | 0,11 | 0,00 | 15,58 | 0,00 | 0,00 | 0,12 | 0,00 | 15,58 | 1,72 | 0,00 | 0,00 | 0,23 | 0,00 |
| 113 | Formalaldehid | kg /god | 0,00 | 0,00 | 192,13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 192,13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 114 | Oksitetraciklin hidroklorid | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,34 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1,34 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 115 | Detergenti, zbroj anionskih i neionskih | kg /god | 484,10 | 30,13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 11,23 | 0,00 | 0,01 | 1.971,39 | 0,00 | 495,32 | 30,13 | 0,01 | 0,00 | 1.971,39 | 0,00 |
| 116 | Detergenti neionski | kg /god | 729,90 | 175,48 | 208,32 | 4.131,86 | 0,00 | 361,19 | 0,00 | 2,54 | 8.316,33 | 4,88 | 1.091,09 | 175,48 | 210,86 | 0,00 | 12.448,19 | 4,88 |
| 117 | Detergenti kationski | kg /god | 0,00 | 0,12 | 0,00 | 65,83 | 0,00 | 31,26 | 0,00 | 0,00 | 551,21 | 0,02 | 31,26 | 0,12 | 0,00 | 0,00 | 617,04 | 0,02 |
| 118 | Detergenti anionski | kg /god | 195,76 | 2.463,87 | 151,45 | 7.881,38 | 129,93 | 592,36 | 0,45 | 8,48 | 12.528,45 | 15,68 | 788,12 | 2.463,87 | 159,93 | 0,45 | 20.409,83 | 145,61 |
| 119 | Teškohlapljive lipofilne tvari | t/god | 0,89 | 22,73 | 2,28 | 41,82 | 1,78 | 13,30 | 0,01 | 0,12 | 202,87 | 0,55 | 14,19 | 22,73 | 2,40 | 0,01 | 244,70 | 2,33 |
| 120 | Organoklorovi pesticidi ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,08 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,08 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 121 | Organofosforni pesticidi ukupni | kg /god | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

Stara opterećenja (napuštene lokacije visoko opterećene tehnološkim otpadom – »crne točke«) – tzv. »crne točke« su onečišćene lokacije nastale dugotrajnim neprimjerenim gospodarenjem proizvodnim (tehnološkim) otpadom koje predstavljaju opasnost za okoliš i ljudsko zdravlje. Prema podacima ENVI atlas okoliša u 2021. godini u Republici Hrvatskoj utvrđeno je 16 takvih lokacija. Sanirano je devet lokacija a za dvije lokacije sanacija je u pripremi. Podaci o vrstama, količinama, mjestu nastanka i načinu gospodarenja otpadom nisu potpuni ni pouzdani za sve lokacije crnih točaka. Od evidentiranih onečišćujućih tvari najviše su zastupljeni teški metali, zatim klorirani ugljikovodici, mineralna ulja i aromatski ugljikovodici (BTEX[49](BTEX – benzen, toluen, ksileni, spadaju u skupinu organskih hlapivih spojeva)) te azbestni otpad i fosfogips.

Tab. B.27 Osnovni podaci o crnim točkama (izvor: ENVI atlas okoliša 2021. godina)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | crne točke – lokacije | | | Napomena |
| ukupno | sanirano | nije sanirano |
| broj | | |
| Jadransko vodno područje | 12 | 7 | 5 | crveni mulj, šljaka, otpadni mazut, azbest |
| Teritorijalno more | – | – | – | – |
| Vodno područje rijeke Dunav | 4 | 2 | 2 |  |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 2 | 1 | 1 | zauljeni muljevi |
| Područje podsliva rijeke Save | 2 | 1 | 1 | fosfogips |
| Ukupno | 16 | 9 | 7 |  |

Eksploatacijska polja za vađenje mineralnih sirovina Prema ENVI atlas okoliša, u Republici Hrvatskoj je u 2021. godini registrirano 649 eksploatacijskih polja, što nije značajno povećanje u odnosu na 643 eksploatacijska polja kako je to bilo zabilježeno u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.

Tab. B.28 Pregled eksploatacijskih polja za vađenje mineralnih sirovina po vodnim područjima i područjima podslivova

|  |  |
| --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Broj eksploatacijskih polja |
| Jadransko vodno područje | 313 |
| Teritorijalno more | 2 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 334 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 109 |
| Područje podsliva rijeke Save | 225 |
| Ukupno | 649 |

Zasad nije definirana metodologija za procjenu emisija otpadnih voda s eksploatacijskih polja za vađenje mineralnih sirovina. Jasno je da skup onečišćujućih tvari koje se mogu očekivati u vodama na čijem se priljevnom području nalazi eksploatacijsko polje ovisi o vrsti sirovine koja se vadi.

1.2.4. Akvakultura i ribarstvo

Osnovni izvor podataka o akvakulturi je Ministarstvo poljoprivrede i prema dostavljenim podacima, a u odnosu na 2012. godinu, u razdoblju 2016. godina do 2018. godina:

– Premda se ukupna površina toplovodnih ribnjaka povećala za oko 25 % proizvodnja ribe je smanjena za oko 6,8 %

– Ukupna površina hladnovodnih ribnjaka je smanjena za 17 %, a proizvodnja za 66,6 %

– Ukupne površine pod marikulturom su povećane za oko 17,8 %, dok je proizvodnja povećana 2,15 puta, uz napomenu da prosječna godišnja proizvodnja za razdoblje 2016. do 2018. godine od 18.022 tone čini samo 43 % od maksimalno dozvoljene proizvodnje.

Tab. B.29 Osnovni podaci o akvakulturi prema podacima Ministarstva poljoprivrede

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. (podaci 2012. godina) | | | Razdoblje 2016. – 2018. | | |
| toplovodni | hladnovodni | marikultura | toplovodni | hladnovodni | marikultura |
| Broj lokacija | 31 | 20 | 331 | 29 | 21 | 389 |
| Površina (ha) | 11.049 | 7,13 | 509 | 13.855 | 5,91 | 600 |
| Proizvodnja (t/god) | 3.209 | 1.000 | 6.774 |  |  |  |
| Proizvodnja 2016. |  |  |  | 3.567 | 467 | 13.235 |
| Proizvodnja 2017. |  |  |  | 2.877 | 395 | 13.843 |
| Proizvodnja 2018. |  |  |  | 2.529 | 370 | 16.782 |
| Prosjek proizvodnje |  |  |  | 2.991 | 411 | 14.620 |
| Dozvoljena količina |  |  |  |  |  | 33.789 |

Budući da se u Republici Hrvatskoj još uvijek ne obavljaju sustavni monitoring voda koje se ispuštaju iz ribnjaka te da se ugovorom o zakupu ne određuju maksimalne dopuštene koncentracije tvari u otpadnim vodama koji bi mogli biti korišteni za procjenu utjecaja ribnjaka na fizikalno – kemijske i kemijske elemente koji prate ekološko stanje, te pokazatelje kemijskog stanja voda u procjeni opterećenja hranjivim tvarima se koriste faktori emisija. U odnosu na Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., te sukladno novijim i dopunjenim podacima iz dostupne literature, u Planu upravljanju vodnim područjima 2022. – 2027. se koristiti nešto umanjeni faktori emisija dušika i fosfora u vode[50](Literaturni podaci umanjeni za 25 %) u proizvodnji u toplovodnim i hladnovodnim ribnjacima.

Tab. B.30 Faktori emisija hranjivih tvari u akvakulturi[51](Pri procjeni opterećenja korišteni literaturni podaci:• Plan upravljanja riječnim slivom Neretve i Trebišnjice• Marc C.J.Verdegem: Nutrient discharge from aquaculture operations in function of system design and production environment, (Netherlands), Reviews in Aquaculture Volume 5, Issue 3, pages 158–171, September 2013, Article first published online: 24 March 2013. (Nelužbeni prijevod: Marc C.J.Verdegem: Ispuštanje hranjivih tvari iz pogona akvakulture u funkciji projektiranja sustava i proizvodnog okruženja, (Nizozemska), recenzije u akvakulturi, svezak 5, izdanje 3, str. 158 – 171, rujan 2013., članak prvi put objavljen na internetu: 24.3.2013.)• Serap Pulatsu, Ferit Rad, Gülten Köksal, Fikri Aydın, A. Çağlan Karasu Benli, Akasya Topçu: The impact of rainbow trout farm effluents on water quality of Karasu stream, (Turkey), Turkish Journal of Fisheries and Aquatic Sciences 4: 09-15 (2004), Full-text available from: Serap Pulatsü, July 29, 2014. (Neslužbeni prijevod: Serap Pulatsu, Ferit Rad, Gülten Koksal, Fikri Aydin, A. Çağlan Karasu Benli, Akasya Topçu: Utjecaj ispusta uzgajališta kalifornijske pastrve na kvalitetu vode u potoku Karasu (Turska), turski časopis za ribarske i vodene znanosti 4: 09 -15 (2004), Puni tekst dostupan od: Serap Pulatsü, 29.7.2014.)• Asbjorn Bergheim, Alexander Brinker: Effluent treatment for flow throuhg systems and European environmental regulations, (Norway,Germany), Aquacultural Engineering 27 (2003) 61/77, full-text available on authors profiles. (Neslužbeni prijevod: Asbjørn Bergheim, Alexander Brinker: Tretman efluenta za tok kroz sustave i europski okolišni propisi (Norveška, Njemačka), Akvakulturni Inženjering 27 (2003) 61/77, pun tekst dostupan na profilima autora.)• Yang Yu Feng, Li Chun Hou, Nie Xiang Ping, Tang Dan Ling, Chung Ik Kyo: Development of mariculture and its impacts in Chinese Coastal waters, (China), Reviews in Fish Biology and Fisheries, March 2004, Volume 14, Issue 1, pp 1-10, first online: 02 March 2005. (Neslužbeni prijevod: Yang Yu Feng, Li Chun Hou, Nie Xiang Ping, Tang Dan Ling, Chung Ik Kyo: Razvoj marikulture i njezini utjecaji u kineskim priobalnim vodama, (Kina), recenzije u biologiji riba i ribarstvu, ožujak 2004, svezak 14, izdanje 1; str. 1 – 10, prvi put objavljen na internetu: 2.3.2005.)• Mariusz Teodorowicz: Surface water quality and intensive fish culture, June 2013.• Koushik Roy, Jaroslav Vrba, Sadasivam J. Kaushik, Jan Mraz: Nutrient footprint and ecosystem services of carp production in European fishponds in contrast to EU crop and livestock sectors, May 2020)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Plan upravljanja vodnim područjima  2016. – 2021. | | Plan upravljanja vodnim područjima  2022. – 2027. | |
| N  kg / t proizvodnje | P  kg / t proizvodnje | N  kg / t proizvodnje | P  kg / t proizvodnje |
| Toplovodni | 75 | 10,5 | 56,3 | 7,9 |
| Hladnovnodni | 50 | 7 | 38,3 | 6,0 |
| Marikultura bijela riba | 72,9 | 10,3 | 54,7 | 7,7 |
| Marikultura tuna | 73,3 | 10,3 | 55,0 | 7,7 |
| Marikultura školjkaši | 2,39 | zanemarivo | 1,8 | zanemarivo |

S obzirom na nedostatak preciznih podataka, izračun opterećenja hranjivim tvarima iz slatkovodne akvakulture je procijenjen na osnovu površine ribnjaka prema topografskim podlogama, te podatka o prosječnoj godišnjoj proizvodnji ribe na razini Republike Hrvatske.

Za izračun opterećenja hranjivim tvarima (ukupni N i ukupni P) korišteni su dostupni podaci Ministarstva poljoprivrede – Uprave za ribarstvo za toplovodne i hladnovodne ribnjake s izdanim dozvolama za akvakulturu. Za navedene ribnjake dostavljeni su i podaci o površini pojedinih ribnjaka te ukupnoj proizvodnji ribe u za 2016., 2017. i 2018. godinu.

Tab. B.31 Procijenjena opterećenja hranjivim tvarima u slatkovodnoj akvakulturi

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / područje podsliva | Udio u registriranim  površinama ribnjaka | | Prosječna procijenjena  godišnja proizvodnja | | Opterećenje  prethodno plansko  razdoblje | | Opterećenje  novo plansko razdoblje | |
| toplovod. | hladnovod. | toplovod. | hladnovod. | N | P | N | P |
| % | | t/godišnje | | kg/godišnje | | kg/godišnje | |
| Podsliv rijeka Dunava i Drave | 31 % | 2 % | 930 | 7 | 70.097 | 9.820 | 52.627 | 7.389 |
| Podsliv rijeke Save | 69 % | 50 % | 2.061 | 207 | 165.146 | 23.298 | 123.962 | 17.524 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 100 % | 52 % | 2.991 | 214 | 235.243 | 33.118 | 176.590 | 24.913 |
| Jadransko vodno područje | 0 % | 48 % | 0 | 197 | 10.043 | 1.575 | 7.545 | 1.182 |
| Republika Hrvatska | 100 % | 100 % | 2.991 | 411 | 245.286 | 34.694 | 184.135 | 26.095 |

Prema podacima Ministarstva poljoprivrede, proizvodnja bijele ribe i tune organizirana je u plutajućim kavezima u moru, a proizvodnja školjkaša na pergolarima u posebno kontroliranim – zaštićenim područjima (osim u zaštićenim područjima prirode školjkaši se uzgajaju i u drugim područjima koja su prostornim planovima namijenjena za uzgoj školjkaša). U razdoblju 2016. do 2019.[52](Pri analizama razmatrana je i 2019. godina kako bi se podaci mogli usporediti s pokazateljima stanja prijelaznih i priobalnih voda.) uzgojeno je prosječno godišnje 11.611 tona bijele ribe, 2.768 tona tune i 922 tone školjkaša. Najviše uzgajališta locirano je u području priobalnih voda, pri čemu se najveća gustoća uzgajališta javlja u Malostonskom zaljevu (tj. u vodnom tijelu O313-MZ). U prijelaznim vodama značajnija proizvodnja javlja se jedino u estuariju rijeke Krke.

Tab. B.32 Faktori emisije i procijenjena opterećenja hranjivim tvarima u morskoj akvakulturi

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Vrsta proizvodnje | | | |
| Bijela riba | Tuna | Školjkaši | UKUPNO JVP |
| Prosječna godišnja proizvodnja (t) | 11.611 | 2.768 | 922 | – |
| prethodno  plansko razdoblje | Ukupni N (kg/t proizvodnje) | 72,9 | 73,3 | 2,39 | – |
| Ukupni P (kg/t proizvodnje) | 10,3 | 10,3 | – | – |
| Ukupni N (t/god) | 846.442 | 202.858 | 2.204 | 1.051.504 |
| Ukupni P (t/god) | 119.593 | 28.505 | – | 148.099 |
| novo plansko  razdoblje | Ukupni N (kg/t proizvodnje) | 54,7 | 55 | 1,8 | – |
| Ukupni P (kg/t proizvodnje) | 7,7 | 7,7 | – | – |
| Ukupni N (t/god) | 635.122 | 152.240 | 1.660 | 789.021 |
| Ukupni P (t/god) | 89.405 | 21.314 |  | 110.718 |

Napominje se da je Vlada Republike Hrvatske u studenom 2022. godine donijela Nacionalni plan razvoja akvakulture za razdoblje do 2027. (»Narodne novine«, broj 133/22.).

Prema Zakonu o slatkovodnom ribarstvu (»Narodne novine«, broj 63/19.) ribolovnim područjima upravljaju ovlaštenici ribolovnog prava. Popis ovlaštenika ribolovnog prava objavljen je na mrežnoj stranici Hrvatskog športskog ribolovnog saveza (http://ribolovni-savez.hr/kontakti/ovlastenici-ribolovnog-prava/). Stupanjem na snagu Zakona o slatkovodnom ribarstvu započela je revizija planova upravljanja ribolovnim područjima (ribolovne osnove – prema prethodno važećem zakonu). U postupku revizije plana upravljanja ribljim fondom ribolovne zone za koju je dodijeljeno ribolovno pravo ovlaštenicima ribolovnog prava, vodno gospodarstvo dostavlja Ocjenu usklađenosti (revizije) Plana upravljanja s planovima vodnoga gospodarstva. Do kraja 2021. godine usklađeno je 75 ribolovnih područja, a osnovni podaci o invazivnim vrstama, alohtonim vrstama, vrstama koje se poribljavaju, količinama za poribljavanje, količine dozvoljene ribe po ribiču, lovostaju, mamcima, korištenju kemijskih pripravaka ukoliko su bili dostupni (sadržani u dostavljenoj dokumentaciji) su pridruženi odgovarajućim vodnim tijelima.

Od 75 obrađenih ribolovnih područja invazivne vrste su zabilježene na 49, a alohtone vrste na čak 60 ribolovnih područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142220.jpg)

1.2.5. Poljoprivreda

Onečišćenje hranjivim tvarima – Procjena opterećenja poljoprivrednih površina provedena je za dušik i fosfor, određivanjem prostornog rasporeda dušika i fosfora iznijetog na poljoprivredne površine putem mineralnih i organskih gnojiva.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142229.jpg)

Analiza je provedena na temelju:

– prostornog rasporeda poljoprivrednih površina prema namjeni (uzgojnim kulturama), utvrđenog na temelju digitalnog ortofota nadopunjenog podacima iz ARKOD-a (službeni pregled korištenja poljoprivrednog zemljišta u Republici Hrvatskoj), podataka o zemljišnom pokrovu (CLC Hrvatska 2018), a za područja izvan ARKODA-a pomoću satelitskih snimaka Sentinel 2 i Google servisa

– podataka o broju farmi i njihovom prostornom smještaju te broju i vrsti stoke na njima, preuzetih iz baza podataka Hrvatske poljoprivredne agencije

– podataka o količini korištenih mineralnih gnojiva i aktivnih tvari iz mineralnih gnojiva iz domaće proizvodnje i uvoza

– dodatnih dostupnih podataka i informacija prikupljenih iz literature i razgovorom sa specijalistima znanstvenicima i poljoprivrednim stručnjacima na terenu, temeljem kojih su u postupak ugrađene regionalne specifičnosti u biljnoj i stočarskoj proizvodnji.

Razina korištenja poljoprivrednog zemljišta je niska. Od 2.503 milijuna ha poljoprivrednoga zemljišta koristi se 1.908 milijun ha ili približno 76 %. Oko 55 % korištenih poljoprivrednih površina se obrađuje (1.053.500 ha), a 45 % otpada na livade i pašnjake na kojima nema intenzivne primjene gnojiva. Intenzitet poljoprivredne proizvodnje, izražen udjelom korištenog, odnosno obradivog zemljišta u ukupnoj površini nekog područja, najveći je u sjevernim i istočnim dijelovima države, koji pripadaju vodnom području rijeke Dunav. Udjel korištenog i, osobito, obradivog zemljišta znatno je manji u gorskim i krškim predjelima države.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142315.jpg)

Sl. B.16 Prostorni raspored poljoprivrednog zemljišta po općinama (stanje 2017. godina)

Udio površina pod ekološkom poljoprivrednom proizvodnjom u ukupno korištenim poljoprivrednim površinama je oko 9 %. U strukturi biljne ekološke poljoprivredne proizvodnje dominiraju oranice, te livade i pašnjaci, odnosno kategorije na kojima se u konvencionalnoj poljoprivrednoj proizvodnji uobičajeno primjenjuju znatne količine agrokemikalija (mineralna gnojiva, pesticidi). Prostorno Osječko – baranjska i Ličko-senjska županija izdvajaju se najvećim površinama pod ekološkom proizvodnjom. Suprotno navedenom, u sjeverozapadnoj Hrvatskoj tri županije Krapinsko – zagorska, Varaždinska i Koprivničko – križevačka županija, te na krajnjem jugu Dubrovačko – neretvanska županija imale su u 2017. manje od 1.000 ha poljoprivrednih površina pod ekološkom proizvodnjom.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142434.jpg)

Sl. B.17 Prostorni raspored poljoprivrednog zemljišta po općinama (stanje 2017. godina)

U cjelini, na obradivim površinama prevladava uzgoj žitarica i kukuruza s udjelom od 29 % u korištenim površinama. Struktura poljoprivrednih površina se bitno razlikuje po hrvatskim regijama pa i po vodnim područjima. Na vodnom području rijeke Dunav dominiraju ratarske kulture, osobito kukuruz i žitarice. Na jadranskom vodnom području dominiraju drvenaste kulture – maslinici i vinogradi.

U 2017. godini ukupno je primijenjeno 164.633 t ukupnog dušika od čega 118.636 t mineralnog dušika i 45.997 t dušika iz organskih gnojiva. Na oranice je raspoređeno oko 40.794 t, na livade 4.338 t a na pašnjake oko 815 t organskog dušika. Procijenjena količinama utrošenog fosfora (P) u 2017. godini je 18.120 t iz mineralnih gnojiva te još 10.037 t iz organskih gnojiva.

Opterećenje poljoprivrednih površina organskim hranjivima vezano je uz stočarstvo tj. iznošenje stajskoga gnoja i u manjoj mjeri pašno držanje stoke. Količina organskih hranjiva koja dospijeva na poljoprivredne površine određena je iz podataka o stočnom fondu i pretpostavljenom faktoru emisije dušika i fosfora po vrstama i kategorijama životinja. Stočarsku proizvodnju u Republici Hrvatskoj karakterizira mali broj životinja po jedinici korištenog poljoprivrednog zemljišta (0,4 UGEC/ha) koje su raspršene na velikom broju farmi. U Hrvatskoj je 2017. godine bilo oko 712 tisuća uvjetnih grla stoke na 130 – ak tisuća farmi ili oko 5,5 uvjetno grlo po farmi. Najveći broj su male i vrlo male obiteljske farme (do 20 UG). Ima malo vrlo velikih farmi (preko 200 UG). Glavninu stočnoga fonda, izraženog brojem uvjetnih grla, čine goveda i svinje. S prosjekom od 23,8 kg dušika po hektaru korištenog poljoprivrednog zemljišta stočarska proizvodnja u Republici Hrvatskoj ne predstavlja značajni izvor opterećenja na vode. Izuzetak su područja s velikom koncentracijom stoke i u blizini velikih farmi na koje se češće i u većim količinama iznosi stajski gnoj. Bioplinska postrojenja koja koriste velike količine stajskog gnoja kao supstrata za svoj rad i smještene su u blizini velikih farmi, potencijalno doprinose smanjenju pritisaka na okolne poljoprivredne površine. Za organska hranjiva se podrazumijeva primjena na mjestu nastanka, tj. na lokalnim poljoprivrednim površinama, a kod raspodjele po kulturama poštuje se tradicionalna gnojidbena praksa.

Prostorna raspodjela mineralnog dušika modelirana je po kulturama, određivanjem prosječne potrošnje dušika za svaku kulturu i svaku županiju u kojoj se ta kultura uzgaja. U nedostatku pouzdanijih podataka, prosječna potrošnja dušika po kulturama ekspertno je procijenjena s obzirom na ostvareni prosječni prinos pojedinih kultura na državnoj razini i potom projicirana na razinu županija u skladu s pretpostavljenim intenzitetom gnojidbe po županijama. Izračun je pouzdaniji za žitarice i kukuruz, kao najzastupljenije kulture, pod kojima se nalazi 39 % korištenih poljoprivrednih površina i za koje su rađena određena terenska istraživanja ovisnosti prinosa o intenzitetu gnojidbe. Primjena fosfornih gnojiva računa se kao postotni iznos primjene dušičnih gnojiva. Ukupna količina fosfora (P2O5) iz mineralnih gnojiva procijenjena je na 35 % od primjene mineralnog dušika, dok je sadržaj fosfora u organskim gnojivima dobiven računskim putem.

Tako dobiven detaljni prostorni raspored primjene dušika i fosfora na poljoprivrednim površinama omogućuje detektiranje kritično opterećenih površina i vodnih tijela pod mogućim povećanim utjecajem tog opterećenja.

Tab. B.33 Primjena dušika (N) i fosfora (P)[53](Količina P = Količina P2O5 \*(62/142).) na korištenom poljoprivrednom zemljištu po županijama

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Županija | Korištena površina (ha) | Dušik (N) | | | | | | Fosfor (P) | | | | | |
| Mineralni | | Organski | | Ukupni | | Mineralni | | Organski | | Ukupni | |
| t | kg/ha | t | kg/ha | t | kg/ha | t | kg/ha | t | kg/ha | t | kg/ha |
| Bjelovarsko-bilogorska | 118.237 | 10.211 | 86 | 4.725 | 40 | 14.936 | 126 | 1.560 | 13 | 1031 | 9 | 2.591 | 22 |
| Brodsko-posavska | 90.438 | 8.349 | 92 | 2.830 | 31 | 11.179 | 124 | 1.275 | 14 | 618 | 7 | 1.893 | 21 |
| Dubrovačko-neretvanska | 42.120 | 1.357 | 32 | 174 | 4 | 1.531 | 36 | 207 | 5 | 38 | 1 | 245 | 6 |
| Grad Zagreb | 21.833 | 686 | 31 | 322 | 15 | 1.008 | 46 | 105 | 5 | 70 | 3 | 175 | 8 |
| Istarska | 71.980 | 3.578 | 50 | 1055 | 15 | 4.633 | 64 | 546 | 8 | 230 | 3 | 777 | 11 |
| Karlovačka | 78.477 | 2.681 | 34 | 1.328 | 17 | 4.009 | 51 | 409 | 5 | 290 | 4 | 699 | 9 |
| Koprivničko-križevačka | 86.757 | 7.840 | 90 | 4.211 | 49 | 12.051 | 139 | 1.197 | 14 | 919 | 11 | 2.116 | 24 |
| Krapinsko-zagorska | 41.993 | 2.446 | 58 | 1.348 | 32 | 3.794 | 90 | 374 | 9 | 294 | 7 | 668 | 16 |
| Ličko-senjska | 111.215 | 1.635 | 15 | 1.445 | 13 | 3.080 | 28 | 250 | 2 | 315 | 3 | 565 | 5 |
| Međimurska | 44.185 | 4.206 | 95 | 1.724 | 39 | 5.930 | 134 | 642 | 15 | 376 | 9 | 1.019 | 23 |
| Osječko-baranjska | 228.441 | 22.387 | 98 | 7.604 | 33 | 29.991 | 131 | 3.419 | 15 | 1659 | 7 | 5.079 | 22 |
| Požeško-slavonska | 61.174 | 5.176 | 85 | 1.174 | 19 | 6.350 | 104 | 791 | 13 | 256 | 4 | 1.047 | 17 |
| Primorsko-goranska | 52.291 | 514 | 10 | 498 | 10 | 1.012 | 19 | 78 | 2 | 109 | 2 | 187 | 4 |
| Sisačko-moslavačka | 150.074 | 6.726 | 45 | 2.871 | 19 | 9.597 | 64 | 1.027 | 7 | 626 | 4 | 1.654 | 11 |
| Splitsko-dalmatinska | 130.964 | 2.222 | 17 | 1219 | 9 | 3.441 | 26 | 339 | 3 | 266 | 2 | 605 | 5 |
| Šibensko-kninska | 106.620 | 1186 | 11 | 766 | 7 | 1.952 | 18 | 181 | 2 | 167 | 2 | 348 | 3 |
| Varaždinska | 53.937 | 4.152 | 77 | 2.155 | 40 | 6.307 | 117 | 634 | 12 | 470 | 9 | 1.104 | 20 |
| Virovitičko-podravska | 109.364 | 9.097 | 83 | 1.623 | 15 | 10.720 | 98 | 1.389 | 13 | 354 | 3 | 1.744 | 16 |
| Vukovarsko-srijemska | 148.162 | 15.210 | 103 | 3.808 | 26 | 19.018 | 128 | 2.323 | 16 | 831 | 6 | 3.154 | 21 |
| Zadarska | 147.204 | 1.832 | 12 | 1353 | 9 | 3.185 | 22 | 280 | 2 | 295 | 2 | 575 | 4 |
| Zagrebačka | 105.525 | 7.147 | 68 | 3.767 | 36 | 10.914 | 103 | 1092 | 10 | 822 | 8 | 1.914 | 18 |
| UKUPNO | 2.000.990 | 118.237 | 59 | 45.997 | 23 | 164.633 | 82 | 18.120 | 9 | 10.037 | 5 | 28.158 | 14 |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142598.jpg)

Sl. B.18 Prostorni raspored primjene mineralnog i organskog dušika (N) na korištenom poljoprivrednom zemljištu po općinama

Modelom je dobiven detaljni prostorni raspored primjene dušika i fosfora na poljoprivrednim površinama koji omogućuje detektiranje kritično opterećenih površina i vodnih tijela pod mogućim povećanim utjecajem tog opterećenja.

Osim intenziteta gnojidbe, na ispiranje dušika iz tla značajno utječu drugi uzgojni zahvati ali i okolišni čimbenici (hidrološke prilike, svojstva tla, faza razvitka usjeva, evapotranspiracija).

Ispiranje fosfora iz poljoprivrednih tala ne bi trebao biti problem od većeg značaja, s obzirom na relativno malu količinu fosfora koja se primjenjuje u gnojidbi. Znatniji gubici fosfora mogu se javiti na površinama koje su izložene djelovanju erozije.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142611.jpg)

Sl. B.19 Prostorni raspored ukupnog opterećenja po općinama preklopljen s lokacijama postaja monitoringa podzemnih voda (2017.)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142652.jpg)

Onečišćenje prioritetnim tvarima i specifičnim onečišćujućim tvarima – Izvor onečišćenja voda prioritetnim tvarima i specifičnim onečišćujućim tvarima iz poljoprivrede mogu biti poljoprivredne površine zbog prekomjernog i neodgovarajućeg tretiranja sredstvima za zaštitu bilja (pesticidi). Glavni putovi dospijeća pesticida u vode su raspršeni i točkasti izvori. U raspršene izvore pripadaju: hlapljenje (pare pesticida mogu biti strujom vjetra prenesene, a zatim kišom donesene na vodene površine), ispiranje sa površine (primjerice erozijom) ili kroz profil tla, ispiranje kroz drenažne cijevi te zanošenje (drift). Kontaminacija iz točkastih izvora uglavnom je vezana uz mjesta punjenja i pranja strojeva za aplikaciju, ispravnost strojeva te rukovanje ambalažom i ostacima pesticida.

Potrošnja pesticida u poljoprivredi izračunata je na osnovi podataka o količini pojedine aktivne tvari pesticida iz Fitosanitarnog informacijskog sustava (FIS) koji je u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede. Raspodjela ukupno primijenjene količine pojedinog pesticida po kulturama izvršena je na temelju podataka o njegovoj namjeni (kulturi/kulturama za koje je registriran) i propisanom doziranju, odnosno procijenjenom broju tretiranja pojedine kulture. Tako dobivena ukupna potrošnja po pojedinoj kulturi raspoređena je na županije proporcionalno udjelu površine pod kulturom u županiji u ukupnoj površini pod tom kulturom. Takva prostorna raspodjela je bila moguća, jer primjena pesticida nema značajnih odstupanja u odnosu na regionalne specifičnosti pa je prosječna potrošnja po kulturi ista u svim županijama u kojima se ta kultura uzgaja.

Analizom je obuhvaćeno 976.368 ha konvencionalne poljoprivredne proizvodnje, odnosno kulture kojima je bilo moguće dodijeliti odgovarajuću količinu a. t. pesticida. Od poljoprivrednih kultura u analizu su uključeni kukuruz, strne žitarice, duhan, šećerna repa, soja, suncokret, uljarice, vinova loza, voćnjaci, masline, krumpir, kupus i povrće. Prema podacima iz FIS-a ukupna potrošnja pesticida u 2017. je iznosila 1.511.612 kg a. t. Ako se isključi količina pesticida za ostale namjene (117.774 kg), prosječna dozacija na kulture je iznosila 1,43 kg aktivnih tvari pesticida po hektaru obradivog poljoprivrednog zemljišta.

Rezultati ukazuju na velike razlike u prosječnoj potrošnji aktivnih tvari po kulturama. Najveća potrošnja pesticida je na površinama pod vinogradima i voćnjacima s oko 10, odnosno 5,6 kg a.t. po hektaru, najvećim dijelom fungicida s visokim doziranjem koji se višekratno primjenjuju na istoj površini. Iznadprosječnu potrošnju pesticida po jedinici površine imaju i duhan, šećerna repa, krumpir i kupus. Najmanja potrošnja je na površinama pod žitaricama (0,38 kg a.t./ha) i kukuruzom (0,55 kg a.t./ha), gdje prevladava primjena herbicida u dozama koje su relativno manje od onih koje se primjenjuju kod ostalih kultura. Međutim ako se gleda udio ukupno tretiranih površina, onda su to površine pod kukuruzom (32 %) i žitaricama (25,3 %) usprkos maloj potrošnji pesticida po hektaru.

Tab. B.34 Ukupna i prosječna potrošnja pesticida po kulturama i skupinama pesticida[54](Raspodjela pesticida provedena je odvojeno po skupinama pesticida i kemijskoj pripadnosti unutar pojedine skupine. Analizom nisu obuhvaćeni pesticidi koji su korišteni u neznatnim količinama (manje od 2 % ukupno korištene količine).)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Herbicidi | | Fungicida | | Zoocidi | | Ukupno | | Ukupno tretirane površine | Udio kulture u ukupnoj potrošnji | Udio u ukupno tretiranim površinama površini |
| kg a.t. | kg a.t./ha | kg a.t. | kg a.t./ha | kg a.t. | kg a.t./ha | kg a.t. | kg a.t./ha | ha | (%) | (%) |
| Žitarice | 45.592 | 0,18 | 34.786 | 0,17 | 7.578 | 0,03 | 87.956 | 0,38 | 247.318 | 5,8 | 25,3 |
| Kukuruz | 165.726 | 0,53 | – | – | 5.483 | 0,2 | 171.209 | 0,55 | 312.750 | 11,3 | 32,0 |
| Duhan | 11.498 | 2,66 | 11.447 | 2,55 | 1.296 | 0,29 | 24.691 | 5,50 | 4.485 | 1,6 | 0,5 |
| Šećerna repa | 37.959 | 1,95 | 7.532 | 0,39 | 2.085 | 0,11 | 47.576 | 2,45 | 19.410 | 3,1 | 2,0 |
| Soja | 94.333 | 1,06 | – | – | – | – | 94.333 | 1,06 | 91.966 | 6,2 | 9,4 |
| Suncokret | 35.584 | 0,88 | 2.912 | 0,07 | 1.228 | 0,03 | 39.724 | 0,98 | 40.519 | 2,6 | 4,2 |
| Uljarice | 26.034 | 0,44 | 599 | 0,1 | 10.312 | 0,19 | 36.945 | 0,64 | 57.613 | 2,4 | 5,9 |
| Krumpir | 14.446 | 1,05 | 24.858 | 1,80 | 1.145 | 0,08 | 40.449 | 2,93 | 13.817 | 2,7 | 1,4 |
| Kupus | 7.289 | 1,38 | - | - | 794 | 0,15 | 8.083 | 1,53 | 5.277 | 0,5 | 0,5 |
| Vinogradi | 76.639 | 1,86 | 329.470 | 7,99 | 34.617 | 0,84 | 440.726 | 10,69 | 41.219 | 29,1 | 4,2 |
| Voćnjaci | 65.690 | 1,29 | 184.235 | 3,61 | 35.305 | 0,69 | 285.230 | 5,59 | 51.032 | 18,9 | 5,2 |
| Maslinici | 43.609 | 0,77 | 23.261 | 0,41 | 6.929 | 0,12 | 73.799 | 1,30 | 56.827 | 4,9 | 5,8 |
| Povrće | 7.091 | 0,21 | 23.484 | 0,69 | 12.617 | 0,37 | 43.192 | 1,27 | 34.142 | 2,9 | 3,5 |
| Ostale namjene | 36.259 | – | 78.772 | – | 3.010 | – | 117.774 | – |  | 7,8 | 0,1 |
| UKUPNO | 668.119 | – | 724.856 | – | 122.399 | – | 1.511.612 | – | 976.368 | – | – |
| Udio skupine (%) | 44,2 |  | 47,7 |  | 8,1 |  | 100 |  |  |  |  |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142745.jpg)

Sl. B.20 Karta potrošnje pesticida po županijama (stanje 2017. godina)

Interesantno je uočiti veliku razliku među vodnim područjima u odstupanju udjela pojedinog vodnog područja u ukupno obradivom zemljištu i udjela u ukupnoj potrošnji pesticida. Potrošnja pesticida je uskoj povezana s načinom korištenja poljoprivrednog zemljišta. Na vodnom području rijeke Dunav i na razini Republike Hrvatske nema izrazitih međusobnih odstupanja. S gledišta ukupno obradive površine, ističu se Osječko – baranjska, Vukovarsko-srijemska i Virovitičko – podravska županija koje čine 41,2 % ukupno analiziranih površina, ali u ukupnoj potrošnji pesticida sudjeluju s 28,03 %. Prosječna potrošnja pesticida po jedinici površine u tim županijama je ispod prosječne potrošnje od 1,43 kg/ha u Hrvatskoj.

Na jadranskom vodnom području je udio u potrošnji pesticida znatno veći od udjela u ukupnoj obradivoj površini i to zbog dominacije višegodišnjih nasada u strukturi proizvodnje, koja je osobito izražena u Istarskoj, Šibensko – kninskoj, Zadarskoj i Dubrovačko – neretvanskoj županiji iako imaju samo 5,12 % udjela u analiziranoj površini, ali im se potrošnja pesticida po ha kreće od 4,36 do 6,37 kg/ha, što je 3,0 – 4,5 puta više od prosječne dozacije.

Tab. B.35 Potrošnja pesticida u Republici Hrvatskoj

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Skupina pesticida | Količina utrošenih  aktivnih tvari (kg) | Udio  (%) |
| Herbicidi | 668.199 | 44 |
| Fungicidi | 724.856 | 48 |
| Zoocidi | 122.400 | 8 |
| UKUPNO | 1.515.455 | 100 |

Herbicidi uglavnom dominiraju u ratarskim kulturama. Primjenjuju se prije ili neposredno nakon nicanja poljoprivrednih usjeva pa gotovo u cijelosti dospijevaju u tlo gdje su podložni procesima razgradnje i ispiranja. U kukuruzu, hektarski najzastupljenijoj kulturi, udio herbicida iznosi čak 96,8 % iako je potrošnja u prosjeku iznosila 0,53 kg/ha. Po potrošni herbicida u ratarskoj kulturi još se ističu soja, šećerna repa i suncokret. U ukupnoj potrošnji herbicida prema kemijskom sastavu dominiraju kloroacetamidi, aminofosfonati, triazini i hormonski herbicidi koji zajedno čine 74,4 % ukupne potrošnje. S gledišta tretiranih površina izdvaja se sulfonilureja skupina herbicida ((radi se o modernim i vrlo potentnim herbicidima koji se primjenjuju u vrlo niskim dozama) kojima je tretirano 28 % ukupno tretiranih površina, mada čine tek 1,53 % ukupne potrošnje herbicida.

Za razliku od herbicida, fungicidi se uglavnom primjenjuju u punoj vegetaciji poljoprivrednih usjeva, što znači da većina utrošene količine fungicida ostaje na nadzemnoj masi tretiranog usjeva. Analiza potrošnje fungicida je pokazala da prema kemijskim skupinama dominiraju anorganski fungicidi (bakar, sumpor) i ditiokarbamati. Oni zajedno čine 72,2 % ukupne potrošnje fungicida. Primjenjuju se u višegodišnjim nasadima (vinogradima i voćnjacima). Skupina triazola predstavlja također značajnu skupinu pesticida, osobito s gledišta udjela (41,88 %) u ukupno tretiranoj površini. Oni se najviše koriste u strnim žitaricama.

Zoocidi u ukupnoj potrošnji pesticida sudjeluju s vrlo malim udjelom (8 %). Međutim, s gledišta ukupno tretiranih površina (527.939 ha), a zbog relativno niskih doza primjene, udjel i značaj ove skupine je znatno veći. Slično kao i kod fungicida, potrošnja zoocida je najveća (63 %) u vinogradima i voćnjacima. Po potrošnji u vinogradima i voćnjacima ističe se skupina mineralnih ulja. Ostali zoocidi često korišteni u voćnjacima i vinogradima su bili piretroidi, organofosforni insekticidi i neonikotinoidi.

Tab. B.36 Potrošnja i udjel pet najviše korištenih aktivnih tvari herbicida, fungicida i zoocida u 2017.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupina pesticida | Herbicidi | Fungicidi | Insekticidi |
| 1 | glifosat | sumpor | mineralna ulja |
| 2 | S-metolaklor | mankozeb | klorpirifos |
| 3 | terbutilazin | bakar (oksiklorid) | dimeotoat |
| 4 | bentazon | folpet | acetamiprid |
| 5 | dikamba | bakar (hidroksid) | tiametoksam |
| Ukupna potrošnja (kg) | 449 796 | 504 635 | 101 902,5 |
| Udio u ukupnoj potrošnji (%) | 63,7 | 69,6 | 83,25 |
| Ukupno tretirane površine (ha) | 366 112 | 216 015 | 225 494 |
| Udio u tretiranim. površinama (%) | 25,5 | 20,0 | 39 |

Detaljni prostorni raspored primjene pojedinih aktivnih tvari pesticida na poljoprivrednim površinama omogućuje detektiranje kritično opterećenih površina i vodnih tijela pod mogućim povećanim utjecajem tog opterećenja. Za provedbu praćenja pesticida u vodama potrebno je pored potrošnje aktivnih tvari pesticida uzeti u obzir i fizikalno – kemijska svojstva tih aktivnih tvari.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142920.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/142971.jpg)

Sl. B.21 Ukupna potrošnja pesticida u kulturama po općinama s dinamikom primjene i udjelom pojedine skupine pesticida u 2017. godini

Navodnjavanje – Prema podacima Hrvatskih voda o količinama zahvaćenih voda, za potrebe navodnjavanja u 2019. godini zahvaćeno je 1,760 milijuna m3 vode od čega oko 68 % površinskih voda.

Tab. B.37 Količine zahvaćene vode za navodnjavanje u 2019. godini

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv |  | Količina zahvaćene vode u 2019. godini (m3) |
| Podsliv rijeke Save | podzemne | 49.584 |
| površinske | 308.692 |
| ukupno | 358.276 |
| Podsliv rijeke Drave i Dunava | podzemne | 157.311 |
| površinske | 737.386 |
| ukupno | 894.697 |
| Vodno područje rijeke Dunav | podzemne | 206.895 |
| površinske | 1.046.078 |
| ukupno | 1.252.973 |
| Jadransko vodno područje | podzemne | 348.868 |
| površinske | 163.264 |
| ukupno | 512.132 |
| HRVATSKA | podzemne | 555.763 |
| površinske | 1.209.342 |
| UKUPNO |  | 1.765.105 |

Najveće količine, oko 50 % ukupno zahvaćenih količina se koriste za navodnjavanje poljoprivrednih površina na Području podslivova rijeka Drave i Dunava.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/143087.jpg)

Sl. B.22 Kartografski iskaz pogodnih površina za navodnjavanje u odnosu na bonitetnu vrijednost i način
 korištenja poljoprivrednog zemljišta (izvor: NAPNAV 2005. godina)

Raspršeno zahvaćanje i korištenje voda – Veliki broj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koristi vlastite zahvate vode za navodnjavanje i uzgoj stoke. Za sva gospodarstva koja ne obavljaju mjerenja zahvaćenih količina, količine se procjenjuju prema poljoprivrednoj površini i pretpostavljenoj potrošnji vode po jedinici površine od 2.000 m3/godišnje/ha pošto je uglavnom riječ o navodnjavanju povrća na parcelama veličine oko 0,5 ha. U 2014. i 2015. godini intenzivno se radi na registriranju vlastitih vodozahvata koje koriste obiteljska poljoprivredna gospodarstva za navodnjavanje. Trenutačno je identificirano oko 4.000 takvih korisnika, a procjenjuje se da bi ih moglo biti najviše do 10.000.

Tab. B.38 Procjena zahvaćenih količina vode na nekontroliranim zahvatima po namjenama (stanje 2012. godina)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Namjena | Količina vode (milijuna m3/god) | |
| način procjene | Republika Hrvatska |
| Opskrba stanovništva izvan sustava javne vodoopskrbe | stanovnici koji nisu priključeni na sustave javne vodoopskrbe i potrošnjom od oko 40m3/st./godišnje (4.284.889\*0,16\*40) | 27,5 |
| Voda za navodnjavanje | gospodarstva s individualnim rješenjima navodnjavanja na poljoprivrednoj površini od oko 0,5 ha i potrošnjom od 2.000 m3/godišnje/ha (10.000 \*0,5 \* 2.000) | 10,0 |
| Voda za uzgoj stoke | 50 % uvjetnih grla s potrošnjom od 36,5 m3/ug/godišnje, odnosno (740.000\*0,5\*36,5) | 13,5 |
| Slatkovodna akvakultura | ne može se procijeniti | - |
| UKUPNO |  | 51,0 |

Na osnovi navedenog može se zaključiti da nije riječ o značajnim količinama nekontrolirano zahvaćenih voda koje mogu ugroziti ukupnu bilancu (raspoloživost) voda. Međutim, pošto se, osobito kada je riječ o navodnjavanju, uglavnom radi o ograničenim područjima na kojima je individualno zahvaćanje voda redovita praksa, moguće je da ovakvo zahvaćanje može imati značajan utjecaj kako na raspoloživost tako i na stanje voda lokalno. Pretpostavlja se da će opterećenje nekontroliranim/raspršenim zahvaćanjem voda za potrebe navodnjavanje rasti, zbog posljedica klimatskih promjena osobito na jadranskom vodnom području.

Hidrotehničke melioracije – Republika Hrvatska još nije u potpunosti iskoristila svoje komparativne prednosti za razvoj poljoprivrede što je, između ostalog i posljedica povijesnih okolnosti. Usprkos tome, poljoprivreda je važna gospodarska grana, ne samo zbog vrijednosti svoje proizvodnje, već zbog utjecaja na sigurnu opskrbu hranom, ranjive skupine stanovništva i radna mjesta koja stvara.

Poljoprivredna proizvodnja je izrazito ranjiva na klimatske prilike i klimatsku varijabilnost pa neuređeni vodni režim na poljoprivrednim površinama predstavlja trajni uzrok niskih uroda i velikih šteta u poljoprivredi. Dio postojećih melioracijskih sustava nije u dobrom stanju, što je posljedica velike usitnjenosti privatnih posjeda, pitanja korištenja državnog poljoprivrednog zemljišta i problema u održavanju zbog nedostatka novčanih sredstava. Prevladavaju štete od suša, koje su česte (javljaju se svakih tri do pet godina) i smanjuju urod za 20 – 70 %. Istovremeno, infrastruktura za navodnjavanje je nerazvijena i prevladavaju individualni, nekontrolirani, raspršeni i neracionalni načini korištenja vode u poljoprivredi.

Strategijom poljoprivrede i ribarstva Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 89/02.) predviđeno je obnavljanje i proširenje osnovne i detaljne odvodnje i pokretanje projekata za navodnjavanje poljoprivrednih površina. Potreba za odvodnjom suvišnih voda detektirana je na oko 1,9 milijuna hektara, a potencijal za navodnjavanje na oko 680 tisuća hektara. Dodatno opravdanje za takve zahvate proizlazi iz očekivanih klimatskih promjena, osobito u odnosu na ekstremne klimatske pojave: češće i intenzivnije kišne epizode i češća i dugotrajnija sušna razdoblja. U Programu ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020. prepoznata je potreba za unaprjeđenjem učinkovitosti korištenja vode u poljoprivredi i prilagodbom klimatskim promjenama.

1.2.6. Šumarstvo

Izvor onečišćenja voda prioritetnim tvarima i specifičnim onečišćujućim tvarima iz šumarstva mogu biti šumske površine zbog prekomjernog i neodgovarajućeg tretiranja sredstvima za zaštitu bilja (pesticidi), a sve u svrhu zdravstvene zaštite šumama. Štetni čimbenici koji utječu na zdravstveno stanje šuma dijele se na biotske i abiotske. U biotske čimbenike spadaju biljne bolesti, kukci, korov, glodavci, biljni nametnici i divljač. Najznačajnija biljna bolesti je hrastova pepelnica. Zahvaćena šumska područja tretiraju se fungicidima. Najznačajniji štetni kukci kontinentalnih hrastovih šuma su mrazovci, hrastova osa listarica i gubar, te hrastov četnjak i hrastova mrežasta stjenica. Najznačajniji štetni kukac krških šuma je borov četnjak. Šumska područja zahvaćena ovim štetnim kukcima tretiraju se zoocidima. Za suzbijanje drvenastih i zeljastih korova prilikom pripreme staništa i njegu podmlatka, te za tretiranje panjeva koriste se herbicidi. Abiotički čimbenici su pod jakim utjecajem klimatskih promjena, a u njih se ubrajaju mraz, vjetrolomi, vjetroizvale, snjegolomi, suša i antropogeni utjecaji.

Metodologija izračuna unosa opterećenja pesticidima temelji se na podacima o količini utrošenih aktivnih tvari pesticida po mjesecima za period 2016. do 2019. godine. Raspodjela ukupno primijenjene količine pojedinog pesticida po vrsti bilja izvršena je na temelju podataka o njegovoj namjeni za koje je registriran, propisanom doziranju te vrsti i obuhvatu tretirane površine. Podaci su dobiveni od Hrvatskih šuma, Službe za ekologiju.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/143320.jpg)

Sl. B.23 Tretirane površine u šumarstvu u razdoblju 2016. – 2019.

Zoocidi u ukupnoj potrošnji pesticida sudjeluju s vrlo malim udjelom svega 2 % (bez bioloških insekticida). Međutim, s gledišta ukupno tretiranih površina, a zbog relativno niskih doza primjene, udjel i značaj ove skupine je znatno veći. Od zoocida koristi se insekticid piretrin te rodenticidi cink fosfid i difenacum (samo u 2016. godini). Primjenjuju se tokom čitave godine. Od herbicida se koristi glifosat, a površine se tretiraju tokom travnja – svibnja, te kolovoza – rujna. Udio herbicida u tretiranim šumskim površinama je najmanji, međutim udio u ukupnoj potrošnji pesticida je najveći. Od fungicida koriste se sredstva koja sadrže aktivne tvari ciprokonazol, propikonazol i azoksistrobin. Šumske površine tretiraju se od svibnja do srpnja.

Tab. B.39 Potrošnja pesticida u šumarstvu

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina pesticida | Količina utrošenih  aktivnih tvari 2016. (kg) | Količina utrošenih  aktivnih tvari 2017. (kg) | Količina utrošenih  aktivnih tvari 2018. (kg) | Količina utrošenih  aktivnih tvari 2019. (kg) | Udio  (%) |
| Herbicidi | 10.551 | 6.377 | 5.851 | 14.045 | 81 |
| Fungicidi | 1.836 | 2.122 | 2.079 | 1.634 | 17 |
| Zoocidi\* | 57 | 193 | 326 | 235 | 2 |
| UKUPNO | 12.444 | 8.692 | 8.256 | 15.914 | 100 |
| \* nisu uključeni biološki insekticidi | | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/143419.jpg)

1.2.7. Transport

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/143430.jpg)

1.2.7.1. Plovidba

Smanjenje utjecaja plovidbe na stanje voda i mora regulirano je:

– Zakonom o plovidbi i lukama unutarnjih voda (»Narodne novine«, broj 144/21., Glava III Zaštita od onečišćenja s objekata unutarnje plovidbe)

– Pomorskim zakonikom (Glava I.a Zaštita od onečišćenja s pomorskih objekata) i

– Pravilnikom o uvjetima i načinu održavanja reda u lukama i na ostalim dijelovima unutarnjih morskih voda i teritorijalnog mora Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 72/21.)

Plovidba unutarnjim plovnim putovima se obavlja isključivo na vodnom području rijeke Dunav. Danas se na unutarnjim vodama ostvaruje manje od 1 % ukupnog prijevoza roba u Republici Hrvatskoj, usprkos prirodnim predispozicijama i činjenici da se radi o najisplativijem i sigurnom načinu prijevoza. Hrvatska mreža unutarnjih vodnih putova predstavlja značajan, ali potpuno neiskorišten resurs. Ukupna duljina unutarnjih vodnih putova iznosi 1.016,8 km, od čega je 601,2 km integrirano u europsku mrežu unutarnjih vodnih putova međunarodne važnosti. Republika Hrvatska želi iskoristiti prilike za poboljšanje prometa na unutarnjim vodnim putovima koje proizlaze iz njihovog povoljnog zemljopisnog položaja u srcu Europe i članstva u Europskoj uniji. Strategijom prometnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje od 2014. do 2030. godine (»Narodne novine«, broj 131/14.) predviđeno je potpuno funkcionalno integriranje prometa hrvatskim unutarnjim vodnim putovima u TEN-T multimodalne koridore, što podrazumijeva unaprjeđenje vodnog puta na Savi i Dravi, razvoj luka Vukovar i Slavonski Brod, Osijek i Sisak i izgradnju višenamjenskog kanala Dunav – Sava. Načelno, opterećenje voda uslijed plovidbe unutarnjim plovnim putovima je vezano uz:

– onečišćenje otpadom sa plovila (kruti otpad, kaljužne vode, zamuljene vode iz strojarnice i motora, vode od pranja tovarnog prostora i slično) i

– morfološke promjene koje su posljedica revitalizacije/održavanja vodnih putova.

Pomorstvo oduvijek ima važnu ulogu u gospodarskom, trgovinskom i društvenom razvoju Republike Hrvatske. Hrvatske morske luke integrirane su u sveobuhvatnu mrežu europskih prometnih koridora, što predstavlja razvojni potencijal koji omogućuje uključivanje u trgovinske tokove na europskom i svjetskom tržištu, kao i transformaciju lučkih sustava u suvremene logističke i distribucijske centre. 2012. godine u hrvatskim se lukama pretovarilo oko 19 milijuna tona tereta i kroz njih prešlo oko 28 milijuna putnika.

Republika Hrvatska aktivno provodi mjere zaštite okoliša koje se odnose na smanjenje štetnih utjecaja iz pomorskog prometa čime aktivno štiti morski okoliš i pri tome surađuje s državama u regiji, te sudjeluje u radu regionalnih i svjetskih međunarodnih organizacija. U okviru međunarodne suradnje sudjeluje u donošenju zajedničkih planova hitnog djelovanja u slučajevima nezgoda koje uzrokuju onečišćenja morskog okoliša, a potpisnica je i brojnih konvencija iz područja zaštite morskog okoliša od onečišćenja s pomorskih objekata, koje su implementirane u nacionalno zakonodavstvo a čijom se primjenom doprinosi očuvanju Jadranskog mora.

Tab. B.40 Kretanje putnika i robe u pomorskom i obalnom prijevozu i morskim lukama[55](Izvor: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 2004. | | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| Prevezeni putnici (000) | 10.908 | 11.440 | | 12.079 | 12.723 | 12.861 | 12.550 | 12.506 | 12.926 | 12.474 |
| Putničke milje (106) | 234 | 233 | | 245 | 265 | 265 | 263 | 266 | 315 | 325 |
| Promet putnika u lukama (000)\* | 22.610 | | 23.419 | 24.535 | 26.296 | 28.282 | 28.257 | 27.565 | 28.292 | 28.095 |
| Prevezena roba (000 t) | 31.226 | | 29.975 | 31.423 | 32.420 | 30.768 | 31.371 | 31.948 | 30.348 | 25.636 |
| Tonske milje (106) | 72.605 | | 68.069 | 73.971 | 74.230 | 77.199 | 74.160 | 87.878 | 83.929 | 67.861 |
| Promet robe u lukama (000 t) | 25.246 | | 26.201 | 26.326 | 30.097 | 29.223 | 23.377 | 24.329 | 21.862 | 18.972 |
|  | 2013. | | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |  |  |
| Prevezeni putnici (000) | 12.770 | | 13.029 | 13.082 | 13.525 | 14.315 | 14.821 | 15.142 |  |  |
| Putničke milje (106) | 331 | | 335 | 337 | 352 | 379 | 391 | 472 |  |  |
| Promet putnika u lukama (000) | 28.791 | | 24.711 | 28.513 | 30.983 | 32.523 | 33.974 | 35.576 |  |  |
| Prevezena roba (000 t) | 24.744 | | 20.335 | 21.376 | 20.951 | 19.579 | 19.435 | 18.296 |  |  |
| Tonske milje (106) | 68.727 | | 58.158 | 65.995 | 61.071 | 58.419 | 57.589 | 55.042 |  |  |
| Promet robe u lukama (000 t) | 19.366 | | 18.603 | 18.930 | 18.551 | 20.798 | 21.573 | 20.580 |  |  |
| \* Podaci do 2010. godine sadržavaju iskrcaj i ponovni ukrcaj putnika na brodovima za kružna putovanja koji su na izletu, a od 2011. podaci sadržavaju samo njihov iskrcaj. | | | | | | | | | | |

Na tržištu Europske unije na jadranske luke otpada samo 3 % ukupnoga tereta, što govori o velikom potencijalu svih jadranskih luka koje su povoljno smještene i omogućuju skraćivanje putovanja prema Aziji, Australiji i Oceaniji od pet do osam dana ili minimalno 2.000 km u usporedbi s lukama sjeverne Europe. Najveći tržišni potencijal za pretovar tereta imaju luke Rijeka i Ploče, te Split. Prema Strategiji prometnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje od 2014. do 2030. godine (»Narodne novine«, broj 131/14.), glavni prioriteti u sektoru pomorstva usredotočeni su na specijalizaciju morskih luka, unaprjeđenje pristupa lukama i njihovo povezivanje s drugim prijevoznim sredstvima kako bi se potaknuo razvoj intermodalnog prometa.

Onečišćenje s plovila

Unutarnja plovidba – Opterećenje voda neposrednom plovidbom i onečišćenje otpadom sa plovila nastaju tijekom rada plovila, a tu se, sa stajališta opterećenja voda, posebno mogu istaknuti sljedeće ugroze: kaljužna voda, uljni otpad, kanalizacijski otpad (»crna voda«), operativni otpad i zamašćena balastna voda.

Zakonom o plovidbi i lukama unutarnjih voda (»Narodne novine«, broj 144/21.) člankom 32. stavkom 1. propisano je sljedeće: »Zabranjeno je s objekta unutarnje plovidbe izbacivati, izlijevati ili ispuštati otpad, predmete, tvari, bilo koji oblik štetnih i opasnih tvari, ulja i zauljene vode ili smjesu takvog otpada s vodom koje mogu predstavljati smetnje ili opasnost za sigurnost plovidbe«. Nadalje, ovim zakonom propisano je postupanje u slučaju iznimnog događaja koji ugrožava sigurnost plovila ili plovidbe, putnika i drugih osoba, ili prijeti oštećenju stvari na plovilu, ili ako se primijeti onečišćenje uljem ili drugim opasnim tvarima.

Tijela nadležna za inspekcijski nadzor nad provođenjem Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda i propisa iz područja sigurnosti plovidbe na unutarnjim vodama i zaštite voda od onečišćenja sa plovila donesenih na temelju tog zakona obavljaju inspektori sigurnosti plovidbe nadležnog ministarstva i lučkih kapetanija.

Svako plovilo pojedinačno posjeduje knjigu o otpadu u koju se upisuje sav otpad nastao na plovilu, te se isto ovjerava od strane pravnih osoba ovlaštenih za prikupljanje otpada prilikom preuzimanja otpada s plovila.

Kao relevantne onečišćujuće tvari od prometa na unutarnjim i priobalnim vodnim putovima obrađeni su poliaromatski ugljikovodici iz zaštitnih premaza i balastnih voda te organsko onečišćenje i hranjive tvari iz sanitarnih otpadnih voda. Na raspolaganju su podaci o obujmu prometa (broju tonskih kilometara na unutarnjim vodnim putovima te broju tonskih milja na priobalnim vodnim putovima), koji su u 2018. godini iznosili 678 \*106 tkm (što je nešto manje od 772\*106 tkm[56](Podaci Državnog zavoda za statistiku) zabilježenim u prethodnom planu) za unutarnje vodne putove.

Tab. B.41 Promet u lukama na unutarnjim plovnim putovima i prijevoz robe na unutarnjim plovnim putovima

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GOD | Vukovar | | | Batina | | Aljmaš | | Ilok | | Osijek | | | Slavonski Brod | | Sisak | | Plitvička jezera | Krka | Ukupno po godinama | | |
| broj pristajanja | broj putnika | teret (t) | broj pristajanja | broj putnika | broj pristajanja | broj putnika | broj pristajanja | broj putnika | broj pristajanja | broj putnika | teret (t) | broj putnika | teret (t) | broj putnika | teret (t) | broj putnika | broj putnika | broj pristajanja | broj putnika | teret (t) |
| 2016. | 224 | 27.122 | 332.941 | 41 | 4.710 | 0 | 0 | 31 | 4.168 | 34 | 4.180 | 221.296 | 194 | 197.812 | 2.679 | 93.788 | 1.450.000 | 0 | 330 | 1.493.053 | 845.837 |
| 2017. | 205 | 27.162 | 319.467 | 33 | 4.734 | 4 | 557 | 37 | 5.326 | 55 | 6.408 | 142.704 | 204 | 116.824 | 3.775 | 60.427 | 1.677.324 | 0 | 334 | 1.725.490 | 639.422 |
| 2018. | 231 | 31.972 | 418.708 | 32 | 4.285 | 28 | 4.175 | 40 | 6.079 | 36 | 4.874 | 225.471 | 259 | 131.175 | 2.860 | 65.704 | 1.786.159 | 64.214 | 367 | 1.904.877 | 841.058 |
| 2019. | 351 | 49.114 | 483.929 | 49 | 7.122 | 86 | 12.650 | 71 | 11.327 | 31 | 3.281 | 157.944 | 361 | 198.997 | 368 | 66.898 | 1.510.315 | 45.663 | 588 | 1.640.173 | 907.818 |
| 2020. | 14 | 1.277 | 557.534 | 9 | 974 | 0 | 0 | 1 | 83 | 0 | 7.670 | 222.027 | 0 | 138.046 | 1.917 | 55.425 | 445.841 | 13.223 | 24 | 470.985 | 973.032 |
| 2021. | 125 | 11.349 | 446.449 | 16 | 1.350 | 28 | 3.302 | 26 | 1.753 | 1 | 22.474 | 327.010 | 0 | 191.675 | 153 | 28.500 | 804.800 | 34.961 | 196 | 880.142 | 993.634 |
| UKUPNO | 1.150 | 147.996 | 2.559.028 | 180 | 23.175 | 146 | 20.684 | 206 | 28.736 | 157 | 48.887 | 1.296.452 | 1.018 | 974.529 | 11.752 | 370.742 | 7.674.439 | 158.061 | 1.839 | 8.114.720 | 5.200.801 |
| 2017.-2019. | 787 | 108.248 | 1.222.104 | 114 | 16.141 | 118 | 17.382 | 148 | 22.732 | 122 | 14.563 | 526.119 | 824 | 446.996 | 7.003 | 193.029 | 4.973.798 | 109.877 | 1.289 | 5.270.540 | 2.388.298 |
| Izvor: Podaci Ministarstva mora, prometa i infrastrukture | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. |
| Ukupno | tone | tisuće | 6.928 | 5.184 | 5.934 | 5.823 | 5.377 | 6.642 | 6.409 | 6.221 | 5.182 |
| tonski kilometri | milijuni | 941 | 692 | 772 | 771 | 716 | 879 | 836 | 813 | 678 |
| Unutarnji | tone | tisuće | 145 | 91 | 50 | 42 | 51 | 51 | 96 | 58 | 72 |
| tonski kilometri | milijuni | 29 | 19 | 11 | 9 | 11 | 11 | 22 | 13 | 16 |
| Međunarodni | tone | tisuće | 370 | 411 | 596 | 535 | 441 | 515 | 581 | 517 | 519 |
| tonski kilometri | milijuni | 27 | 27 | 31 | 38 | 30 | 29 | 24 | 21 | 28 |
| Tranzit | tone | tisuće | 6.413 | 4.682 | 5.288 | 5.246 | 4.886 | 6.076 | 5.732 | 5.647 | 4.590 |
| tonski kilometri | milijuni | 885 | 646 | 730 | 724 | 674 | 838 | 791 | 779 | 633 |
| Izvor: Podaci Državnog zavoda za statistiku | | | | | | | | | | | |

Sprječavanje onečišćenja mora s brodova – Republika Hrvatska ugovorna je stranka Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja mora s brodova (MARPOL 73/78 Konvencija) koja predviđa opću zabranu ispuštanja s brodova u more odnosno sukladno prilozima uređuje i uvjete u skladu s kojima određene vrste otpada mogu biti ispuštene u morski okoliš te propisuje osiguravanje primjerenih uređaja u lukama. Nastavno:

– Pomorskim zakonikom:

• propisan je način zaštite morskog okoliša i zraka od onečišćenja s pomorskih objekata

• propisana je zabrana ispuštanja i odbacivanja krutog i tekućeg otpada, zauljenih voda, fekalija, ostatka tereta kao i svih drugih tvari koje onečišćuju more, zrak ili obalu s pomorskog objekta

• propisano je kako plovni i plutajući objekti mogu prazniti spremišta krutog i tekućeg otpada, zauljenih voda, fekalija i ostatka tereta s broda, kao i svih drugih tvari koje onečišćuju more i obalu samo na mjestima u luci ili izvan nje gdje postoje uređaji za prihvat ovih tvari

• propisano je kako su lučke uprave i koncesionari luka posebne namjene dužni osigurati opremanje luke odgovarajućom opremom i uređajima za rukovanje i prihvat krutog i tekućeg otpada, ostatka tereta s plovnih objekata, zauljenih voda i fekalija i

• propisana je obveza zrakoplovima prilikom preleta gospodarskog pojasa Republike Hrvatske poštivanje općeprihvaćenih međunarodnih propisa i hrvatskih propisa o zaštiti od onečišćenja mora iz zraka ili zrakom.

– Uredbom o uvjetima kojima moraju udovoljavati luke (»Narodne novine«, broj 110/04.) kao otpad s plovnih objekata definiran je kao sav otpad uključujući fekalije, te ostatke koji nastaju za vrijeme korištenja broda i na koje se odnose Dodaci I., IV. i V. MARPOL konvencije, osim ostatka tereta a:

• Člankom 3.:

■ propisuje se da luka između ostalog mora imati prihvatna postrojenja sposobna za prihvat vrste i količina tekućeg i krutog otpada i ostatka tereta, obzirom na vrstu i veličinu plovnih objekata koji uobičajeno koriste luku , te s obzirom na veličinu i zemljopisni položaj luke, a na način koji ne uzrokuje nepotrebno kašnjenje plovnih objekata

• Dodatkom 1:

■ propisuje se obveza objave na oglasnoj ploči plana lokacija prihvatnih postrojenja s opisom vrste otpada i ostatka tereta s brodova koji se mogu prihvatiti, te upute o načinu upotrebe prihvatnih postrojenja, liste ponuđenih operatera usluga, opisa procedure za iskrcaj te procedura za izvješćivanje.

– Pravilnikom o uvjetima i načinu održavanja rada u lukama i na ostalim dijelovima unutarnjih morskih voda i teritorijalnog mora Republike Hrvatske propisani su približni uvjeti i način održavanja reda uključujući i odredbe koje se odnose na prijavljivanje i prihvat otpada s plovnih objekata i ostatka tereta uz napomenu kako je 2019. godine stupila na snagu Direktiva (EU) 2019/883 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, izmjeni Direktive 2010/65/EU i stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ (Tekst značajan za EGP), (SL L 151, 7. 6. 2019.), koja je implementirana u ovaj Pravilnik

– Pravilnikom o upravljanju i nadzoru balastnih voda (»Narodne novine«, broj 128/12.) utvrđuju se načela, te postupci upravljanja i nadzor brodskih balastnih voda i taloga na brodovima, dok plove unutarnjim morskim vodama, teritorijalnim morem i zaštićenim ekološko-ribolovnim pojasom kao i na brodovima hrvatske državne pripadnosti neovisno o tome gdje plove

– Ratifikacijom Međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obrastanja brodova iz 2001. godine (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 2006.) provodi se Uredba 782/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. travnja 2003. o zabrani organokositrenih spojeva na brodovima.

Prema podacima Ministarstva mora, prometa i infrastrukture i Državnog zavoda za statistiku uočava se značajan trend povećanja prometa u pomorskim lukama, osobito kada je riječ o putničkom prometu i prometu tereta. S obzirom na vrstu tereta, uočava se da udio opasnog tereta u ukupnom prometu tereta raste.

Tab. B.42 Promet u pomorskim lukama (Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stavka | Godina | | | | |
| 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. |
| Broj uplova ribarskih brodova | 763 | 1.371 | 1.636 | 1.841 | 2.739 |
| Broj uplova putničkih brodova | 153.205 | 274.050 | 311.652 | 307.139 | 341.562 |
| Broj uplova tankera | 627 | 658 | 722 | 851 | 809 |
| Broj uplova teretnih brodova | 5.038 | 6.652 | 10.504 | 11.464 | 13.707 |
| Ukrcano tereta u tonama | 6.847.645 | 6.451.193 | 7.645.221 | 7.434.086 | 5.878.136 |
| Iskrcano tereta u tonama | 10.649.153 | 13.741.064 | 15.038.692 | 16.861.800 | 15.988.612 |
| Ukrcano opasnog tereta u tonama | 4.665.169 | 7.934.172 | 10.931.082 | 13.473.645 | 12.726.245 |
| Iskrcano opasnog tereta u tonama | 1.617.975 | 1.704.620 | 2.293.735 | 2.528.332 | 1.869.434 |
| Ukrcano putnika | 12.068.220 | 16.128.367 | 19.001.168 | 19.256.426 | 28.399.025 |
| Iskrcano putnika | 12.452.265 | 16.810.534 | 19.533.429 | 19.844.700 | 28.834.413 |

U nedostatku odgovarajućih podataka, a analizirajući promjene u prometu u pomorskim lukama, načelno se može zaključiti da je u prosjeku broj uplova, količina ukrcanog i iskrcanog tereta i broja putnika rastao oko 10 % godišnje te se može zaključiti da se i obujam prometa (broju tonskih kilometara) na moru povećao za oko 50 % u odnosu na onaj korišten u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. odnosno sa 125.700\*106 tm na 188.500\*106 tm za priobalne vodne putove. Ukupna emisija onečišćujućih tvari raspodijeljena je na unutarnje, odnosno priobalne vodne putove proporcionalno procijenjenom intenzitetu prometa na pojedinim dionicama. Polazi se od pretpostavke da ukupno onečišćenje s brodova završava direktno u vodi.

Tab. B.43 Faktori emisije i procijenjena emisija relevantnih onečišćujućih tvari od prometa na unutarnjim i priobalnim vodnim putovima

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Onečišćujuća tvar | Faktor emisije  (kg/106 tkm) | Emisija | | |
| Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno  područje | Republika Hrvatska |
| kg/god. | | |
| Antracen | 0,000773 | 0,52 | 145,71 | 146,23 |
| Fluoranten | 0,00154 | 1,04 | 290,29 | 291,33 |
| Ukupni N | 1,2 | 814 | 226.200 | 227.014 |
| Ukupni P | 0,19 | 129 | 35.815 | 35.944 |
| TOC | 2,78 | 1.885 | 524.030 | 525.915 |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/186337.jpg)

Sl. B.24 Ukupna gustoća pomorskog prometa (prosječni broj plovila/km2) tijekom 2019. godine u području priobalnih voda
 (osnovni podaci preuzeti od https://www.emodnet-humanactivities.eu/)

Prema pregledu gustoće prometa (ukupna gustoća prometa – prosječni broj sati/plovila/km2) u području prijelaznih i priobalnih voda posebno se ističu vodna tijela preko kojih se odvija pomorski promet do luka Pula, Rijeka, Šibenik, Split i Ploče i glavnih trajektnih luka na otocima.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija vode | Naziv vodnog tijela | Šifra vodnog tijela | Ime vodnog tijela | Srednje vrijednosti ukupne  gustoće prometa (2017. – 2021.)\* |
| Priobalne vode | O313-STLP | JMO034 | Splitska luka | 6037 |
| O323-RILP | JMO081 | Luka Rijeka | 683 |
| O423-E-LSUM | JMO025 | Luka Sumartin | 614 |
| O313-TGZ | JMO036 | Kaštelanski zaljev sjeverni dio | 405 |
| O313-MAZ | JMO032 | Marinski zaljev | 384 |
| O323-E-ZOMI | JMO079 | Omišaljski zaljev | 374 |
| O422-E-VL | JMO021 | Viška luka | 362 |
| O313-BAZ | JMO080 | Bakarski zaljev | 312 |
| O423-E-KJEŽ | JMO014 | Kanal Ježevica | 228 |
| O423-E-LLOV | JMO020 | Luka Lovište | 227 |
| O323-E-UMLN | JMO027 | Uvala Milna | 167 |
| O423-E-PTDR | JMO072 | Puntarska Draga | 147 |
| O423-E-CRES | JMO070 | Luka Cres | 141 |
| O323-E-UNEC | JMO030 | Uvala Nečujam | 118 |
| Prijelazne vode | P2\_2-RJP | JKP028 | Rječina | 2269 |
| P2\_2-OM | JKP001 | Ombla | 669 |
| P2\_3-KRP | JKP019 | Krka | 573 |
| P2\_3-LPPa | JKP010 | Luka Ploče | 555 |
| P2\_2-JAP | JKP017 | Jadro | 336 |

Naime, prema rezultatima Studije prihvata i zbrinjavanja otpada s plovila unutarnje plovidbe[57](za naručitelja MMPI, prosinac 2020, Zagreb), otpad i otpadne vode koji nastaju na plovilu korištenjem i održavanjem plovila općenito se mogu podijeliti na sljedeće: kaljužna voda, uljni ostatak (mulj), ostaci ispiranja tankova (kaljuža), kanalizacijski otpad (crna voda i siva voda), otpad od ulja za kuhanje, balastna voda i ostaci tereta, te nešto manje relevantni otpad osim kada je riječ o plutajućem otpadu: domaći otpad, operativni otpad te tvari koje oštećuju ozonski omotač.

Tab. B.44 Skraćeni pregled karakteristika otpada koji se generiraju na plovilima – (zasjenjeno: otpad koji se smatra manje relevantnim izuzev kao plutajući otpad)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv | Način nastanka | Vrsta otpada i procjena količina | Tip plovila | Način tretiranja |
| kaljužna voda | mješavina je tekućina koja se skuplja u kaljuži broda (mješavina vode, ulja, mulja, kemikalija i raznih drugih tekućina koje se odvode u kaljužu) | sadrži ulje iz strojarnice | sva plovila – uz napomenu da su količine na sportsko-rekreacijskim plovilima minimalne | voda može pronaći put do kaljužnih spremnika zbog odvodnje s palube, propuštanja u cjevovodima, nepropusnih pumpi i uvodnica ventila iz strojeva ili prosipanja u strojarnici. |
| uljni ostatak (mulj) | otpad od pročišćavanja goriva ili ulja za podmazivanje ili izdvojenog otpadnog ulja iz separatora vode za ulje, opreme za filtriranje ulja ili ulja prikupljenog u posudama za ispuštanje te otpadnih hidrauličkih i mazivih ulja | uz ulje ili gorivo, često sadrži vodu, katran, asfalte i druga onečišćenja u obliku topivih i netopivih tvari    0,01 do 0,03 m3 mulja po toni | sva plovila – uz moguću iznimku plovila koja rade isključivo na destilate | većina mulja se skladišti i odlaže u lučkoj prihvatnoj infrastrukturi bez tretiranja    Isparavanjem se količina mulja može smanjiti i do 75 %, dok se spaljivanjem preostalog mulja smanjuje količina za 99 % ili više. |
| ostaci ispiranja tankova (kaljuža) | vezani su za aktivnosti kojima spremnike tereta u tankerima za ulje treba očistiti prije nego što se ukrca novi teret koji nije kompatibilan s prethodnim teretom ili prije suhog pristajanja, a obavlja se prskanjem sirovom uljem, vodom i deterdžentima. | smjesa ulja, vode i dispergatora | samo na tankerima za ulje | duga putovanja: ostaci u spremniku mogu se slegnuti i pročišćena vode se kontrolirano ispušta u more ili rijeku, dok se uljni ostaci dopremaju u lučku prihvatnu postaju (najčešće)  kratka putovanja: sadržaj spremnika dostavlja se u lučku prihvatnu postaju bez odvajanja frakcija ulja i vode |
| kanalizacijski otpad (»crna voda«) | odvodnja i ostali otpad iz bilo kojeg oblika zahoda i pisoara, drenaža iz prostora u kojima se nalaze žive životinje ili druge otpadne vode kada se pomiješaju s prethodno definiranim otpadom (Ne uključuje sivu vodu koja je drenaža koja se generira iz perilice posuđa, tuševa, rublja, odvoda za kadu i umivaonik) | procjenjuje se da se količina stvorene otpadne vode kreće između 0,04 i 0,45 m3 dnevno po osobi. Od ove količine 0,01 do 0,06 m3 je vjerojatno »crna voda«, a ostatak »siva voda« | sve vrste plovila | Ispuštanje »crnih voda« u more zabranjena je MARPOL-om IV, osim kada brod ima odobreno postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda ili kada brod ispušta usitnjenu i dezinficiranu kanalizaciju odobrenim sustavom na udaljenosti većoj od tri nautičke milje od najbližeg kopna. Postoji nekoliko vrsta odobrenih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda. Najčešći je ugrađeni sustav za obradu koji koristi sustav zasnovan na biološkoj ili aerobnoj probavi (kombinacija primarnog i sekundarnog tretmana) |
|  |  |  |  | Brod koji koristi odobreni sustav za obradu i dezinfekciju otpadnih voda mora biti opremljen objektima za privremeno skladištenje otpadnih voda. Ova vrsta sustava za pročišćavanje koristi se fizikalno-kemijskim sustavima koji se oslanja na smanjenje količine kanalizacije i kloriranje  Obrađena (usitnjena i dezinficirana ili tretirana voda) ispušta se izravno u more/rijeku  Siva voda se ponekad može ispustiti izravno u more/rijeku ili pomiješati s kanalizacijom koja se tretira. Također se može reciklirati u sustav za ispiranje toaleta |
| otpad od ulja za kuhanje | stvara se na brodu tijekom pripreme hrane | ulje za kuhanje    Procjena po članu posade 0,04 – 0,08 l na dan, a na putničkim plovilima 0,1 l/osobi /dan | sve vrste plovila | Ulje za jelo se u većini slučajeva sakuplja i dostavlja u lučku prihvatnu postaju. Na nekim se brodovima miješa ulje za jelo s muljem i tretira se kao mulj. Veliki brodovi za krstarenje obično imaju zaseban spremnik za skladištenje ulja za jelo velikih kapaciteta (do 1.000 m3) |
| balastna voda | prenosi se u balastne tankove brodova radi poboljšanja stabilnosti, ravnoteže i uređenja. napomena: kada se spremnici s uljem koriste za prenošenje balastne vode, voda je onečišćena uljem i klasificirana je kao otpad (rijetka praksa) |  |  | Vjerojatni otpad koji nastaje operacijama balastne vode na brodu je kada se sediment iz spremnika za balastnu vodu mora ukloniti tijekom ispitivanja integriteta spremnika u luci ili kada plovilo mora tretirati balastnu vodu, a to ne može učiniti. Obje su ove okolnosti vrlo rijetke i u slučaju da se te okolnosti dogode, luke će vjerojatno brodu osigurati kontakte sa specijalnim dobavljačima otpada za rukovanje tim otpadom |
| ostaci tereta | ostaci bilo kojeg tereta koji nije obuhvaćen drugim propisima i koji ostaje na palubi ili u skladištima nakon utovara ili istovara, uključujući utovar i istovar viška ili prosipanja, bilo u mokrom ili suhom stanju ili u njemu u vodi za pranje, ali ne uključuje prašinu tereta koja ostaje na palubi nakon pometanja ili prašinu na vanjskim površinama broda. Istovar se vrši što učinkovitije kako bi se spriječilo stvaranje ostataka tereta |  | teretni brodovi (uglavnom za prijevoz rasutih tereta) | Nakon istovara, spremnici se četkaju ili peru (obično ručno), a ostaci se skupljaju u vreće i s njima rukuju lučki radnici (kao teret) ili se dopremaju u luku kao otpad dok se voda za pranje često ispušta u more ili rijeku |
| domaći otpad  (nije relevantno) | sav otpad iz domaćih prostora na brodu koji nije otpad od hrane, ulja za kuhanje ili plastike, odnosno sve vrste otpada koji nisu obuhvaćeni drugim opisima i koji nastaju u smještajnim prostorima na brodu (ne uključuje »sivu vodu«)  stvara se na brodu kao posljedica hotelskog smještaja i posade i generira se na svim vrstama plovila. | U prosjeku svaki putnik na brodu za krstarenje proizvede najmanje 900 grama neopasnog krutog otpada i dvije boce i dvije limenke dnevno  Za putničke brodove prosječna proizvodnja kućanskog otpada iznosi 3 kg/osoba/dan. Pod pretpostavkom da je prosječna gustoća 75 kg/m3, to znači 0,04 m3/osobi/dan | sve vrste plovila |  |
| operativni otpad  (nije relevantno) |  | uključuje otpad iz strojarnice u ovoj kategoriji, poput masnih krpa i baterija, ali može uključivati i drugi otpad koji nastaje radom broda, kao što su stari konopi, kante, drvo, perilice rublja, otpad, hladnjaci, aerosoli , ljestve, vatromet i baklje, kemijski ostaci, azbest i boja |  | Operativni otpad, kako god bio definiran, sakuplja se i skladišti (razvrstava)  Operativni otpad može se skladištiti i/ili spaliti prije isporuke u luku (zabranjeno na plovilima unutarnje plovidbe). U praksi se uglavnom spaljuju masne krpe, karton i drvo, a u mnogim se slučajevima operativni otpad sakuplja i ne obrađuje na brodu |
| tvari koje oštećuju ozonski omotač  (nije relevantno) | Otpad od supstanci koje oštećuju ozonski omotač nastaje tijekom provjera sustava, popravljanja curenja i/ili godišnjeg pregleda sustava | tvari koje se koriste na brodovima u klima uređajima ili rashladnoj opremi a mogu se nalaziti i u mobilnoj opremi (hladnjaci, mobilni klima uređaji). |  |  |

Morfološko opterećenje – Prema podacima nadležnog ministarstva u Republici Hrvatskoj je otvoreno i razvrstano ukupno 1.016,80 km plovnih putova (Pravilnik o razvrstavanju i otvaranju vodnih putova na unutarnjim vodama (»Narodne novine«, br. 77/11., 66/14., 81/15.).

Tab. B.45 Popis razvrstanih plovnih putova

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodotok | Vrsta vodnog puta / dionica rijeke  (rkm) | | Duljina vodnog puta | Klasa vodnog puta |
| MEĐUNARODNI VODNI PUTOVI | | | 611,60 | - |
| DUNAV | 1295+500 (110k) – 1433+000 (Batina) | | 137,50 | Vl.c klasa |
| SAVA | 210+800 (Račinovci) – 313+700 (Slavonski Šamac) | | 102,90 | IV. klasa |
| 313+700 (Slavonski Šamac) – 338+200 (Oprisavci) | | 24,50 | III. klasa |
| 338+200 (Oprisavci) – 371 +200 (SIavonski Brod – grad) | | 33,00 | IV. klasa |
| 371+200 (SIavonski Brod – grad) – 594+000 (Sisak – Galdovo) | | 222,80 | III. klasa |
| DRAVA | 0+000 (ušće u Dunav) – 14+000 (Osijek luka Nemetin) | | 14,00 | IV. klasa |
| 14+000 (Osijek luka Nemetin) – 55+450 (Belišće) | | 41 ,45 | III. klasa |
| 55+450 (Belišće) 70+000 (granica s Mađarskom) | | 14,55 | II. klasa |
| KUPA | 0+000 (ušće u Savu) – 5+900 (ušće Odre) | | 5,90 | I. klasa |
| UNA | 0+000 (ušće u Savu – 4+000 (Tanac) | | 4,00 | II. klasa |
| 4+000 (Tanac) – 15+000 (Hrvatska Dubica) | | 11,00 | I. klasa |
| MEĐUDRŽAVNI VODNI PUTOVI | | | 128,60 | - |
| DRAVA | 70+000 -198+600 | | 128,6 | II klasa |
| DRŽAVNI VODNI PUTOVI | | | - | - |
| Klasificirani državni vodni putovi | | | 276,60 |  |
| SAVA | 594+000 (Sisak) – 662+000 (Rugvica) | | 68,00 | II. klasa |
| 662+000 (Rugvica) – 715+000 (Bregana – granica sa Slovenijom na desnoj obali) | | 53,00 | I klasa |
| KUPA | 5+900 (Ušće Odre) – 161+500 (Ozalj – brana HE Ozalj) | | 155,60 | I klasa |
| Ukupna duljina klasificiranih vodnih putova | | | 1.016,80 |  |
| Ostali i državni vodni putovi | | |  |  |
| Kupa | | Od brana HE Ozalj uzvodno na dionicama u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Odra | | Od ušća u Kupu uzvodno na dionicama u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Dobra | | Od ušća u Kupu uzvodno na dionicama u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Mrežnica | | Od ušća u Koranu uzvodno na dionicama u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Korana | | Od ušća u Kupu nizvodno Karlovca prema uzvodno na dionicama u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Glina | | Od ušća u Kupu uzvodno na dionicama u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Bosut | | Od granice s Republikom Srbijom prema uzvodno na dionicama u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Orljava | | Od ušća u Savu prema uzvodno na dionicama u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Jezero Kozjak | | Plovidba za plovila sukladno pravilniku Nacionalnog parka »Plitvička jezera« | | |
| Jezero Visovac | | Plovidba za plovila sukladno pravilniku Nacionalnog parka »Krka« | | |
| Krka | | Od Roškog slapa uzvodno do lokaliteta srednjovjekovnih utvrda Trošenj grad i Nečven grad. Plovidba za plovila sukladno pravilniku Nacionalnog parka »Krka« | | |
| Krka | | Uzvodno lokaliteta srednjovjekovnih utvrda Trošenj grad i Nečven grad u granicama mogućnosti plovidbe čamaca | | |
| Područje Parka prirode Kopački rit | | Plovidba na jezeru Sakadaš, Kopačkom jezeru, kanalu Čanakut, Novom kanalu i Vemeljskom dunavcu u dijelovima i za plovila sukladno Pravilniku o unutarnjem redu Parka »Kopački rit« i prostornom planu i drugim dokumentima značajnim za prostorno uređenje | | |
| Jezero Bajer (kod Fužina) | | u granicama mogućnosti plovidbe | | |
| Lokvarsko jezero (kod Lokvi) | | u granicama mogućnosti plovidbe | | |
| Jezero Dubrava (kod Preloga) | | u granicama mogućnosti plovidbe | | |

Gospodarenje vodnim putovima u užem smislu obuhvaća poslove njihovog održavanja sukladno Pravilniku o tehničkom održavanju vodnih putova (»Narodne novine«, br. 62/09., 136/12., 41/17. i 50/19.) i obuhvaća: (1) poslove tehničkog održavanja, (2) osposobljavanje vodnih putova i objekata sigurnosti plovidbe onesposobljenih zbog elementarnih nepogoda i (3) održavanje akvatorija i objekata sigurnosti plovidbe na lučkom području u lukama otvorenim za javni promet. Svi navedeni poslovi se smatraju jednostavnim radovima u smislu posebnog propisa koji uređuju jednostavne građevinske radove. Dinamika obavljanja radova ovisi od intenziteta taloženja nanosa na pojedinim plićacima. Prilikom definiranja dinamike teži se ostvariti poboljšanje plovnosti na cijeloj dionici pojedinog vodnog puta, te prioritet imaju lokaliteti odnosno. plićaci na kojima je dubina najmanja.

Uklanjanje nanosa radi postizanja projektirane dubine za plovidbu predviđa se samo na klasificiranim vodnim putovima:

– na međunarodnim vodnim putovima: Dunavu, Dravi u granicama Republike Hrvatske do km 70, Savi do Galdova, Kupi do Stare luke u km 5,9 i Uni od ušća u Savu do km 15,0

– na međudržavnom vodnom putu Drave od km 70 do km 198,6

– na dijelu državnih vodnih putova: Kupi od ušća Odre do Pokupskog i Savi od Galdova do Rugvice.

Na ostalim državnim vodnim putovima kao i na neklasificiranim vodnim putovima ne predviđaju se radovi održavanja dubina jer se plovi isključivo u prirodnom stanju vodotoka. Radovi na održavanju dubina se obavljaju na ukupno 60 lokacija u ukupnoj dužini od oko 142 km.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Redni broj | Naziv dionice | | Plovni km | | Duljina dionice | Identifikacijski broj vodnog / vodnih tijela |
| od | do | km |
| 1. | Mohovski kanal | | 1308,0 | 1313,0 | 5,0 |  |
| 2. | Sotin | | 1322,0 | 1325,0 | 3,0 |  |
| 3. | Dalj | | 1355,0 | 1357,0 | 5,0 |  |
| 4. | Apatin – Kopački rit | | 1400,0 | 1405,0 | 5,0 |  |
| 5. | Batina | | 1425,0 | 1426,0 | 1,0 |  |
| Ukupno Dunav | | | | | 14,0 |  |
| 1. | Ušće Drave u Dunav | | 0,0 | 0,5 | 0,5 |  |
| 2. | Drava 3 – 6 | | 3,0 | 5,8 | 2,8 |  |
| 3. | Nemetin | | 8,0 | 12,0 | 4,0 |  |
| 4. | Prokop kod Nove luke | | 12,0 | 14,0 | 2,0 |  |
| 5. | Osijek – Zeleno Polje | | 15,0 | 16,5 | 1,5 |  |
| 6. | Osijek – Donji Grad | | 18,0 | 19,0 | 1,0 |  |
| 7. | Cestovni most | | 24,0 | 25,5 | 1,5 |  |
| 8. | Bokroš – Budvaj | | 32,0 | 35,0 | 3,0 |  |
| 9. | Nard | | 41,0 | 44,0 | 3,0 |  |
| 10. | Valpovačke plaže | | 49,0 | 51,0 | 2,0 |  |
| 11. | Gatski rit | | 63,0 | 64 0 | 1,0 |  |
| 12. | Donji Miholjac | | 75,0 | 75,5 | 0,5 |  |
| 13. | Žestilovac | | 84,0 | 88,0 | 4,0 |  |
| 14. | Viljevo – Podravska Moslav. | | 90,0 | 96,0 | 6,0 |  |
| 15. | Martinci Miholjaöki | | 103,0 | 105,0 | 2,0 |  |
| 16. | Noskovci | | 111,0 | 118,0 | 7,0 |  |
| 17. | Križnica – Jelkuš | | 172,0 | 174,5 | 2,5 |  |
| Ukupno Drava | | | | | 44,3 |  |
| Ukupno Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | | | | | 58,3 |  |
| 1. | | Račinovci – Konjuša | 210,8 | 223,0 | 12,2 |  |
| 2. | | Gunja | 227,2 | 230,4 | 3,2 |  |
| 3. | | Orašje | 261,2 | 262,5 | 1,3 |  |
| 4. | | Županjski sektor – Tolisa | 273,5 | 275,5 | 2,0 |  |
| 5. | | Domaljevac | 296,0 | 296,5 | 0,5 |  |
| 6. | | Nevjerica | 303,2 | 305,7 | 2,5 |  |
| 7. | | Učajak – Bukovi | 307,3 | 308,7 | 1,4 |  |
| 8. | | Savulje – Slavonski Šamac | 310,0 | 313,3 | 3,3 |  |
| 9. | | Jabuka (Slavonski Šamac) | 316,4 | 317,6 | 1,2 |  |
| 10. | | Jaruge – Novi Grad | 322,0 | 329,1 | 7,1 |  |
| 11. | | Ugljara | 342,7 | 343,1 | 0,4 |  |
| 12. | | Poloj (Slavonski Brod) | 267,1 | 267,5 | 0,4 |  |
| 13. | | Sijekovac – Migalovci | 377,5 | 379,6 | 2,1 |  |
| 14. | | Zbjeg i Ušće Ukrine | 380,6 | 385,0 | 4,4 |  |
| 15. | | Dubočac | 388,3 | 389,8 | 1,5 |  |
| 16. | | Grlić | 394,5 | 395,2 | 0,7 |  |
| 17. | | Osavica | 397,2 | 397,5 | 0,3 |  |
| 18. | | Davor (Ušće Vrbasa) | 426,2 | 427,1 | 0,9 |  |
| 19. | | Davor uzvodno | 428,8 | 430,3 | 1,5 |  |
| 20. | | Dolina | 446,0 | 450,0 | 4,0 |  |
| 21. | | Stara Gradiška | 463,7 | 466,0 | 2,3 |  |
| 22. | | Jasenovac | 515,6 | 518,0 | 2,4 |  |
| 23. | | Višnjica – Drenov Bok | 523,5 | 526,6 | 3,1 |  |
| 24. | | Krapje | 531,7 | 533,8 | 2,1 |  |
| 25. | | Puska | 541,6 | 542,3 | 0,7 |  |
| 26. | | Lonja | 551,5 | 554,8 | 3,3 |  |
| 27. | | Bobovac | 559,7 | 560,6 | 0,9 |  |
| 28. | | Mužilovčica – Bistrač | 562,6 | 563,6 | 1,0 |  |
| 29. | | Selište | 565,2 | 565,8 | 0,6 |  |
| 30. | | Selište uzvodno | 568,2 | 568,7 | 0,5 |  |
| 31. | | Gušće – Gradusa | 570,2 | 576,3 | 6,1 |  |
| 32. | | Lukavec Posavski – Blinjski Kut Prelošćica | 577,3 | 582,9 | 5,6 |  |
| Ukupno Sava | | | | | 79,5 |  |
| 1. | | Rafinerija 1 | 0,4 | 1,0 | 0,6 |  |
| 2. | | Rafinerija 2 | 1,2 | 1,6 | 0,4 |  |
| 3. | | Sisak kod stadiona | 2,6 | 3,2 | 0,6 |  |
| 4. | | »Plava bitva« | 4,2 | 4,9 | 0,7 |  |
| 5. | | Okretište nizvodno ušća Odre | 5,8 | 5,9 | 0,1 |  |
| 6. | | Plićak Drenčina | 16,0 | 18,0 | 2,0 |  |
| Ukupno Kupa: | | | | | 4,4 |  |
| UKUPNO Područje podsliva rijeke Save | | | | | 83,9 |  |
| UKUPNO Vodno područje rijeke Dunav | | | | | 142,2 |  |
| UKUPNO Jadransko vodno područje | | | | | 0,0 |  |
| UKUPNO REPUBLIKA HRVATSKA | | | | | 142,2 |  |

Na lokaciji na kojoj se evidentira smetnja u plovidbi radi nedovoljnih gabarita plovnog puta (dubine i širine) obavlja se hidrografsko snimanje dna, izrada projekta održavanja odnosno uklanjanja nanosa (osnovni elementi trase i kota dna iskopa se preuzima iz osnovne idejne tehničke dokumentacije). Projekti se izrađuju prema vodopravnim uvjetima. U slučajevima kada se ne raspolaže idejnom tehničkom dokumentacijom elementi trase i kote dna iskopa se određuju prema vodopravnim uvjetima. Pri tome se napominje da se u ovakvim slučajevima primjenjuju odredbe članka 63. stavka 2. Zakona o vodama kojim je propisano da se u slučajevima kada se o propisima o zaštiti okoliša ne provodi postupak procjene utjecaja na okoliš odnosno ekološku mrežu, utjecaj zahvata na stanje vodnoga tijela utvrđuje u postupku izdavanja vodopravnog akta.

S obzirom na vrstu poslova obilježavanja (postavljanje plovnih oznaka njihova zamjena, obnavljanje i održavanje, bojenje oznaka, popravci, osiguranje pribora za sidrenje plovnih oznaka, košnja odnosno uklanjanje raslinja oko obalnih oznaka u svrhu preglednosti, pranje i čišćenje, održavanje solarnih ćelija i rasvjetnih tijela, redovno servisiranje uređaja i opreme te uklanjanje plovnih oznaka prije pojave leda i visokih voda i slično) može se zaključiti da je riječ o aktivnostima koje ne utječu na stanje vodnih tijela: naime obavljanje ovih poslova na:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | rijeci Dunav | od km 1295,5 do km 1433,1 | • desnu stranu obilježava Republika Hrvatska  • lijevu stranu obilježava Republika Srbija |
| 2 | rijeci Dravi | od km 0,00 do km 198,6 | • od km 0,0 do km 125,6 obilježavanje provodi Republika Hrvatska na obje strane plovnog puta  • od km 125,6 do km 198,6 obilježavanje provodi Mađarska na obje strane plovnog puta |
| 3 | rijeci Savi | od km 210,8 do km 594,0 | • od km 210,8 do km 343 obilježavanje provodi Bosna i Hercegovina na obje strane plovnog puta  • od km 343,0 do km 594 obilježavanje provodi Republika Hrvatska na obje strane plovnog puta |
| 4 | rijeci Kupi | od km 0,00 do km 5,0 | obilježavanje provodi Republika Hrvatska |
| 5 | rijeci Uni | od km 0,00 do km 15,00. | • od km 0,0 do km 5,0 obilježavanje provodi Republike Hrvatska na obje strane plovnog puta  • od km 5,0 do km 15,0 obilježavanje provodi Bosna i Hercegovina na obje strane plovnog puta |

se neće uzeti u obzir kao opterećenje pri analizama utjecaja opterećenja na stanje voda.

Nadalje, poslovi uklanjanja plutajućih i potonulih predmeta iz plovnog puta te interventno održavanje plovnog puta po nalogu inspektora nadležnog za sigurnost plovidbe koji ugrožavaju sigurnost plovidbe su poslovi koji se obavljaju u slučaju pojave iznenadnih smetnji u plovidbi uzrokovanih lokalnim taloženjem nanosa prilikom naglog pada vodostaja, uslijed nasukavanja plovila ili se radi o nasukavanja plovećih stabala koja predstavljaju smetnju u plovidbi. Poslovi se obavljaju po nalogu nadležnog inspektora lučke kapetanije. Ova grupa radova obuhvaća i vađenja potopljenih objekata ukoliko predstavljaju smetnju u plovidbi, a vlasnik nije poznat ili nije u mogućnosti obaviti vađenje, a vađenja se obavljaju prema rješenju nadležne lučke kapetanije. Pošto je riječ o, u pravilu, radovima tehničkog održavanja u malom opsegu čije obavljanje zahtjeva hitnost postupanja, te da se uklonjeni nanosni materijal ili stabla odlažu isključivo u vodotoku izvan plovnog puta, niti ovakva vrsta radova neće se razmatrati kao značajno opterećenje u analizi utjecaja opterećenja na stanje vodnih tijela.

1.2.7.2. Onečišćenje s prometnica (izvan naselja)

Osnovne informacije o cestovnom prometu su izvedene iz podataka nadležnog Ministarstva mora, prometa i infrastrukture.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ukupna  duljina (km) | 2016. | | 2017. | | 2018. | |
| PGDP | PLDP | PGDP | PLDP | PGDP | PLDP |
| auto/polu/autoceste | 1.416 | 95.954 | 170.727 | 101.503 | 176.314 | 108.964 | 185.863 |
| državne autoceste | 6.859 | 471.122 | 620.311 | 510.460 | 669.441 | 531.757 | 688.598 |
| županijske ceste | 9.703 | 448.473 | 537.080 | 478.203 | 569.668 | 500.304 | 600.716 |
| lokalne ceste | 8.980 | 81.326 | 102.931 | 84.257 | 107.139 | 85.528 | 107.023 |
| nerazvrstane ceste | - | 29.947 | 27.298 | 11.090 | 10.220 | 10.462 | 9.835 |
| PGDP  PLDP | prosječni godišnji dnevni promet  prosječni ljetni dnevni promet | | | | | | |

Promet cestama značajno raste po stopi od oko 5 % godišnje. Najveći dio prometa se odvija na državnim i županijskim cestama pri čemu povećanje prosječnog ljetnog dnevnog prometa u odnosu na prosječni godišnji dnevni prosjek iznosi oko 30 % na državnim, odnosno oko 20 % na županijskim cestama. Najveća razlika između prosječnog godišnjeg i prosječnog ljetnog prometa je na poluautocestama i autocestama gdje je ljetni dnevni prosjek za oko 75 % veći od godišnjeg.

Za cestovni promet procijenjena je ukupna emisija teških metala i poliaromatskih ugljikovodika iz guma, kočnica i motornog ulja. U nedostatku recentnih podataka o obujmu cestovnoga prometa (broju prijeđenih kilometara u nacionalnoj cestovnoj mreži), koji je 2012. godine iznosio 20.317\*106 vkm[58](Podaci Državnog zavoda za statistiku: Statističko izvješće 1493. – Transport i komunikacije u 2012. Naknadnim uvidom u recentnije statističke podatke utvrđeno je da se obujam cestovnog prometa u razdoblju 2012. – 2019. godina kretao u rasponu od 20.216 \*106 vkm do 24.280 \*106 vkm), u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. pretpostavljeno je da se i obujam cestovnog prometa povećavao po stopi od 5 % godišnje odnosno da iznosi 2.770\* 106 vkm. Ukupna emisija onečišćujućih tvari u cestovnom prometu raspodijeljena je na glavne cestovne prometnice proporcionalno raspoloživim podacima o intenzitetu prometa.

Tab. B.46 Faktori emisije i procijenjena emisija relevantnih onečišćujućih tvari u cestovnom prometu u Republici Hrvatskoj

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Onečišćujuća tvar | Faktor emisije  kg/(106 vkm) | | | | Emisija  kg/god. | |
| Ostale ceste | | Autoceste | |
| Teška vozila | Laka vozila | Teška vozila | Laka vozila | Ukupno  Plan upravljanja vodnim  područjima 2016. – 2021. | Ukupno  Plan upravljanja vodnim  područjima 2022. – 2027. |
| Antracen | 0,0001690 | 0,0000439 | 0,0001260 | 0,0000319 | 1,158755 | 1,5063815 |
| Fluoranten | 0,0004720 | 0,0001950 | 0,0002740 | 0,0000977 | 4,552656 | 5,9184528 |
| Kadmij | 0,0000471 | 0,00000955 | 0,0000490 | 0,0000100 | 0,274222 | 0,3564886 |
| Bakar | 0,0419000 | 0,0132000 | 0,0417000 | 0,0133000 | 329,4015 | 428,22195 |
| Olovo | 0,0084000 | 0,0021200 | 0,0086800 | 0,0022100 | 56,46728 | 73,407464 |
| Nikal | 0,0021300 | 0,0004130 | 0,0021500 | 0,0004190 | 12,05328 | 15,669264 |
| Cink | 0,7140000 | 0,0775000 | 0,7210000 | 0,0785000 | 2.932,22 | 3811,886 |

Intenzitet željezničkog prometa daleko je manji od intenziteta cestovnog prometa i njegov doprinos ukupnoj emisiji onečišćenja nije analiziran. Relevantno bi moglo biti onečišćenje generirano održavanjem i zaštitom željezničke infrastrukture koje uključuje korištenje herbicida. Prema informacijama iz HŽ Infrastrukture, pri održavanju željezničkih pruga koriste se sredstva za zaštitu bilja i prema dostupnim podacima uočava se određeno manje povećanje korištenih sredstava. S obzirom na to da se slične aktivne tvari koriste i u poljoprivredi, i lokalno gledajući, kumulativni utjecaji na stanje pojedinih vodnih tijela mogu biti značajni.

Tab. B.47 Količina utrošenih sredstava za zaštitu bilja za održavanje željezničkih pruga

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivna tvar | Godina | | | | | |
| 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | 2021. |
| kg | | | | | |
| Glifosat | 2.435 | 2.169 | 2.703 | 8.077 | 2.110 | 7.303 |
| Flazasulfuron | 22 | 30 | 37 | 58,8 | 29 | 47,4 |

U Republici Hrvatskoj trenutačno je registrirano devet zračnih luka: Franjo Tuđman (Zagreb), Dubrovnik, Split, Pula, Zadar, Rijeka, Osijek, te aerodrom Brač i ZP Mali Lošinj. Prema statističkim podacima zračni promet se u načelu povećava i to najviše u dijelu koji se odnosi na količinu prevezene robe. Međutim, kako je riječ o jasno ograničenom prostoru te kako je odvodnja oborinskih voda sa pista i manipulativnih površina regulirana, procjenjuje se da utjecaj prometa u zračnim lukama nema utjecaja na stanje voda.

1.2.8. Proizvodnja energije – hidroelektrane[59](Preuzeto iz: Pregled hidroenergetskog korištenja voda za potrebe izrade plana upravljanja vodnim područjima, Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027., prateća dokumentacija)

Rad hidroelektrana je od velikog interesa za Republiku Hrvatsku jer se njihovim korištenjem ostvaruju razvojni i energetski ciljevi na području obnovljivih izvora energije te radi preuzete obveze Republike Hrvatske da će do 2020. godine 20 % bruto neposredne potrošnje električne energije pokrivati iz obnovljivih izvora.

Tab. B.48 Proizvodnja električne energije[60](Izvori: Državni zavod za statistiku i Publikacija Energija u Hrvatskoj 2020.)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/144161.jpg)

Proizvodnja hidroelektrana ovisi o hidrološkim prilikama[61](Zbog izrazito povoljnih hidroloških prilika u 2010. godini je bruto proizvodnja električne energija iz hidroelektrana bila dvostruko veća u odnosu na proizvodnju u izrazito sušnoj 2007. godini.), no, uvijek je visoka i u prosjeku čini polovicu vlastite godišnje proizvodnje električne energije. Ukupna raspoloživa snaga hidroelektrana čini više od polovice svih kapaciteta za proizvodnju električne energije u Republici Hrvatskoj. Za pokretanje turbina hidroelektrana koristi se velika količina akumulirane vode (30 – 50 milijardi m3 godišnje, ovisno o hidrološkim prilikama), što je omogućeno izgradnjom niza akumulacija. U pravilu, radi se o višenamjenskim akumulacijama koje, osim energetske, imaju i druge namjene (obrana od poplava, javna vodoopskrba, sport i rekreacija i drugo).

Proizvodnja hidroenergije ima prvorazrednu ulogu s obzirom na sigurnost, stabilnost i ekonomičnost rada ukupnog elektroenergetskog sustava (EES) Republike Hrvatske, zbog fleksibilnosti u radu postojećih hidroelektrana kojima upravlja HEP. Strategijom energetskog razvoja Republike Hrvatske zacrtan je cilj da se udio proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije, uključujući velike hidroelektrane, u ukupnoj potrošnji električne energije održava na razini 35 %. Ukupni tehnički iskoristivi vodni potencijal u hidroelektranama procijenjen je na 12,45 TWh/god, od čega je iskorišteno 6,13 TWh/god ili 49,2 %. Oko 10 % ukupnog potencijala otpada na male hidroelektrane (oko 1 TWh/god). Radi se o domaćim izvorima energije i njihovo korištenje je sredstvo poboljšanja sigurnosti opskrbe energijom, poticaj razvoju domaće proizvodnje energetske opreme i usluga i način ostvarenja ciljeva zaštite okoliša u dijelu obuzdavanja emisije stakleničkih plinova iz energetskog sektora.

Početak elektroenergetskog korištenja vodnih snaga seže u 1895. godinu kada je puštena u pogon HE Jaruga. Redoslijed izgradnje hidroelektrana u prošlosti određivan je prema kriteriju što manjih investicija za što veću snagu i/ili proizvodnju, te višestruko iskorištenje jednom zahvaćenih vodnih snaga na pojedinim vodotocima, izgradnjom vodnih stepenica (na Krki, Cetini, Dravi). U sljedećem višegodišnjem razdoblju planira se postupno iskorištenje preostalih kapaciteta uz, dakako, sve tehnički i financijski zahtjevnije zahvate na pojedinoj lokaciji. Ukupna instalirana snaga izgrađenih hidroelektrana u funkciji koje su u sustavu HEP grupe za Republiku Hrvatsku iznosi 2.145,91/ -257,9 MW[62](prema podacima HEP-a dostavljenim u veljači 2023. godine.).

Prikupljeni su podaci za ukupno 89 hidroelektranu. Treba voditi računa da jasna sistematizacija tipova, broja i drugih karakteristika hidroelektrana nije bila moguća jer je riječ o raznolikim tehničkim rješenjima koji su u velikom broju tijekom vremena rekonstruirani, prilagođavani i dograđivani. Prema prikupljenim i obrađenim dostupnim podacima u Hrvatskoj je:

– 58 izgrađenih hidroelektrana od kojih jedna nije u funkciji

– 13 neizgrađenih hidroelektrana koje su u postupku prikupljanja tehničke dokumentacije i potrebnih dozvola ili izvođenja

– 18 neizgrađenih hidroelektrana koje su predviđene na mjestima starih vodnih građevina (mlinice, hidroelektrane, brane, pumpne stanice i slično).

Na temelju njihovih lokacija da se utvrditi da izgrađenih hidroelektrana najviše ima na području podsliva rijeke Save, na širem području grada Karlovca, te na vodotocima jadranskog vodnog područja oko Splita i Šibenika. Novih hidroelektrana se najviše planira izvesti također na području Karlovca, te na rijeci Bednji gdje je planirano pet malih hidroelektrana od kojih su četiri predviđene na postojećim vodnim građevinama.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/144239.jpg)

Sl. B.25 Prikaz lokacija hidroelektrana u Hrvatskoj

U odnosu na instaliranu snagu u Hrvatskoj je 31 % velikih i 69 % malih izgrađenih hidroelektrana. Prema načinu proizvodnje 53 % je derivacijskih a 40 % pribranskih izgrađenih hidroelektrana, dok za 7 % je nepoznat podatak. S obzirom na način korištenja vode 67 % je protočnih, 21 % akumulacijskih, 2 % crpnih, 3 % reverzibilnih izgrađenih hidroelektrana, dok je za 7 % nepoznat podatak. 28 % hidroelektrana se nalazi izvan područja ekološke mreže.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/144276.jpg)

Sl. B.26 Broj hidroelektrana prema tipovima

Pri procjeni utjecaja hidroelektrana na stanje voda korišten je materijal »Development of generic cases for inter – comparison of GEP related to water storage and hydropower – Step 1, 2017. godina« koji je imao za cilj prikupljanje podataka iz europskih zemalja o učestalosti uobičajenih općih slučajeva (kombinacije tipičnih modifikacija akumulacije vode i zajedničkih prirodnih karakteristika rijeka), te prikupljanje informacija o biološkim elementima kvalitete (BQE) koji se koriste u praksi (u nacionalnim postupcima ocjenjivanja) za procjenu ekološkog utjecaja različitih tipičnih hidromorfoloških promjena vezanih za akumuliranje vode. Prema navedenom dokumentu hidromorfološke i povezane fizikalno-kemijske promjene su:

– Prekid kontinuiteta u kretanju riba – uzvodno i nizvodno (Continuity interruptions for fish up – & downstr.)

– Utjecaj na protok koji podržava neometano kretanje riba (Fish flow)

– Utjecaj na male vode (Low flow)

– Utjecaj na varijabilnost protoka (Varijable flow)

– Brze promjene protoka (Rapidly changigng flow – hydropeaking)

– Utjecaj na promjene sedimenta (Sediment alteration)

– Promjene razine jezera (Lake level alteration)

– Ujezerenje rijeka (Ponded rivers – impoundments)

– Brane i pregrade (Dams, barriers)

– Fizikalne i kemijske promjene (Physico – chemical alteration).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/144289.jpg)

Sl. B.27 Hidromorfološke i povezane fizikalno-kemijske promjene na izgrađenim hidroelektranama u Republici Hrvatskoj

Za 54 izgrađene hidroelektrane procijenjene su ključne hidromorfološke promjene, dok za četiri hidroelektrane hidromorfološke promjene nisu mogle biti identificirane zbog nedostatka informacija o objektima. Trinaest neizgrađenih hidroelektrana su u postupku prikupljanja tehničke dokumentacije i potrebnih dozvola ili u postupku izvođenja. Prema sistematizaciji iz smjernica za izvješćivanje u skladu s Okvirnom direktivom o vodama za 2016. (WFD Reporting Guidance 2016.):

– 18 neizgrađenih hidroelektrana koje su predviđene na mjestima starih vodnih građevina (mlinice, hidroelektrane, brane, pumpne stanice i slično) predlaže se da se promatraju kao povijesno antropogeno opterećenje

– 51 izgrađene hidroelektrane treba promatrati kao opterećenje sa branama, pregradama i ustavama,

– Za 17 hidroelektrana će se brze promjene protoka (hydropeaking) uzeti u obzir pri analizi opterećenja

– Kao ostalo hidromorfološko opterećenje prema direktivi se mogu uzeti druge ključne hidromorfološke promjene.

Tab. B.49 Hidroelektrane u Republici Hrvatskoj

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv  hidroelektrane | Vodotoci,  akumulacije | Vlasništvo | Instalirana snaga (MW) | Podjela prema  instaliranoj snazi | Tip HE prema načinu  proizvodnje | Tip HE prema načinu  korištenja vode | Ekološka mreža Natura 2000 | Stanje HE | Vodno područje i područje podslivova |
| HE Jaruga | rijeka Krka | HEP d.d. | 7,20 | mala HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| mHE Roški Slap | rijeka Krka | Hidro – watt d.o.o. | 1,77 | mala HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| mHE Mataković 1 i 2 | rijeka Mrežnica | Obrt Mataković, strojna obrada metala | 0,02 | mala HE | pribranska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| HE Golubić | rijeka Butižnica, sliv Krke | HEP d.d. | 6,54 | mala HE | derivacijska | protočna | – | izgrađeno | JVD |
| HE Ozalj 1 | rijeka Kupa | HEP d.d. | 4,08 | mala HE | pribranska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| HE Ozalj 2 | rijeka Kupa | HEP d.d. | 2,20 | mala HE | pribranska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Čabranka 2 | vodotok Čabranka | Finvest corp d.d. | 0,03 | mala HE | nepoznato | nepoznato | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Gomirsko Vrbovsko | rijeka Dobra | Nova energija d.o.o. | 0,22 | mala HE | nepoznato | nepoznato | spa, psci | neizgrađeno\* | PSS |
| HE Zeleni Vir | potok Curak, sliv Kupe | HEP d.d. | 1,70 | mala HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Krčić | vodotok Krčić, izvor Krke | HEP d.d. | 0,375 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | izgrađeno | JVD |
| HE Zavrelje | izvor Zavrelje | HEP d.d. | 2,00 | mala HE | derivacijska | protočna | – | izgrađeno | JVD |
| mHE Čabranka | vodotok Čabranka | Mini hidroelektrana Čabar, vl. Urh Damir | 0,01 | mala HE | nepoznato | nepoznato | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Pleternica | rijeka Orljava | Mala hidroelektrana Pleternica d.o.o. | 0,23 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Čabranka 1 | vodotok Čabranka | Eucon d.o.o. | 1,26 | mala HE | nepoznato | nepoznato | spa, psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Badljevina | rijeka Bijela | Peranović d.o.o. | 0,11 | mala HE | derivacijska | protočna | – | izgrađeno | PSS |
| MHE Ilovac | rijeka Kupa | Tekonet d.o.o. | 1,40 | mala HE | pribranska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Zvečevo | vodotok Brzaja | Končar – obnovljivi izvori d.o.o. | 0,03 | mala HE | derivacijska | akumulacijska | spa, psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Velika Vranovina | rijeka Glina | Najam za vas d.o.o. | 0,20 | mala HE | pribranska | protočna | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Fajerov Mlin | rijeka Glina | Eko energija Josip, vl. Josip Cerjak | 0,47 | mala HE | derivacijska | protočna | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Korana 1 | rijeka Korana | Ekološki sistemi d.o.o. | 0,35 | mala HE | pribranska | protočna | psci | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Križančići | rijeka Kupčina | Ekotok d.o.o. | 0,08 | mala HE | derivacijska | protočna | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Letaj | vodotok Boljunčica | Kaptol – grupa d.o.o. | 0,25 | mala HE | pribranska | akumulacijska | psci | izgrađeno | JVD |
| mHE Klipić | rijeka Sunja | Viz moledinum d.o.o. | 0,13 | mala HE | pribranska | protočna | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Dabrova Dolina 1 | rijeka Mrežnica | Kelemen energija d.o.o. | 0,25 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Brodski Drenovac (Orljava 8) | rijeka Orljava | Mahe hidroelektrana j.d.o.o. | 0,16 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Crljenac | rijeka Glina | Dragomir Gabrić d.o.o. | 0,13 | mala HE | pribranska | protočna | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Sinac | vodotok Sinačna pučina (Mala Gacka) | Lenergo d.o.o. | 0,12 | mala HE | nepoznato | nepoznato | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| mHE Brestovac | rijeka Orljava | Asd grupa d.o.o. | 0,15 | mala HE | derivacijska | protočna | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Prančevići | rijeka Cetina | HEP d.d. | 1,305 | mala HE | pribranska | protočna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| mHE Odeta 1 | rijeka Korana | Odeta d.o.o. | 1,25 | mala HE | pribranska | protočna | psci | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Odeta 2 | rijeka Mrežnica | Odeta d.o.o. | 0,42 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Una – Mlin | rijeka Una | Croatan d.o.o. | 0,16 | mala HE | nepoznato | nepoznato | psci | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Bujan | rijeka Kupčina | Josip Bujan | 0,05 | mala HE | pribranska | protočna | – | izgrađeno | PSS |
| mHE Pamučna industrija Duga Resa | rijeka Mrežnica | Pamučna industrija Duga Resa | 1,10 | mala HE | pribranska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| mHE Otočac | kanal Lika (rijeka Gacka) | Male hidre d.o.o. | 1,80 | mala HE | derivacijska | protočna | – | neizgrađeno | JVD |
| mHE Kamešćaki | rijeka Korana | Mavis d.o.o. | 0,20 | mala HE | pribranska | protočna | psci | izgrađeno | PSS |
| mHE ABM HE Varaždin | rijeka Drava | HEP d.d. | 0,58 | mala HE | pribranska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSD |
| CHE Fužine | Lokvarska, Bajer, Potkoš/Ličanka | HEP d.d. | 4,5/ -6,5 | mala HE | derivacijska | crpna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| RHE Lepenica | Lepenica, Bajer | HEP d.d. | 0,8/ -1,2 | mala HE | pribranska | reverzibilna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| mHE Peruća | rijeka Cetina | HEP d.d. | 2,55 | mala HE | pribranska | protočna | spa | neizgrađeno | JVD |
| mHE Vrilo | rijeka Jadro | Cemex Hrvatska d.d. | 1,20 | mala HE | derivacijska | protočna | spa | izgrađeno\*\* | JVD |
| mHE Požega | rijeka Orljava | Mala hidroelektrana Pleternica d.o.o. | 0,12 | mala HE | pribranska | protočna | – | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Brodarci | rijeka Kupa | Tekonet d.o.o. | 2,80 | mala HE | pribranska | protočna | psci | neizgrađeno | PSS |
| mHE Budak | rijeka Lika | Elicom d.o.o. | 1,56 | mala HE | pribranska | protočna | – | neizgrađeno | JVD |
| mHE Krupa 1 | vodotok Krupa | Hidroenergetska postrojenja d.o.o. | 1,65 | mala HE | derivacijska | protočna | spa, psci | neizgrađeno | JVD |
| mHE Štajduharov Mlin | rijeka Orljava | Orljava – obnovljivi izvori energije d.o.o. | 0,13 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Lena 1 | rijeka Orljava | Aquaenergo d.o.o. | 0,13 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Tuhovec | rijeka Bednja | Tuhovec j.d.o.o. | 0,25 | mala HE | derivacijska | protočna | – | neizgrađeno\* | PSD |
| mHE Kućan Ludbreški | rijeka Bednja | Energija agro d.o.o. | 0,20 | mala HE | pribranska | protočna | – | neizgrađeno\* | PSD |
| mHE Ludbreg | rijeka Bednja | Energija agro d.o.o. | 0,05 | mala HE | pribranska | protočna | – | neizgrađeno | PSD |
| mHE Veliki Bukovec | rijeka Bednja | Energija agro d.o.o. | 0,05 | mala HE | pribranska | protočna | – | neizgrađeno\* | PSD |
| mHE Zelena | rijeka Bednja | MHE Zelena j.d.o.o. | 0,27 | mala HE | derivacijska | protočna | – | neizgrađeno\* | PSD |
| mHE Dora | rijeka Mrežnica | Dora – energija d.o.o. | 0,29 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Konavle | rijeka Kopačica, rijeka Ljuta | Exact d.o.o. | 2,40 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | neizgrađeno\* | JVD |
| mHE Barilović | rijeka Korana | Zvomar d.o.o. | 1,25 | mala HE | pribranska | protočna | psci | neizgrađeno | PSS |
| mHE Krčić 4 | vodotok Krčić | Hidro Krčić d.o.o. | 0,20 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | neizgrađeno\* | JVD |
| mHE Trnovica | vodotok Riječina | MHT d.o.o. | 0,01 | mala HE | derivacijska | protočna | – | neizgrađeno\* | JVD |
| mHE Krčić Polača | vodotok Krčić | Hydro green j.d.o.o. | 1,50 | mala HE | derivacijska | protočna | psci | neizgrađeno | JVD |
| mHE Subocka | vodotok Subocka | Tanac d.o.o. | 0,09 | mala HE | pribranska | protočna | – | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Vinodol Dolac | potok Dubračina | Male hidre d.o.o. | 4,30 | mala HE | derivacijska | akumulacijska | – | neizgrađeno | JVD |
| mHE Ploče | rijeka Matica (Vrgorski tunel) | Hidroenergetska postrojenja d.o.o. | 2,80 | mala HE | derivacijska | protočna | spa, psci | neizgrađeno | JVD |
| mHE Kozarićev Mlin | rijeka Sunja | Općina Sunja | 0,15 | mala HE | pribranska | protočna | – | neizgrađeno\* | PSS |
| mHE Petruševec 1 i 2 | rijeka Sava | Elicom d.o.o. | 14,40 | velika HE | pribranska | protočna | – | neizgrađeno | PSS |
| HE Đale | rijeka Cetina | HEP d.d. | 40,80 | velika HE | pribranska | protočna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HE Orlovac | sliv Cetine – gornji horizont | HEP d.d. | 237,00 | velika HE | derivacijska | akumulacijska | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HE Senj | rijeka Lika, rijeka Gacka | HEP d.d. | 216,00 | velika HE | derivacijska | akumulacijska | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HE Sklope | rijeka Lika | HEP d.d. | 22,50 | velika HE | pribranska | akumulacijska | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HE Vinodol | Lokvarska, Lepenica, Bajer, Potkoš/Ličanka | HEP d.d. | 94,50 | velika HE | derivacijska | akumulacijska | – | izgrađeno | JVD |
| HE Dubrovnik | sliv Trebišnjice | HEP d.d. | 126,00 | velika HE | derivacijska | akumulacijska | – | izgrađeno | JVD |
| RHE Velebit | slivno područje gračačke visoravni i Zrmanje | HEP d.d. | 270/ -240 | velika HE | derivacijska | reverzibilna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HE Kraljevac | rijeka Cetina | HEP d.d. | 41,60 | velika HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HE Zakučac | rijeka Cetina | HEP d.d. | 576,00 | velika HE | derivacijska | akumulacijska | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HE Varaždin | rijeka Drava | HEP d.d. | 94,00 | velika HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSD |
| HE Rijeka | rijeka Rječina | HEP d.d. | 36,80 | velika HE | derivacijska | protočna | – | izgrađeno | JVD |
| HE Gojak | sliv Oguliske Dobre i Zagorske Mrežnice | HEP d.d. | 57,00 | velika HE | derivacijska | akumulacijska | psci | izgrađeno | PSS |
| HE Dubrava | rijeka Drava | HEP d.d. | 79,8 | velika HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSD |
| HE Čakovec | rijeka Drava | HEP d.d. | 79,8 | velika HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSD |
| HE Lešće | Donja Dobra | HEP d.d. | 42,50 | velika HE | pribranska | akumulacijska | - | izgrađeno | PSS |
| HE Peruća | rijeka Cetina/ Peruća | HEP d.d. | 61,20 | velika HE | pribranska | akumulacijska | spa | izgrađeno | JVD |
| HE Miljacka | rijeka Krka | HEP d.d. | 24,00 | velika HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HES Kosinj/  HE Senj 2 | rijeka Lika,  rijeka Gacka | HEP d.d. | 412,00 | velika HE | derivacijska | akumulacijska | spa, psci | neizgrađeno | JVD |
| ABM HE Lešće | Donja Dobra | HEP d.d. | 1,09 | mala HE | pribranska | protočna | - | izgrađeno | PSS |
| ABM HE Kraljevac | rijeka Cetina | HEP d.d. | 4,80 | mala HE | derivacijska | protočna | spa, psci | izgrađeno | JVD |
| HE Dubrovnik B za FBiH | sliv Trebišnjice | HEP d.d. | 126,00 | velika HE | derivacijska | akumulacijska | - | izgrađeno | JVD |
| ABM HE Čakovec | rijeka Drava | HEP d.d. | 1,1 | mala HE | pribranska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSD |
| mHE Čakovec | rijeka Drava | HEP d.d. | 0,34 | mala HE | pribranska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSD |
| ABM HE Dubrava | rijeka Drava | HEP d.d. | 1,12 | mala HE | pribranska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSD |
| mHE Dubrava | rijeka Drava | HEP d.d. | 0,68 | mala HE | pribranska | protočna | spa, psci | izgrađeno | PSD |
| RHE Blaca | sliv Cetine | HEP d.d. | 500,00 | velika HE | derivacijska | reverzibilna | spa, psci | neizgrađeno | JVD |
| \* postoje stare vodne građevine na tom mjestu (mlinice, hidroelektrane, brane, pumpne stanice i slično | | | | | | | | | |

Tab. B.50 Izgrađene hidroelektrane s procijenjenim ključnim hidromorfološkim utjecajima

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hidroelektrane | Ključne promjene | | | | | | | | | |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| Prekid kontinuiteta u kretanju riba  (uzvodno i nizvodno) | Utjecaj na protok koji podržava neometano kretanje riba | Utjecaj na male vode | Utjecaj na varijabilnost protoka | Brze promjene protoka | Utjecaj na promjene sedimenta | Promjene razine jezera | Ujezerenje rijeka | Brane i pregrade | Fizikalne i kemijske promjene |
| HE Jaruga A,B | + | + | + | + |  | + |  | + | + |  |
| mHE Roški Slap | + | + | + | + |  | + |  |  | + |  |
| mHE Mataković 1 i 2 | + |  |  |  |  | + |  | + |  |  |
| HE Golubić | + | + | + | + | + | + |  | + | + |  |
| HE Ozalj 1 | + |  | + | + |  | + |  | + | + |  |
| HE Ozalj 2 | + |  | + | + |  | + |  | + | + |  |
| mHE Čabranka 2 | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? |
| HE Zeleni Vir | + | + | + | + |  | + |  | + | + |  |
| mHE Krčić | + | + | + | + |  | + |  |  | + |  |
| HE Zavrelje | + |  | + | + |  | + |  | + | + | + |
| mHE Čabranka | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? |
| mHE Pleternica | + | + | + | + |  | + |  | + | + |  |
| mHE Čabranka 1 | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? |
| mHE Badljevina | + | + | + | + |  | + |  | + | + |  |
| mHE Ilovac | + |  | + | + | + | + |  | + | + |  |
| mHE Zvečevo | + | + | + | + |  | + | + | + | + | + |
| mHE Velika Vranovina | + |  |  |  |  | + |  | + | + |  |
| mHE Fajerov Mlin | + | + | + | + |  | + |  | + | + |  |
| mHE Križančići | + |  |  |  |  | + |  | + | + |  |
| mHE Letaj | + |  | + | + |  | + | + |  | + | + |
| mHE Klipić | + |  | + | + |  | + |  | + | + |  |
| mHE Dabrova Dolina 1 | + | + | + | + |  | + |  | + |  |  |
| mHE Brodski Drenovac (Orljava 8) | + | + | + | + |  | + |  | + | + |  |
| mHE Crljenac | + |  |  |  |  | + |  | + | + |  |
| mHE Sinac | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? | ? |
| mHE Brestovac | + |  |  |  |  | + |  | + | + |  |
| mHE Prančevići | + |  |  |  |  | + |  | + | + |  |
| mHE Bujan | + |  |  |  |  | + |  | + | + |  |
| mHE Pamučna industrija Duga Resa | + |  | + | + | + | + |  | + | + |  |
| mHE Kamešćaki | + |  |  |  |  | + |  | + | + |  |
| mHE ABM He Varaždin | + | + | + |  |  | + |  |  | + |  |
| CHE Fužine | + | + | + | + | + | + | + |  | + | + |
| RHE Lepenica | + | + | + | + |  | + | + |  | + | + |
| mHE Vrilo | + |  |  |  |  | + |  | + | + |  |
| HE Đale | + |  | + | + | + | + |  | + | + |  |
| HE Orlovac | + | + | + | + | + | + | + |  | + | + |
| HE Senj | + | + | + | + |  | + | + |  | + | + |
| HE Sklope | + |  | + | + | + | + | + |  | + | + |
| HE Vinodol | + |  | + | + | + | + | + |  | + | + |
| HE Dubrovnik | + |  | + | + | + | + | + |  | + | + |
| RHE Velebit | + | + | + | + | + | + | + |  | + | + |
| HE Kraljevac | + | + | + | + |  | + |  | + | + | + |
| HE Zakučac | + | + | + | + | + | + | + |  | + | + |
| HE Varaždin | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + |
| HE Rijeka | + | + | + | + | + | + |  | + | + | + |
| HE Gojak | + | + | + | + |  | + | + |  | + | + |
| HE Dubrava | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + |
| HE Čakovec | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + |
| HE Lešće | + |  | + | + | + | + | + |  | + | + |
| HE Peruća | + |  | + | + | + | + | + |  | + | + |
| HE Miljacka | + | + | + | + | + | + | + | + | + | + |
| ABM HE Lešće | + |  |  |  |  | + |  | + |  |  |
| ABM HE Kraljevac | + | + | + | + |  | + |  | + | + | + |
| HE Dubrovnik B za FBiH | + |  | + | + |  | + | + |  | + | + |
| ABM Čakovec | + | + | + |  |  | + |  |  | + |  |
| ABM Dubrava | + | + | + |  |  | + |  |  | + |  |
| mHE Čakovec | + | + | + |  |  | + |  |  | + |  |
| mHE Dubrava | + | + | + |  |  | + |  |  | + |  |

1.2.9. Proizvodnja energije – ostalo

Termoelektrane i termoelektrane-toplane su termoenergetska proizvodna postrojenja odnosno građevine koje u svom sastavu imaju jednu ili više proizvodnih jedinica i/ili vezanih proizvodnih jedinica (blokova) koje proizvode energije iz goriva koristeći zakone termodinamike, a pritom su:

– Termoelektrane (TE) – postrojenja za proizvodnju električne energije, a

– Termoelektrane – toplane (TE-TO) – postrojenja za spojnu proizvodnju toplinske energije i/ili električne energije.

Kod svih termoelektrana, osim glavnih postrojenja neophodni su i prateći sustavi elektrane koji osiguravaju siguran i pouzdan rad: sustavi pripreme i dobave goriva, sustavi prijenosa električne energije, rashladni sustavi, sustavi kemijske pripreme tehnoloških voda, protupožarni sustavi, sustavi obrade pratećih medija za prijenos toplinske energije, sustavi napajanja, sustavi zbrinjavanja svih nusprodukata transformacije energija uključivo i sustave pročišćavanja dimnih plinova i sustave pročišćavanja otpadnih voda, kao i svi propisani sustavi monitoringa i zaštite prirode i okoliša.

U Republici Hrvatskoj je trenutačno u funkciji sedam termoelektrana i termoelektrana-toplana od čega pet na vodnom području rijeke Dunav i dvije na jadranskom vodnom području.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/144526.jpg)

Sl. B.28 Prostorni položaj termoelektrana i termoelektrana i toplana

Ukupna količina zahvaćene vode za potreba rada termoelektrana iznosi oko 410 milijuna m3 od čega se 99 % koristi za hlađenje. 49 % ukupnih količina čini zahvaćanje mora, 50 % su vode rijeke Save i Krapine dok preostalih 0,6 % čine količine zahvaćenih podzemnih voda (bunari i jame).

Tab. B.51 Ukupna količina zahvaćene vode (2020. godina) za potrebe rada termoelektrana

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termoelektrane | Nazivna snaga proizvodne jedinice na generatoru (MW) | Sustav hlađenja-izvor vode | Godišnja zahvaćena količina vode za hlađenje (2020. godina)  (m3) | Izvor vode za tehnološke potrebe postrojenja | Godišnja zahvaćena količina vode za tehnološke potrebe (2020. godina)  (m3) | Godina puštanja u pogon / R (revitalizacija) |
| TE-TO Sisak | 658,0 | Rashladne vode – rijeka SAVA | 77.620.860 | Rijeka Sava | 224.856 | 1970. / 1976. / 1989. / 2015. / 2019. |
| BE-TO Sisak kogen.blok na drvnu masu | 3,0 | Zatvoreni sustav hlađenja | NP | 2017. |
| TE Rijeka | 320,0 | Rashladne vode – MORE | 0 | Javni vodovod | 0 | 1978. |
| TE Plomin | 332,0 | Rashladne vode – MORE | 200.649.191 | Bubić jama | 484.295 | 1969. / 2000. / R 2017. |
| KTE Jertovec | 88,0 | Zatvoreni sustav hlađenja | NP | Rijeka Krapina | 25.224 | 1954. / 1957. / 1976. / R 2013. / R 2018. |
| TE-TO Zagreb | 341,5 | Rashladne vode – rijeka SAVA | 127.937.000 | Bunari | 1.343.533 | 1977. / 1978. / 1979. / 1982. / 1985. / 1990. / 2001. / 2018. |
| TE-TO Zagreb L – visoko učinkoviti kogeneracijski blok | 112,0 | 2009. |
| TE-TO Osijek | 95,0 | Zatvoreni sustav hlađenja | NP | Rijeka Drava | 202.883 | 1976. / 1985. |
| BE-TO Osijek kogen. blok na drvnu masu | 3,0 | Zatvoreni sustav hlađenja | NP | 2017. |
| EL-TO Zagreb | 94,0 | Zatvoreni sustav hlađenja | NP | Bunari | 868.206 | 1970. / 1980. / 1998. / 1991. / 2007. / 2011. / 2016. / R 2016./ 2018. |
| UKUPNO TE | 2.046,5 |  | 406.207.051 |  | 3.148.997 |  |

1.2.10. Obrana od poplava

Poplava se definira kao privremena pokrivenost vodom zemljišta koje obično nije prekriveno vodom. To uključuje poplave koje uzrokuju rijeke, gorski potoci, sredozemni bujični vodotoci, te poplave uzrokovane morem na priobalnim područjima. Zbog prostranih brdsko – planinskih područja s visokim kišnim intenzitetima, širokih dolina nizinskih vodotoka, velikih gradova i vrijednih dobara na potencijalno ugroženim površinama, te zbog nedovoljno izgrađenih i održavanih zaštitnih sustava, Hrvatska je prilično ranjiva od poplava. Jedan od strateških ciljeva definiranih u Strategiji upravljanja vodama je podizanje funkcionalnosti sustava zaštite od poplava na vodama I. i II. reda, što uključuje radove na sanaciji i rekonstrukciji postojećih regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i daljnji razvoj sustava do dostizanja pune funkcionalnosti do kraja 2038. godine.

Postojeći sustavi zaštite od poplava u Republici Hrvatskoj u pravilu počivaju na okolišno prihvatljivim modelima upravljanja poplavama – korištenju prirodnih poplavnih površina za snižavanje i usporavanje poplavnih valova. Kako je na pojedinim riječnim slivovima došlo do zauzimanja retencijskih, močvarnih i inundacijskih područja, izgradnjom stambenih i gospodarskih objekata ili širenjem poljoprivrednih površina, porasla je ugroženost od poplava pa neka od postojećih rješenja treba revidirati i prilagoditi nastalim promjenama. Novonastalo stanje u prostoru otežava daljnji razvoj i prilagodbu zaštitnih sustava načelima što slobodnijeg širenja vodotoka i što duljeg zadržavanja vode na slivovima, kako bi se što više usporilo otjecanje. Adekvatnu zaštitu ugroženih dobara nije moguće ostvariti bez provedbe građevinskih hidrotehničkih zahvata kojima se uspostavlja kontrolirani i neškodljivi protok vode, odnosno sprječava plavljenje i umanjuje intenzitet razornosti poplava. U tom okviru treba sagledati korisnu ulogu postojećih, a potom i nekih planiranih zaštitnih i regulacijskih vodnih građevina.

Procjenjuje se da poplave potencijalno ugrožavaju oko 15 % državnoga kopnenog teritorija, od čega je veći dio danas zaštićen s različitim razinama sigurnosti. Detaljna analiza sustava obrane od poplava se nalazi u Poglavlju C Upravljanje rizicima od poplava – Plan upravljanja rizicima od poplava. Treba napomenuti da većina regulacijskih i zaštitnih građevina koje imaju za cilj smanjenje rizika od poplava ispunjava i druge svrhe odnosno da je riječ o višenamjenskim građevinama popis građevina obrane od poplava je uključen u Tab. B.6. Pregledna tablica hidromorfoloških opterećenja na kopnenim vodama.

Velike poplave koje su se dogodile proteklih godina (osobito 2014. godine) pokazuju da su pojedina područja Republike Hrvatske vrlo ranjiva na poplave. Zabilježene su velike materijalne štete na stambenim i poslovnim objektima i opremi, infrastrukturnim objektima, poljoprivrednoj proizvodnji i drugim dobrima, a najteža i nenadoknadiva posljedica nedavnih poplava su izgubljeni ljudski životi.

U dijelu ovoga dokumenta koji se odnosi na upravljanje poplavnim rizicima definirane su karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava prema kojima su potencijalno značajni rizici od poplava prisutni na oko 6,2 % površine kopnenog teritorija Republike Hrvatske u slučaju poplava velike vjerojatnosti pojavljivanja (VV), na oko 8,1 % površine kod poplava srednje vjerojatnosti pojavljivanja (SV) i na 17,0 % površine za poplave male vjerojatnosti pojavljivanja (MV), a ugroženo je, istim redoslijedom, 60 tisuća, 123,6 tisuća, odnosno 775 tisuća stanovnika. Procijenjena potencijalna šteta od poplava iznosi oko 2,9 milijardi eura u slučaju poplava velike vjerojatnosti pojavljivanja, oko 4,9 milijardi eura kod poplava srednje vjerojatnosti pojavljivanja i 33,6 milijardi eura za poplave male vjerojatnosti pojavljivanja. Glavnina potencijalnih šteta vezana je uz stambene i, osobito, industrijske i poslovne zone.

Važno je napomenuti da, kako za sve zahvate u prostoru, tako i za izgradnju i rekonstrukciju građevina i sustava obrane od poplava obvezno se analizira njihov utjecaj na stanje voda (vodnih tijela) sukladno Članku 63. Zakona o vodama.

Onečišćenje voda – Generalno promatrajući, osim utjecaja poplava na gospodarstvo, poplave na takvim područjima najčešće značajno utječu i na druge aspekte, između ostalog i na zagađenje okoliša. Kako su poplave prirodni fenomeni koji se rijetko pojavljuju i čije se pojave ne mogu izbjeći sa stajališta zaštite voda od onečišćenja voda se pojave onečišćenja izazvane poplavljivanjem mogu promatrati kao »viša sila«. Ipak, treba napomenuti da se poduzimanjem različitih preventivnih građevinskih i negrađevinskih mjera rizici od poplavljivanja mogu smanjiti na prihvatljivu razinu, a samim time se može utjecati i na smanjenje eventualne ekološke štete nastale pod utjecajem »više sile«. Imajući navedeno u vidu, gospodarske aktivnosti su promatrane kroz:

– poslovna i proizvodna područja, uključujući i urbana

– transportnu infrastrukturu

– veća industrijska postrojenja (IED i SEVESO)

– gradilišta i mjesta eksploatacije mineralnih sirovina

– poljoprivredne površine,

a postrojenja IED i Seveso su od izuzetnog značaja ne samo sa stanovišta razvoja gospodarstva nego i radi njihovog mogućeg utjecaja na okoliš ukoliko dođe do njihovog plavljenja. Analizom prethodnog rizika od poplava u siječnju 2019. godine obuhvaćeno je 253 IED (od čega najviše u Zagrebu 36) i 962 SEVESO postrojenja. Iako se znatno veći broj postrojenja nalazi na vodnom području rijeke Dunav, bitno je naglasiti da su ukupne količine opasnih tvari koje su uskladištene u svim postrojenjima praktično jednake na oba vodna područja. U Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. onečišćenje voda kao posljedica poplavljivanja nije uzeto u obzir.

1.2.11. Klimatske promjene kao opterećenje koje
 utječe na stanje voda

Utjecaj klimatskih promjena na stanje voda se prije svega odnosi na pitanja smanjenja količina voda u vodotocima i na izvorištima; smanjenje vodnih zaliha u podzemlju i snižavanje razina podzemnih voda; smanjenje razine vode u jezerima i drugim zajezerenim prirodnim ili izgrađenim sustavima; porast razine mora, zaslanjivanje priobalnih vodonosnika i akvatičkih sustava; porast temperatura vode praćen smanjenjem prihvatne sposobnosti voda.

Prema Strategiji prilagodbe a za upravljanje stanjem voda relevantni su sljedeći izazovi i njima odgovarajući mogući odgovori na smanjenje visoke ranjivosti:

|  |  |
| --- | --- |
| Utjecaji i izazovi koji uzrokuju visoku ranjivost | Mogući odgovori na smanjenje visoke ranjivosti |
| – smanjenje količina voda u vodotocima i na izvorištima  – smanjenje vodnih zaliha u podzemlju i snižavanje razina podzemnih voda  – smanjenje razine vode u jezerima i drugim zajezerenim prirodnim ili izgrađenim sustavima  – zaslanjivanje priobalnih vodonosnika i akvatičkih sustava  – porast temperatura vode praćen smanjenjem prihvatne sposobnosti akvatičkih prijemnika. | – jačanje stručnih, istraživačkih i upravljačkih kapaciteta za ocjenu pojavnosti i rizika negativnih utjecaja klimatskih promjena i prilagodbu slatkovodnih i morskih ekosustava  – jačanje otpornosti obalne vodnokomunalne infrastrukture na moguće utjecaje klimatskih promjena  – primjena integralnog pristupa u gospodarenju vodnim resursima i sustavima i intenziviranje međusektorskih sagledavanja i aktivnosti  – jačanje zaštite prirodnih vodnih i morskih sustava, a posebno zaštićenih područja i područja ekološke mreže od negativnih utjecaja klimatskih promjena kao i za njihovu prilagodbu. |

Na osnovi identificiranih mogućih odgovora na smanjenje visoke razine ranjivosti na klimatske promjene razvijen je program mjera. Mjere prilagodbe sektora vodni resursi koje su preuzete iz Strategije prilagodbe su navedene uz svaku preuzetu mjeru.

1.2.12. Ostali izvori opterećenja

Ostali točkasti izvori onečišćenja – Razmatran je niz pojedinačnih izvora onečišćenja koji bi se mogli smatrati točkastim izvorima (kišni preljevi, sanirana odlagališta otpada, sanirane »crne točke«, eksploatacijska polja za vađenje mineralnih sirovina). Zbog nikakvog ili neodgovarajućeg praćenja emisija i nesigurnosti da su cijele opterećene lokacije stavljene pod kontrolu, takvi su izvori obrađeni kao raspršeni izvori. Pritom su neki samo prostorno locirani i pretpostavljen je mogući sastav emisija, a za neke je obavljena i kvantitativna procjena. Ukupno gledajući, ostali raspršeni izvori onečišćenja imaju mali udio u ukupnoj emisiji onečišćujućih tvari relevantnih za vode. Međutim, u lokalnim okvirima nije isključen njihov kritični doprinos prekomjernom onečišćenju pojedinih neposredno izloženih vodnih tijela. Radi se o izvorima onečišćenja koji su slabo pokriveni podacima.

Ostali raspršeni izvori onečišćenja – atmosferska depozicija – Za atmosfersku depozicija procijenjena je ukupna emisija za olovo, kadmij, živu, benzo(a)piren, dioksine, poliklorirane bifenile i heksaklorbenzen na vode temeljem podataka iz Programa suradnje za praćenje i ocjenu dalekosežnih prijenosa onečišćivača zraka u Europi (EMEP).

Tab. B.52 Procijenjena emisija tvari nastala atmosferskom depozicijom

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Onečišćujuća tvar | Mjerna jedinica | Opterećenje |
| Olovo | mg/km/god | 496,7 |
| Kadmij | mg/km/god | 16,97 |
| Živa | mg/km/god | 11,85 |
| Benzo(a)piren | mg/km/god | 22,07 |
| PCDD | µg/km2/god | 2,73 |
| heksaklorbenzen | mg/km/god | 5,32 |
| PCB-153 | µg/km2/god | 231,32 |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/144955.jpg)

Sl. B.29 Procijenjena emisija tvari nastala atmosferskom depozicijom

Opterećenje voda kao posljedica seizmoloških aktivnosti – Načelno potresi jače magnitude mogu imati utjecaja na vodnokomunalnu infrastrukturu u smislu:

– potpunog ili djelomičnog oštećenja građevina i cjevovoda (mreže)

– povećanja gubitaka uslijed oštećenja spojeva na mreži i građevinama

– narušavanja kakvoće vode namijenjene za ljudsku potrošnju na vodozahvatima uslijed klizišta nastalih pomijeranjem tla i slično

– smanjenju vodnosti osobito podzemnih voda (vodonosnika) i izvorišta u kršu

– u priobalnim područjima prodor slane vode u vodonosnike (krš), odnosno poplavljivanje vodozahvatnih građevina

– prekid napajanja električnom energijom (prekid u radu crpnih postrojenja, zastoj rada postrojenja za kondicioniranje vode namijenjene za ljudsku potrošnju, odnosno za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda)

– prekid komunikacija (informiranje javnosti o problemima u vodoopskrbnom sustavu) i onemogućavanje pristupa građevinama.

Prema recentnim iskustvima stečenim nakon potresa:

– u Zagrebu 22. ožujka 2020. zabilježene magnitude 5,5 ° prema Richteru i

– na Banovini 28. prosinca 2020. zabilježene magnitude 6,2 ° prema Richteru,

uočena su određena oštećenja na vodoopskrbnim sustavima (od vodozahvata, preko distribucijske mreže pa do kućnih instalacija) koja su dovela do ograničenja distribucije zdravstveno ispravne vode stanovništvu. Sanacija oštećenja na vodozahvatima i distribucijskoj mreži je obavljena u kratkom roku (hitne sanacije), a na kućnim instalacijama se obavlja usporedo s obnovom javnih i stambenih objekata. Planom upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. predviđene su isključivo administrativne mjere kojima se na regulira / propisuje efikasnije postupanje u takvim slučajevima.

Izvanredna i iznenadna onečišćenja voda – U razdoblju od 2015. do 2019. godine zabilježeno je 213 onečišćenja voda odnosno prosječno oko 39 onečišćenja godišnje. Od toga se 169 odnosno gotovo 80 % odnosi na iznenadna i 44 na izvanredna onečišćenja gdje je zbog nepovoljnih hidroloških prilika, niskog vodostaja – smanjenog protoka i manjka kisika, velikih kiša i odrona, dizanja mulja s dna vodotoka, došlo do pogoršanja ekološke funkcije voda. Broj izvanrednih u odnosu na iznenadna onečišćenja je najveći na području podsliva Dunava i Drave te na jadranskom vodnom području.

Tab. B.53 Broj provedenih intervencija sanacije izvanrednih i iznenadnih onečišćenja u razdoblju 2015. – 2019.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Podsliv rijeke Save | | Podsliv rijeka Dunava i Drave | | Vodno područje rijeke Dunav | | Jadransko vodno područje | | Republika Hrvatska | |
| izvanredna | iznenadna | izvanredna | iznenadna | izvanredna | iznenadna | izvanredna | iznenadna | izvanredna | iznenadna |
| 2015. | 3 | 35 | 1 | 6 | 4 | 41 | 1 | 3 | 5 | 44 |
| 2016. | 3 | 23 | 9 | 11 | 12 | 34 | 3 | 1 | 15 | 35 |
| 2017. | 2 | 16 | 3 | 4 | 5 | 20 | 1 | 5 | 6 | 25 |
| 2018. | 4 | 17 | 2 | 5 | 6 | 22 | 2 | 5 | 8 | 27 |
| 2019 | 7 | 29 | 2 | 2 | 9 | 31 | 1 | 7 | 10 | 38 |
| Ukupno | 19 | 120 | 17 | 28 | 36 | 148 | 8 | 21 | 44 | 169 |
| 139 | | 145 | | 184 | | 29 | | 213 | |

Na osnovi podataka u promatranom petogodišnjem razdoblju se uočava ustaljeni trend porasta broja izvanrednih onečišćenja u Republici Hrvatskoj, odnosno na vodnom području rijeke Dunav. Napominje se da je riječ o onečišćenjima do kojih dolazi uslijed nepovoljnih hidroloških (niskog vodostaja – smanjenog protoka i manjka kisika, velikih kiša i odrona, dizanja mulja s dna vodotoka) što u uvjetima klimatskih promjena naglašava eventualnu potrebu za dodatnom regulacijom ispuštanja otpadnih voda u sušnim razdobljima.

Izvanredna onečišćenja

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/145060.jpg)

Iznenadna onečišćenja

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/145074.jpg)

Sl. B.30 Broj provedenih intervencija sanacije izvanrednih i iznenadnih onečišćenja u razdoblju 2015. – 2019. godina

Najčešći poznati uzrok onečišćenja voda su otpadne vode iz građevina sustava javne ili interne odvodnje, havarija skladišta, spremnika i pogona te ispiranju radnih površina i bazena te ispuštanja industrijskih otpadnih voda. Zabilježen je vrlo mali broj prekograničnih onečišćenja i to u 2018. i 2019. godini (dva i jedno respektivno).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/145148.jpg)

U ukupno 72 slučaja iznenadnih onečišćenja bilo je potrebno angažiranje ovlaštenih tvrtki za sanaciju nastalog onečišćenja (u prosjeku oko 15 puta godišnje), od kojih je 26 sanacija bilo financirano sredstvima Hrvatskih voda (nepoznati počinitelj). U ostalim slučajevima troškove poduzetih mjera sanacije snosili su poznati počinitelji, odnosno postupali su prema svojim Operativnim planovima i provodili interne sanacije.

Vodopravni inspektori prema Državnom planu mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda (»Narodne novine«, broj 5/11.) procjenjuju mogućnosti i stupanj ugroženosti od iznenadnih i izvanrednih onečišćenja i proglašavaju stupanj ugroženosti voda prema sljedećem:

– prvi (I) stupanj ugroženosti voda:

• u vodu ili vodni okoliš dospiju manje količine opasnih ili drugih onečišćujućih tvari koje uzrokuju onečišćenje

• brzom primjenom potrebnih mjera može se spriječiti širenje onečišćenja

• ne očekuju se veći negativni utjecaji na stanje voda i vodnog okoliša te na mogućnost korištenja voda za predviđene namjene

• postupa se u skladu s nižim planovima mjera iz glave IV. Državnog plana mjera.

– drugi (II) stupanj ugroženosti voda:

• u vode i vodni okoliš su dospjele veće količine opasnih i/ili drugih onečišćujućih tvari koje uzrokuju onečišćenje

• brzom primjenom potrebnih mjera može se spriječiti širenje onečišćenja, ali su ugrožena izvorišta vode namijenjena za ljudsku potrošnju iz članka 90. stavka 1. Zakona o vodama ili korištenje voda za druge namjene

• mogu se očekivati umjereno negativni utjecaji na stanje voda i vodnog okoliša te na mogućnost korištenja voda za predviđene namjene i po potrebi se proglašavaju mjere kojima se ograničava korištenje voda

• postupa se u skladu s nižim planovima mjera iz glave IV. Državnog plana mjera.

• treći (III) stupanj ugroženosti voda:

• u vode i vodni okoliš su dospjele količine opasnih i / ili drugih onečišćujućih tvari koje mogu uzrokovati onečišćenje na širem području Republike Hrvatske s mogućim prekograničnim utjecajima

– brzom primjenom potrebnih mjera može se spriječiti širenje onečišćenja, ali su ugrožena izvorišta vode namijenjene za ljudsku potrošnju iz članka 90. stavka 1. Zakona o vodama ili korištenje voda za druge namjene

• utjecaji na stanje voda i vodnog okoliša, kao i utjecaji na korištenje voda su izrazito negativni i potrebno je proglasiti mjere zabrane korištenja voda

– postupa se u skladu s Državnim planom mjera, glava VII., stavak 2.

U razdoblju od 2015. do 2019. godini 23 puta je proglašen prvi (I) stupanj ugroženosti, dok niti u jednom slučaju nije proglašen treći (III) stupanj ugroženosti.

Tab. B.54 Broj proglašenih stupnjeva ugroženosti voda za razdoblje od 2015. do 2019. godine

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Godina | Broj proglašenih stupnjeva ugroženosti voda | | |
| prvi (I) stupanj | drugi (II) | treći stupanj (III) |
| 2015. | 7 | – | – |
| 2016. | 5 | – | – |
| 2017. | 2 | – | – |
| 2018. | 2 | 1 | – |
| 2019. | 7 | 1 | – |
| Ukupno | 23 | 2 |  |

Konačno, može se zaključiti da broj izvanrednih onečišćenja raste, što je vjerojatno u jednom dijelu i posljedica produženih sušnih razdoblja (klimatskih promjena), te da je broj iznenadnih onečišćenja manje-više ujednačen. Vodno područje rijeke Dunav je značajno izloženije izvanrednim i iznenadnim onečišćenjima što svakako treba uzeti u obzir pri procjeni rizika ne postizanja ciljeva zaštite voda odnosno okoliša.

2. STANJE VODA

Stanje voda određeno je na razini vodnih tijela koja predstavljaju osnovne jedinice za analizu značajki i upravljanja kakvoćom voda. Da bi ispunila svoju svrhu, vodna tijela moraju biti određena tako da omoguće odgovarajući, dovoljno jednoznačan opis ekološkog i kemijskog stanja površinskih voda, odnosno količinskog i kemijskog stanja podzemnih voda.

Određivanje vodnih tijela počinje analizom prirodnih značajki voda, na temelju kojih se ukupnost voda na nekom području dijeli na jasno određene, prirodno približno homogene elemente. Alat za izdvajanje tijela površinskih voda je njihova tipologija, utemeljena na povezanosti prirodnih bioloških zajednica i relevantnih abiotičkih značajki površinskih voda. Za izdvajanje tijela podzemnih voda koristi se hidrauličko razgraničenje i razgraničenje na temelju prirodnog kemijskog sastava podzemnih voda (po potrebi i tipizacija podzemnih voda prema prirodnim geokemijskim značajkama). Moguće je da se za potrebe upravljanja pojedino prirodno izdvojeno vodno tijelo dodatno dijeli na manja vodna tijela, koja su potpuno jasno određena i u smislu stvarnoga stanja, rizika, ciljeva koji se planiraju postići i mjera koje su za to primjerene. Uobičajeni sekundarni kriteriji za izdvajanje vodnih tijela su: namjena određenih voda, izloženost antropogenim opterećenjima i utjecajima, status zaštićenosti i slično.

U Registru vodnih tijela je svakom vodnom tijelu pridružen jednoznačni nacionalni kod. Prilikom dostavljanja podataka u Informacijski sustav voda Europske komisije (WISE) na početku koda se dodaje jedinstvena oznaka države (HR).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/145346.jpg)

Prema dosada provedenim analizama rezultata monitoringa zaključuje se sljedeće:

– Očekuje se umjereno pogoršanje svih elemenata kakvoće na osnovi kojih se određuje ekološko stanje svih kategorija površinskih voda (tekućice – rijeke, stajaćice – jezera, stajaćice – akumulacije, prijelazne vode i priobalne vode). Najnepovoljniji rezultati su vezani uz biološke elemente i hidromorfološke elemente kakvoće ekološkog stanja voda uz napomenu da je došlo do značajne promjene u ocjeni hidromorfoloških elemenata kakvoće s obzirom na korišteni sustav ocjenjivanja

– Bilježi se pogoršanje kemijskog stanja površinskih voda zbog prekoračenih vrijednosti uglavnom fluorantena i žive, uz napomenu da na mjernim postajama postoji značajna razlika u ocjeni kemijskog stanja za medij voda i biota, jer su standardi kakvoće vodnog okoliša za prioritetne tvari živu i polibromirane difeniletere u bioti značajno niži (stroži) u odnosu na medij voda

– Stanje podzemnih voda je u skladu s ciljevima zaštite (vodnog) okoliša na većini grupiranih vodnih tijela.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/145396.jpg)

Uredba o standardu kakvoće voda propisuje da se ekološko stanje ocjenjuje na temelju lošije vrijednosti, uzimajući u obzir ocjenu bioloških elemenata te osnovnih fizikalno-kemijskih i kemijskih elemenata, koji prate biološke elemente. Nakon provedenog interkalibracijskog postupka stekli su se uvjeti i za dalje unapređenje metodologije određivanja ekološkog stanja. Određivanje ekološkog stanja vodnih tijela je u potpunosti usklađeno s normativnim odredbama Okvirne direktive o vodama i detaljno je razrađeno u Uredbi o standardu kakvoće voda. Na nacionalnoj razini, dodatno su razrađene klase ekološkog stanja za fizikalno-kemijske i hidromorfološke elemente u slučajevima kada okolišni ciljevi nisu postignuti. Naime, u tim slučajevima nacionalna klasifikacija je razvijena prema pet klasa (prema Okvirnoj direktivi o vodama ovi elementi ekološkog stanja su razvrstani u tri klase) podjednako kao što je to slučaj s biološkim elementima koji se razvrstavaju u pet klasa. Na taj način se omogućava bolji uvid odnosno jednostavnije praćenje učinka provedenih mjera na stanje vodnih tijela.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/145410.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/145421.jpg)

2.1. Stanje površinskih voda

Ukupno je u Republici Hrvatskoj izdvojeno 3.487 vodnih tijela prirodnih tekućica. Iako se oko 40 % vodnih tijela tekućica nalazi na jadranskom vodnom području oko 85 % ukupne dužine tekućica se nalazi na vodnom području rijeke Dunav. Svega nešto manje od 20 % ukupne dužine tekućica čine vodotoci čija je slivna površina veća od 10 km2. Dakle, hidrografsku mrežu Republike Hrvatske čini veliki broj vrlo malih vodotoka što čini upravljanje vodama vrlo zahtjevnim.

Od 80 vodnih tijela stajaćica ukupne površine od oko 52 km2, manje od 20 % se nalazi na jadranskom vodnom području, uz napomenu da je riječ o velikim stajaćicama jer njihova površina čini preko 85 % ukupne površine. Određeno je ukupno 77 vodnih tijela priobalnih voda ukupne površine 13.757 km2 te 34 tijela prijelaznih voda ukupne površine 129 km2.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/186716.jpg)

Tab. B.55 Broj vodnih tijela površinskih voda s obzirom na obveze izvješćivanja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv  kategorija vodnog tijela | Sva vodna tijela | Vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja prema EU | Nacionalno | Nacionalno / bilateralno | Nacionalno / EU | Nacionalno / EU / bilateralno | Nacionalno / EU / Savska | Nacionalno / EU / Savka / bilateralno | Nacionalno / EU / ICPDR | Nacionalno / EU / ICPDR / bilateralno | Nacionalno / EU / ICPDR / Savska | Nacionalno / EU / ICPDR / Savska / bilateralno |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 200 | 72 | 128 | 0 | 67 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 0 |
| znatno promijenjena | 119 | 62 | 55 | 2 | 51 | 0 | 0 | 0 | 7 | 4 | 0 | 0 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 13 | 5 | 8 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 503 | 285 | 208 | 10 | 253 | 20 | 0 | 0 | 3 | 9 | 0 | 0 |
| Podsliv rijeke Save | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 379 | 123 | 255 | 1 | 122 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| znatno promijenjena | 278 | 126 | 152 | 0 | 87 | 1 | 17 | 1 | 0 | 0 | 14 | 6 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 52 | 5 | 47 | 0 | 3 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 1,542 | 766 | 759 | 17 | 682 | 19 | 31 | 6 | 0 | 0 | 14 | 14 |
| Vodno područje rijeke Dunav | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 579 | 195 | 383 | 1 | 189 | 1 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 0 |
| znatno promijenjena | 397 | 188 | 207 | 2 | 138 | 1 | 17 | 1 | 7 | 4 | 14 | 6 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 65 | 10 | 55 | 0 | 8 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 2,045 | 1,051 | 967 | 27 | 935 | 39 | 31 | 6 | 3 | 9 | 14 | 14 |
| Jadransko vodno područje | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 68 | 36 | 32 | 0 | 34 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| znatno promijenjena | 105 | 68 | 37 | 0 | 68 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| priobalna (prirodna) | 77 | 77 | 0 | 0 | 77 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prijelazna (prirodna) | 34 | 34 | 0 | 0 | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 15 | 7 | 8 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 1,442 | 311 | 1127 | 4 | 293 | 18 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teritorijalno more | | | | | | | | | | | | |
| teritorijalno more | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| UKUPNO REPUBLIKA HRVATSKA | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 647 | 231 | 415 | 1 | 223 | 3 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 0 |
| znatno promijenjena | 502 | 256 | 244 | 2 | 206 | 1 | 17 | 1 | 7 | 4 | 14 | 6 |
| priobalna (prirodna) | 77 | 77 | 0 | 0 | 77 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prijelazna (prirodna) | 34 | 34 | 0 | 0 | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 80 | 17 | 63 | 0 | 15 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 3,487 | 1,368 | 2094 | 31 | 1228 | 57 | 31 | 6 | 3 | 9 | 14 | 14 |
| teritorijalno more | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Tab. B.56 Broj međunarodnih vodnih tijela

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv  kategorija vodnog tijela | Sva vodna tijela | Vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja prema EU | Nacionalna | | HR / SI | | HR / HU | | HR / HU / RS | | HR / RS | | HR / BA | |
| vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja prema EU | ostala vodna tijela | vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja prema EU | ostala vodna tijela | vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja prema EU | ostala vodna tijela | vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja prema EU | ostala vodna tijela | vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja prema EU | ostala vodna tijela | vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja prema EU | ostala vodna tijela |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | | | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 200 | 72 | 71 | 128 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| znatno promijenjena | 119 | 62 | 58 | 55 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 13 | 5 | 5 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 503 | 285 | 256 | 208 | 10 | 4 | 11 | 2 | 1 | 0 | 7 | 4 | 0 | 0 |
| Podsliv rijeke Save | | | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 379 | 123 | 122 | 255 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| znatno promijenjena | 278 | 126 | 118 | 152 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 52 | 5 | 5 | 47 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 1542 | 766 | 727 | 759 | 16 | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 20 | 6 |
| Vodno područje rijeke Dunav | | | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 579 | 195 | 193 | 383 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| znatno promijenjena | 397 | 188 | 176 | 207 | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 65 | 10 | 10 | 55 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 2045 | 1051 | 983 | 967 | 26 | 13 | 11 | 2 | 1 | 0 | 10 | 6 | 20 | 6 |
| Jadransko vodno područje | | | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 68 | 36 | 34 | 32 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| znatno promijenjena | 105 | 68 | 68 | 37 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| priobalna (prirodna) | 77 | 77 | 77 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prijelazna (prirodna) | 34 | 34 | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 15 | 7 | 7 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 1442 | 311 | 293 | 1127 | 8 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 3 |
| Teritorijalno more | | | | | | | | | | | | | | |
| teritorijalno more | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| UKUPNO REPUBLIKA HRVATSKA | | | | | | | | | | | | | | |
| umjetna | 647 | 231 | 227 | 415 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 |
| znatno promijenjena | 502 | 256 | 244 | 244 | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 |
| priobalna (prirodna) | 77 | 77 | 77 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prijelazna (prirodna) | 34 | 34 | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne stajaćice (jezera) | 80 | 17 | 17 | 63 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| prirodne tekućice (rijeke) | 3487 | 1362 | 1276 | 2094 | 34 | 14 | 11 | 2 | 1 | 0 | 10 | 6 | 30 | 9 |
| teritorijalno more | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Za oko 40 % određenih vodnih tijela postoji obveza izvješćivanja. Riječ je o vodnim tijelima tekućica sa slivnom površinom većom od 10 km2 i vodnim tijelima stajaćica s površinom većom od 0,5 km2, što uključuje i međunarodna vodna tijela bez obzira na njihovu površinu, te sva vodna tijela priobalnih, prijelaznih voda i teritorijalnog mora. Od ukupnog broja vodnih tijela stajaćica obveza izvješćivanja se odnosi na njih samo 20 % (93 % ukupne površine). Od ukupnog broja vodnih tijela tekućica obveza izvješćivanja se odnosi na njih nešto više od 40 % (oko 85 % ukupne dužine). Samo nešto više od 3 % vodnih tijela su međunarodna vodna tijela što čini oko nešto više od 4 % ukupne dužine vodotoka ili oko 10 % dužine vodotoka za koje postoji obveza izvješćivanja.

Načelne napomene koje se odnose na ocjenu stanja površinskih voda:

– Ekološko stanje kopnenih površinskih voda ocijenjeno je na temelju rezultata monitoringa bioloških elemenata kakvoće, te hidromorfoloških, osnovnih fizikalno-kemijskih i kemijskih elemenata, koji prate biološke elemente. Monitoring bioloških i fizikalno-kemijskih elemenata koji prate biološke elemente i njihova ocjena provedeni su prema Uredbi o standardu kakvoće voda koja je bila na snazi 2018. godine i prema Metodologiji uzorkovanja, laboratorijskih analiza i određivanja omjera ekološke kakvoće bioloških elemenata kakvoće, te su uspoređeni s ocjenom prema Uredbi o standardu kakvoće voda iz 2019. godine.

Hidromorfološki monitoring i ocjena stanja rijeka je provedena prema Metodologiji monitoringa i ocjenjivanja hidromorfoloških pokazatelja[63](https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20HV%20-%200002.pdf) koja se temelji na europskom standardu EN 15843:2010 koja propisuje prosječnu ocjenu svakog hidromorfološkog elementa/pokazatelja. Za prirodna jezera i akumulacije je izrađen projekt Razvoj metodologije za ocjenu hidromorfološkog stanja u stajaćicama i provedba hidromorfološkog monitoringa[64](Razmatran je metodološki pristup definiran europskim standardom EN Final Draft Epr EN 16870:2016 (Water quality – Guidance standard on determining the hydromorphological conditions of lakes)). Prema navedenom projektu je tijekom 2017. godine proveden monitoring akumulacija, a tijekom 2018. godine monitoring prirodnih jezera. Predložena metodologija treba proći postupak ocjenjivanja prije usvajanja, tako da je ovdje korištena kao prethodna ocjena hidromorfoloških elemenata kakvoće za prirodna jezera i akumulacije

– Kemijsko stanje kopnenih površinskih voda ocijenjeno je u odnosu na dozvoljenu prosječnu i maksimalnu godišnju koncentraciju tvari u vodi. Prilikom usporedbe stavljen je naglasak na tvari čiji su standardi kakvoće vodnog okoliša postroženi prema Direktivi 2013/39/EU iz 2013. godine. Ti revidirani standardi kakvoće vodnog okoliša za postojeće prioritetne tvari, trebaju bi ispunjeni do kraja 2021. godine u cilju postizanja dobrog kemijskog stanja površinskih voda. To su: antracen, bromirani difenil-eteri, fluoranten, olovo i njegovi spojevi, naftalen, nikal i njegovi spojevi i poliaromatski ugljikovodici (PAH).

Najveća promjena u provedbi monitoringa kemijskog stanja voda ostvarena je proširivanjem opsega ispitivanja prioritetnih tvari na biotu (ribe i školjke). Tijekom 2017. godine proveden je istraživački monitoring biote u kopnenim površinskim vodama[65](Metodologija provođenja monitoringa prioritetnih tvari u bioti kopnenih površinskih voda – rezultati provedbe prethodnog monitoringa prioritetnih tvari u bioti kopnenih površinskih voda, 2018.) koji je obuhvatio određivanje svih 11 propisanih pokazatelja u uzorcima riba prikupljenih na 18 odabranih lokacija te školjkaša na šestlokacija. Rezultati prethodnog monitoringa provedenog tijekom 2017. godine na 18 mjernih postaja (više različitih tipova kopnenih površinskih vodnih ekosustava pod različitim stupnjem antropogenog opterećenja) pokazali su nezadovoljavajuće kemijsko stanje u svim ispitivanim sustavima, osim u Vranskom jezeru. To je uglavnom posljedica vrlo strogih standarda za nekoliko prioritetnih tvari (živu i polibromirane difenileter) čije koncentracije u ribama prelaze definirane standarde kakvoće vodnog okoliša (SKVO) za biotu

– Ocjena stanja prijelaznih i priobalnih voda odnosi se na podatke monitoringa prikupljene do kraja 2018. godine, koji su ocijenjeni prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2018., no ocjena rezultata monitoringa bioloških elemenata kakvoće, odnosno ekološkog stanja za navedeno razdoblje je dana i prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019. Nadzorni monitoring proveden je na 34 (prema Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. 25) vodnih tijela prijelaznih voda i 77 vodnih tijela priobalnih voda (prema Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. 26)

– Ocjena stanja vodnih tijela – Na osnovi rezultata monitoringa površinskih voda napravljena je ocjena stanja/potencijala vodnih tijela. Naime, rezultati monitoringa reflektiraju stanje voda u točki odnosno na lokaciji mjesta uzimanja uzoraka. Kako bi se dobila procjena stanja vodnog tijela korišten je model analize opterećenja i utjecaja (IMPRES) uzimajući u obzir rezultate monitoringa (Uredba o kakvoći voda, Prilog 11). Stanje/potencijal vodnih tijela je ocijenjeno prema tipu a na osnovu ukupno oko stotinjak različitih pokazatelja od kojih se najveći broj odnosi na ocjenu kemijskog stanja. Zbog opsega dokumenta u Planu 2022. – 2027. nije moguće dati grafički pregled stanja po svakom pojedinačnom pokazatelju, te se u nastavku daje isključivo sumarni pregled i to:

– stanje/potencijal

– ekološko stanje / ekološki potencijal

– kemijsko stanje.

Stanje/potencijal po svakom pojedinačnom pokazatelju biti će kartografski prikazano u posebnom dodatku i objavljeno na mrežnim stranicama Hrvatskih voda (https://www.voda.hr/hr/detaljni-prikaz-informacija-iz-plana-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027).

2.1.1. Kopnene površinske vode prirodne tekućice (rijeke)

Na osnovi novo-uspostavljenog tipološkog sustava tekućica napravljena je nova podjela na vodna tijela koja će se koristiti u planskom razdoblju 2022. – 2027. godina. Detaljan opis vodnih tijela se nalazi u Registru vodnih tijela. Ukupno je identificirano 3.492 tijela površinskih voda prirodnih tekućica – rijeka od čega 1.363 odnosno oko 40 % čine vodna tijela za koji postoji obveza izvješćivanja. Riječ je o hidrografskoj mreži dužine od oko 53.089 km vodotoka od koje se izvještava o stanju voda na dužini od oko 45.286 km ili 85 % ukupne dužine.

Ocjena ekološkog stanja u točki monitoringa – Ekološko stanje rijeka je ocijenjeno na temelju rezultata monitoringa prikupljenih u razdoblju od 2016. do 2018. godine i uspoređeno s ocjenom ekološkog stanja iz 2015. godine. Uspoređujući monitoring iz 2015. godine, koji je korišten u procjeni stanja kopnenih površinskih voda – tekućica u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., broj postaja monitoringa od 2016. – 2018. značajno raste.

Tab. B.57 Broj mjernih postaja rijeka na kojima su obavljana ispitivanja elemenata ocjene ekološkog stanja u 2015. godini i u razdoblju od 2016. – 2018. godine

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj postaja | Republika Hrvatska | | Jadransko vodno područje | | Vodno područje rijeke Dunav | |
| 2015. | 2016. – 2018. | 2015. | 2016. – 2018. | 2015. | 2016. – 2018. |
| Biološki elementi kakvoće | 82 | 495 | 3 | 98 | 79 | 397 |
| Fizikalno – kemijski elementi kakvoće | 488 | 540 | 91 | 109 | 397 | 431 |
| Hidromorfološki elementi kakvoće | 0 | 322 | 0 | 72 | 0 | 250 |
| Specifične onečišćujuće tvari | 224 | 264 | 78 | 98 | 146 | 166 |
| Ukupan broj lokacija postaja | 544 | 544 | 110 | 110 | 434 | 434 |
| Dodatno – Samo fizikalno-kemijski |  | 167 |  |  |  |  |

Rezultati monitoringa bioloških elemenata kakvoće objedinjeni su za razdoblje od 2016. – 2018. godine. U odnosu na 2015. godinu broj postaja na kojima se prate biološki pokazatelji povećao se s 82 postaje u 2015. godini na 495 postaja do 2018. godine. U Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. godina su obrađeni i ocijenjeni biološki elementi s 452 mjerne postaje, a naknadno su obrađene analize s još 43 mjerne postaje.

Analizom rezultata monitoringa utvrđeno je da je monitoring fizikalno-kemijskih pokazatelja obavljen na 99 % postaja. Uspoređujući monitoring iz 2015. godine, koja je korištena u procjeni stanja kopnenih površinskih voda – tekućica u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., broj postaja monitoringa od 2016. – 2018. godine povećao se za 10 %.

Dodatno na 544 mjerne postaje koje su korištene u procjeni ekološkog stanja voda, sustavni monitoring fizikalno-kemijskih elemenata kakvoće se obavlja na još 167 postaja (2015. – 2018. godine nije proveden monitoring bioloških pokazatelja). Na tih 167 mjernih postaja se stanje određuje isključivo prema fizikalno-kemijskim elementima kakvoće.

U Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. su hidromorfološki elementi kakvoće (hidrološki režim, uzdužni kontinuitet i morfološki uvjeti) ocijenjeni isključivo na temelju analize hidromorfološkog opterećenja i utjecaja (na slikama označeno kao IMPRESS), jer u promatranom razdoblju nije bio uspostavljen sustavni hidromorfološki monitoring. U razdoblju 2016. – 2018. hidromorfološki monitoring je proveden na 322 odsječka rijeka. Stoga usporedba rezultata hidromorfološkog monitoringa provedenog u razdoblju od 2016. – 2018. godine s ocjenom prikazanom u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. ne omogućava u potpunosti praćenje promjene stanja hidromorfoloških elemenata, nego više razliku u ocjenama. Iako Metodologija monitoringa i ocjenjivanja hidromorfoloških pokazatelja propisuje prosječnu ocjenu pojedinačnih hidromorfoloških elemenata/pokazatelja kakvoće, u nastavku dokumenta je prikazana i najlošija ocjena svakog elementa/pokazatelja kako je to propisano Okvirnom direktivom o vodama (u daljem tekstu: sustav ocjenjivanja »one out – all out«).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/145849.jpg)

Sl. B.31 Usporedba ocjene ekološkog stanja na mjernim postajama rijeka u 2015. i u razdoblju 2016. – 2018.

Specifične onečišćujuće tvari u razdoblju od 2016. – 2018. godine su se mjerile na 266 mjernih postaja. U tom trogodišnjem razdoblju samo na 1 % postaja nisu obavljena mjerenja. Rezultati monitoringa specifičnih onečišćujućih tvari pokazuju da u odnosu na 2015. godinu, broj mjernih postaja na kojima se prate specifične onečišćujuće tvari kontinuirano raste s 224 postaje u 2015. godini na 264 postaje do 2018. godine (na dvije postaje od 2015. godine nisu rađene analize specifičnih onečišćujućih tvari).

Na osnovi rezultata zaključuje se sljedeće:

1. Da se nepovoljno stanje odnosno pogoršanje stanja prema biološkim elementima kakvoće bilježi na oko 60 % monitoring postaja odnosno da 55 % ukupnog broja čine postaje na kojima tijekom godina nije došlo do poboljšanja stanja u najmanje dobro stanje (postizanje ciljeva zaštite voda)

2. Da se nepovoljno stanje odnosno pogoršanje stanja prema fizikalno-kemijskim elementima kakvoće bilježi na 49 % monitoring postaja odnosno da 38 % ukupnog broja čine postaje na kojima nije došlo do poboljšanja stanja u najmanje dobro stanje (postizanje ciljeva zaštite voda); omjer je nešto povoljniji i kada se promatraju monitoring postaje na kojima se mjere samo fizikalno-kemijski elementi kakvoće gdje se nepovoljno stanje bilježi na 41 % postaja

3. Da se nepovoljno stanje odnosno pogoršanje stanja prema hidromorfološkim elementima kakvoće bilježi na 58 % monitoring odsječaka; ukoliko se promatra ocjena prema Okvirnoj direktivi o vodama (prema sustavu ocjenjivanja »one out – all out«), situacija je značajno lošija, nepovoljno stanje je zabilježeno na čak 97 % monitoring odsječaka

4. Da se nepovoljno stanje odnosno pogoršanje stanja prema specifičnim onečišćujućim tvarima bilježi na 4 % monitoring postaja odnosno da 3 % ukupnog broja čine postaje na kojima nije došlo do poboljšanja stanja u najmanje dobro stanje. Razlozi nepostizanja dobrog stanja prema specifičnim onečišćujućim tvarima su organski vezani halogeni spojevi koji se mogu adsorbirati (AOX), arsen, bakar, cink, krom i fluoridi.

Pogoršanje ekološkog stanja objašnjava se činjenicom da se stanje u odnosu na 2015. godinu ocjenjuje na osnovu značajno povećanog broja mjernih postaja na kojima su obavljena ispitivanja, a to se osobito odnosi na biološke elemente kakvoće gdje je ispitivanje bioloških elemenata kakvoće povećano s 15 % na 83 % od ukupnog broja postaja. Ispitivanje fizikalno-kemijskih elemenata je povećano s 89 % na 99 % od ukupnog broja postaja, a ispitivanje specifičnih onečišćujućih tvari je povećano s 84 % na 90 % od broja postaja na kojima je rađeno njihovo ispitivanje.

Tab. B.58 Ocjena promjene stanja prema elementima ekološkog stanja i specifičnim tvarima u 2015. i u razdoblju 2016. – 2018.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146055.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146098.jpg)

Sl. B.32 Usporedba ocjene stanja prema biološkim elementima kakvoće i prema fizikalno-kemijskim elementima
 kakvoće na mjernim postajama tekućica (rijeka) u 2015. godini i u razdoblju 2016. – 2018. godine

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146112.jpg)

Sl. B.33 Usporedba ocjene stanja prema fizikalno-kemijskim elementima kakvoće na mjernim postajama na kojima se prate
 isključivo fizikalno-kemijski pokazatelji i prema specifičnim onečišćujućim tvarima na mjernim postajama tekućica (rijeka)
 u 2015. godini i u razdoblju 2016. – 2018. godine

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146207.jpg)

Sl. B.34 Usporedba ocjene stanja prema hidromorfološkim elementima kakvoće u rijekama – ocjena prema Metodologiji
 i ocjena prema Okvirnoj direktivi o vodama

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146222.jpg)

Sl. B.35 Usporedba ocjene stanja prema biološkim i hidromorfološkim elementima kakvoće u rijekama ocijenjena prema srednjoj i prema najlošijoj vrijednosti hidromorfoloških elemenata

Usporedna ocjena ekološkog stanja na mjernim postajama između Uredbe o standardu kakvoće voda – 2018. i Uredbe o standardu kakvoće voda – 2019. prikazana je za 2016., 2017. i 2018. godinu. Gledajući ukupno, nisu primijećene značajnije razlike u ocjeni prema kriterijima jedne i druge Uredbe.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146239.jpg)

Sl. B.36 Usporedba ocjene ekološkog stanja na temelju Uredbe o standardu kakvoće voda – 2018. i
 Uredbe o standardu kakvoće voda – 2019. na mjernim postajama rijeka

Ocjena kemijskog stanja (medij voda) u točki monitoringa – Ocjena kemijskog stanja na mjernim postajama rijeka je dana na temelju rezultata monitoringa prikupljenih u razdoblju 2016. – 2019. godine i uspoređena je s rezultatima monitoringa iz 2015. godine. Vrijednosti za pokazatelje antracen, bromirani difenil – eteri, fluoranten, olovo i njegovi spojevi, naftalen, nikal i njegovi spojevi i poliaromatski ugljikovodici (PAH) iz 2015. godine sad se ocjenjuju prema strožim, revidiranim standardima kakvoće vodenog okoliša. Ocjena rezultata monitoringa napravljena je i za nove prioritetne tvari (dikofol, perfluorooktanska sulfonska kiselina i njezini derivati (PFOS), kinoksifen, dioksini i spojevi poput dioksina, aklonifen, bifenoks, cibutrin, cipermetrin, diklorvos, heksabromociklododekan (HBCDD), heptaklor i heptaklorepoksid, te terbutrin). Na postajama nadzornog monitoringa analizirani su svi pokazatelji kemijskog stanja (ukupno 45). Na postajama operativnog monitoringa analizirani su samo oni pokazatelji kemijskog stanja zbog kojih ta vodna tijela u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. nisu ocijenjena u dobrom kemijskom stanju.

Analizom rezultata monitoringa u promatranom razdoblju je utvrđeno povećanje broja postaja monitoringa na kojima se prate pokazatelji kemijskog stanja, s oko 30 % na oko 44 % monitoring postaja. Također, ukupno analizirajući broj postaja po pojedinim stanjima (dobro/nije postignuto dobro stanje) utvrđuje se da je došlo do poboljšanja kemijskog stanja. Naime, 2015. godine na oko 87 % monitoring postaja je utvrđeno dobro kemijsko stanje, a 2018. godine dobro kemijsko stanje utvrđeno je na oko 92 % monitoring postaja na kojima se određuju pokazatelji kemijskog stanja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146262.jpg)

Sl. B.37 Usporedba ocjene kemijskog stanja na mjernim postajama rijeka

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146363.jpg)

Sl. B.38 Broj mjernih postaja na kojima nije dobro kemijsko stanje i tvari koje su razlog nepostizanja dobrog stanja na rijekama

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146378.jpg)

Ocjena kemijskog stanja (medij biota) u točki monitoringa – Rezultati prethodnog monitoringa biote provedenog tijekom 2017. godine na 11 mjernih postaja rijeka koje su pod različitim stupnjem antropogenog opterećenja, pokazali su nezadovoljavajuće kemijsko stanje za sve ispitivane postaje. Prioritetne tvari izmjerene su u cijeloj ribi (živa, heksaklorbutadien, dikofol, heksabromociklododekan), u mišiću ribe (polibromirani difenileteri, heksaklorbenzen, perfluorooktan sulfonska kiselina i njezini derivati, dioksini i spojevi poput dioksina, heptaklor i heptaklorepoksid) te u beskralježnjacima, odnosno školjkašima i rakušcima (fluoranten i benzo(a)piren).

Iz rezultata prethodnog monitoringa očigledno je da koncentracije nekoliko prioritetnih tvari u bioti prelaze definirane standarde kakvoće vodnog okoliša za biotu na svim postajama, i to živa na deset od 11, polibromirani difenileteri na pet od 11, heptaklor i heptaklorepoksid na tri od 11 i perfluorooktan sulfonska kiselina i njezini derivati na jednoj od 11 mjernih postaja.

Tab. B.59 Ocjena kemijskog stanja prema bioti i tvari koje su razlog nepostizanja dobrog stanja za rijeke u Republici Hrvatskoj

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146389.jpg)

Rezultati monitoringa kemijskog stanja (medija: voda i biota) ukazuju na sljedeće:

– očekuje se da se na 28 postaja neće postići ciljevi zaštite okoliša (uglavnom zbog prekoračenih vrijednosti fluorantena i žive)

– na mjernim postajama rijeka postoji razlika u ocjeni kemijskog stanja za medij voda i biota, jer su standardi kakvoće vodnog okoliša za prioritetne tvari živu i polibromirane difeniletere u bioti značajno niži (stroži) u odnosu na medij voda.

Ocjena stanja vodnih tijela prirodnih tekućica (rijeka) – Rezultati procjene stanja vodnih tijela prate rezultate monitoringa. Može se zaključiti da su okolišni ciljevi zadovoljeni na oko 51 % ukupnog broja vodnih tijela prirodnih tekućica. Situacija je još nepovoljnija kada se promatraju vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja, gdje oko 36 % vodnih tijela ispunjava zacrtane ciljeve.

Stanje svih vodnih tijela prirodnih tekućica je puno povoljnije na jadranskom vodnom području (oko 66 % vodnih tijela zadovoljava okolišne ciljeve) nego na vodnom području rijeke Dunav gdje oko 42 % vodnih tijela zadovoljava okolišne ciljeve. Najnepovoljnija situacija je na Području podsliva rijeka Drave i Dunava gdje samo 33 % vodnih tijela prema svom stanju ispunjava okolišne ciljeve. Promatrajući samo vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja situacija je još nepovoljnija. Pri tome ponovo treba naglasiti da ovakva ocjena stanja nije rezultat isključivo povećanja ljudskih aktivnosti u slivu odnosno povećanja opterećenja voda. Naime, u proteklom razdoblju je došlo do značajnog povećanja opsega monitoringa i promjene klasifikacijskih sustava (provedeni interkalibracijski postupci) te se dobio kvalitetniji, precizniji i pouzdaniji uvid u stanje voda / vodnih tijela.

Ocjena stanja svih vodnih tijela prirodnih tekućica prati ocjenu ekološkog stanja. Naime, kemijsko stanje vodnih tijela je puno povoljnije i uglavnom za manje od 10 % vodnih tijela se može zaključiti da dobro stanje nije postignuto. I tu je u najnepovoljnijoj situaciji Područje podsliva rijeka Drave i Dunava. Kada se promatraju samo vodna tijela za koje postoji obveza izvješćivanja na oko 12 % vodnih tijela dobro kemijsko stanje nije postignuto.

Kako se ekološko stanje vodnih tijela ocjenjuje na osnovu tri grupe pokazatelja: fizikalno – kemijski, biološki i hidromorfološki prema rezultatima analiza može se zaključiti da u najvećem broju slučajeva okolišni ciljevi nisu postignuti prema biološkim pokazateljima ekološkog stanja. Promatrajući detaljnije, riječ je uglavnom o pokazatelju makrofita i ribe.

Tab. B.60 Stanje vodnih tijela prirodnih tekućica (rijeka)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146671.jpg)

2.1.2. Kopnene površinske vode prirodne stajaćice (jezera)

Na osnovi tipološkog sustava stajaćica napravljena je podjela na vodna tijela koja će se koristiti u planskom razdoblju 2022. – 2027. godina. Detaljan opis vodnih tijela se nalazi u Registru vodnih tijela. Ukupno je identificirano 80 tijela površinskih voda prirodnih stajaćica od čega 17 odnosno oko 21 % čine vodna tijela za koji postoji obveza izvješćivanja. Ukupna površina svih prirodnih stajaćica iznosi nešto manje od 52 km2, a obveza izvješćivanja se odnosi na oko 48 km2. Prema broju vodnih tijela svih prirodnih stajaćica 85 % se nalazi u vodnom području rijeke Dunav, ali je njihova površina značajno manja i iznosi tek 14 % ukupne površine prirodnih stajačica. Od ukupno 17 prirodnih stajaćica za koje postoji obveza izvješćivanja deset (59 %) se nalazi u vodnom području rijeke Dunav i obuhvaćaju manje od 10 % ukupne površine prirodnih jezera za koja postoji obveza izvješćivanja.

Ocjena ekološkog stanja u točki monitoringa – Ekološko stanje prirodnih jezera je ocijenjeno na temelju rezultata monitoringa prikupljenih u razdoblju od 2016. do 2018. godine i uspoređeno s ocjenom ekološkog stanja iz 2015. godine. Vrlo loše ekološko stanje utvrđeno je u Vranskom jezeru kod Biograda na Moru. Uzrok vrlo lošeg stanja je prekoračenje graničnih vrijednosti biološkog pokazatelja – fitoplankton te specifične onečišćujuće tvari – organski vezani halogeni koji se mogu adsorbirati (AOX).

U šest prirodnih tipiziranih jezera obavljena su ispitivanja bioloških elementa kakvoće fitoplanktona, fitobentosa, makrozoobentosa i riba na sedam mjernih postaja.

Na jezerima Kozjak, Prošćansko i Vrana – Cres ispitivanja fitoplanktona u sve tri godine upućuju na trajno vrlo dobro stanje, dok je jezero Crniševo (Baćinska jezera) u vrlo dobrom stanju. Pogoršanje stanja u 2017. godini javlja se u Vranskom jezeru kod Biograda na Moru (na dvije postaje), te u Visovačkom jezeru, što ukazuje na opterećenje hranjivim tvarima.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146878.jpg)

Sl. B.39 Usporedba ocjene stanja prema biološkim elementima kakvoće na mjernim postajama prirodnih jezera u 2015. godine
 i u razdoblju 2016 . – 2017. godine

Ocjena prema fizikalno-kemijskim elementima pokazuje da je privremeno pogoršanje stanja prisutno samo u Vranskom jezeru kod Biograda na Moru (na dvije postaje).

Od specifičnih onečišćujućih tvari na dvije postaje Vranskog jezera kod Biograda na Moru, te u jezeru Crniševo (Baćinska jezera) u 2017. i 2018. godini došlo je do pogoršanja stanja zbog pokazatelja organski vezani halogeni spojevi koji se mogu adsorbirati (AOX).

U svim godinama od 2016. – 2018. dobro stanje utvrđeno je na Plitvičkim jezerima (Prošćansko jezero i Kozjak), na jezeru Vrana – Cres i na jezeru Oćuša (Baćinska jezera).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146964.jpg)

Sl. B.40 Usporedba ocjene stanja prema fizikalno-kemijskim elementima kakvoće na mjernim postajama prirodnih jezera

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/146998.jpg)

Sl. B.41 Usporedba ocjene stanja prema specifičnim onečišćujućim tvarima na mjernim postajama prirodnih jezera
 u 2015. godine i u razdoblju 2016 . – 2018. godine

Tijekom 2018. godine proveden je monitoring hidromorfoloških elemenata šest prirodnih jezera. Ustanovljeno je da nema značajne razlike u ocjeni temeljem rezultata monitoringa u odnosu na ocjenu koja je prikazana u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. (gdje su hidromorfološki elementi kakvoće ocijenjeni na temelju analize hidromorfološkog opterećenja i utjecaja – IMPRESS), te da su sva prirodna jezera u vrlo dobrom i dobrom stanju[66](https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200036\_1.pdfhttps://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200036\_2.pdfhttps://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200036\_3.pdf).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/186808.jpg)

Sl. B.42 Usporedba ocjene stanja prema hidromorfološkim elementima kakvoće u prirodnim jezerima

Na osnovi rezultata monitoringa ekološkog stanja zaključuje se sljedeće:

1. Vrlo loše ekološko stanje prisutno je u Vranskom jezeru kod Biograda na Moru zbog prekoračenja graničnih vrijednosti biološkog pokazatelja – fitoplankton (ukazuje na opću degradaciju jezera. Analize fizikalno – kemijskih pokazatelja ukazuju na prekoračenje vrijednosti kemijske potrošnje kisika (KPK), a analize specifičnih onečišćujućih tvari ukazuju na prekoračenje vrijednosti – organskih vezanih halogena koji se mogu adsorbirati (AOX)

2. Pogoršanje i loše stanje fitoplanktona na Visovačkom jezeru ukazuje na opću degradaciju jezera. Nezadovoljavajuće stanje prema fizikalno – kemijskim pokazateljima i specifičnim onečišćujućim tvarima zabilježeno je na Vranskom jezeru kod Biograda na Moru

3. Na jezeru Crniševo (Baćinska jezera) dobro ekološko stanje nije postignuto zbog prekoračenja vrijednosti specifičnih onečišćujućih tvari – organski vezani halogeni koji se mogu adsorbirati (AOX)

4. S obzirom na hidromorfološke pokazatelje sva jezera su u dobrom stanju.

Iz usporedne ocjene stanja na mjernim postajama jezera vidljivo je da jezera koja u 2017. godini nisu bila u dobrom stanju s obzirom na biološke elemente kakvoće, ocjenom prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019. prelaze u dobro stanje. U Vranskom jezeru kod Biograda na Moru je na temelju Uredbe o standardu kakvoće voda – 2018. stanje prema fitoplanktonu ocijenjeno kao vrlo loše, dok je na temelju Uredbe o standardu kakvoće voda – 2019. ocijenjeno kao dobro. Ekološko stanje je ipak ocijenjeno kao umjereno zbog pratećih fizikalno – kemijskih i kemijskih pokazatelja: kemijske potrošnje kisika (KPK Mn) i adsorbilnih organskih halogena (AOX) (Slika 6). I stanje Visovačkog jezera je s obzirom na fitoplankton na temelju Uredbe o standardu kakvoće voda – 2018. ocijenjeno kao umjereno, dok je na temelju Uredbe o standardu kakvoće voda – 2019. ocijenjeno kao dobro.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147032.jpg)

Sl. B.43 Usporedba ocjene ekološkog stanja na temelju Uredbe o standardu kakvoće voda – 2018. i
 Uredbe o standardu kakvoće voda – 2019. na mjernim postajama prirodnih jezera

Ocjena kemijskog stanja (medij voda) u točki monitoringa – Ocjena kemijskog stanja na mjernim postajama prirodnih jezera dana je na temelju rezultata monitoringa provedenog u razdoblju od 2016. – 2018. godine te je uspoređena s rezultatima monitoringa iz 2015. godine. Monitoringom kemijskog stanja, koji je obavljen 2016. i ponovo 2018. godine, obuhvaćena su sva prirodna jezera na vodnom području rijeke Dunav i utvrđeno je dobro kemijsko stanje. Na jadranskom vodnom području monitoring kemijskog stanja obavljen je u razdoblju od 2016. – 2018. godine na četiri prirodna jezera, te je dobro kemijsko stanje za pokazatelje koji se mjere u vodi utvrđeno na svim prirodnim jezerima.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147074.jpg)

Sl. B.44 Usporedba ocjene ekološkog stanja na temelju Uredbe o standardu kakvoće voda – 2018. i
 Uredbe o standardu kakvoće voda – 2019. na mjernim postajama prirodnih jezera

Ocjena kemijskog stanja (medij biota) u točki monitoringa – Rezultati prethodnog monitoringa biote provedenog tijekom 2017. godine na pet mjernih postaja na prirodnim jezerima, pokazali su nezadovoljavajuće kemijsko stanje na svim postajama, osim na jednoj (Vransko jezero). Prioritetne tvari izmjerene su u cijeloj ribi (živa, heksaklorbutadien, dikofol, heksabromociklododekan), u mišiću ribe (polibromirani difenileteri, heksaklorbenzen, perfluorooktan sulfonska kiselina i njezini derivati, dioksini i spojevi poput dioksina, heptaklor i heptaklorepoksid) te u beskralježnjacima, odnosno školjkašima i rakušcima (fluoranten i benzo(a)piren).

Rezultati monitoringa kemijskog stanja prirodnih jezera ukazuju na sljedeće:

– u promatranom razdoblju, od sedam prirodnih jezera na jadranskom vodnom području pokazatelji za ocjenu kemijskog stanja nisu ispitivani na sljedećim jezerima: Vransko jezero (Prosika), Visovačko jezero i jezero Velo Blato na Pagu

– pokazatelji za ocjenu kemijskog stanja analizirani su na svim prirodnim jezerima vodnog područja rijeke Dunav (Plitvička jezera – Prošćansko jezero i jezero Kozjak)

– na prirodnim jezerima postoji razlika u ocjeni kemijskog stanja za medij voda i biota, jer su standardi kakvoće vodnog okoliša za prioritetne tvari živu i polibromirane difeniletere u bioti značajno niži (stroži) u odnosu na medij voda.

Ocjena stanja vodnih tijela prirodnih stajaćica (jezera) – Od ukupno 80 vodnih tijela prirodnih stajaćica devet odnosno oko 11 % zadovoljava okolišne ciljeve. Najveći broj vodnih tijela njih čak 55 su u vrlo lošem stanju i nalaze se na vodnom području rijeke Dunav odnosno na Području podsliva rijeke Save (46 vodnih tijela). Situacija je puno povoljnija kada se promatra 17 vodnih tijela za koja postoji obveza izvješćivanja gdje oko 30 % vodnih tijela zadovoljava okolišne ciljeve dok je daljih gotovo 35 % vodnih tijela u umjerenom stanju (uglavnom na jadranskom vodnom području pet vodnih tijela).

Tab. B.61 Stanje vodnih tijela prirodnih stajaćica (jezera)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147130.jpg)

Ovakvo ukupno stanje vodnih tijela prirodnih stajaćica je uglavnom posljedica ekološkog stanja. Naime, na oko 10 % svih vodnih tijela odnosno oko 65 % vodnih tijela za koje postoji obveza izvješćivanja je postignuto dobro kemijsko stanje. Na 15 % svih vodnih tijela odnosno 47 % vodnih tijela za koja postoji obveza izvješćivanja ispunjeni su okolišni ciljevi s obzirom na ekološko stanje. Kada se promatraju sva vodna tijela ekološko stanje vodnih tijela je povoljnije na jadranskom vodnom području, a kada se promatraju vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja ekološko stanje je nešto povoljnije na vodnom području rijeke Dunav. Dakle može se zaključiti da se u većini slučajeva ekološki nepovoljno stanje može vezati za manja vodna tijela prirodnih stajaćica (bare, šljunčare i slično) u vodnom području rijeke Dunav. S obzirom na to da je riječ o preliminarno određenoj tipizaciji i klasifikaciji vodnih tijela potrebno je napraviti posebno istraživanje kojom bi se provjerio sustav ocjenjivanja ovih malih vodnih tijela čije stanje svakako može imati utjecaja na bioraznolikost ali i druge aktivnosti na vodama (primjerice rekreacija, ribarstvo, manje lokalno navodnjavanje) na lokalnoj razini.

2.1.3. Površinske prirodne prijelazne i priobalne vode i vode teritorijalnog mora

Za sva vodna tijela prirodnih prijelaznih i priobalnih voda te voda teritorijalnog mora postoji obveza izvješćivanja. Riječ je o ukupno 34 tijela prijelaznih i 77 tijela priobalnih voda na kojima se ocjenjuje stanje. Kemijsko stanje voda teritorijalnih voda je obrađeno kao jedno vodno tijelo.

Ocjena stanja prema točkama monitoringa – odnosi se na podatke monitoringa prikupljene do kraja 2018. godine, koji su ocijenjeni prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2018. Najveća promjena u provedbi monitoringa ostvarena je proširivanjem opsega ispitivanja prioritetnih tvari na biotu (ribe i školjke) i sediment. Povećan je broj vodnih tijela na kojima se ispituju biološki elementi: makrofita – morske cvjetnice, makrofita – makroalge i bentički beskralježnjaci. Hidromorfološko stanje prijelaznih i priobalnih vodnih tijela je ocijenjeno na osnovu morfoloških pokazatelja prema Prijedlogu metodologije monitoringa i ocjenjivanja hidromorfoloških pokazatelja koji definira postupke i protokole monitoringa, te morfološke i hidrološke elemente za ocjenu hidromorfološkog stanja.

U odnosu na stanje zabilježeno u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., primjetne su promjene ekološkog i kemijskog stanja.

|  |  |
| --- | --- |
| Opis promjene stanja | Ocjena promjene stanja |
| Privremeno poboljšanje ekološkog stanja u prijelaznim vodama je zabilježeno u 2016. godini – broj vodnih tijela u dobrom ekološkom stanju se povećao s 44 % na 60 %, dok se broj vodnih tijela u umjerenom stanju smanjio s 48 % na 40 %, bez zabilježenog vodnog tijela u lošem i vrlo lošem stanju. U 2018. godini zabilježeno ekološko stanje vrlo je slično onome u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., te iako nije zabilježeno niti jedno vodno tijelo u lošem i vrlo lošem stanju, broj vodnih tijela u umjerenom stanju se povećao na 56 % (broj vodnih tijela u dobrom stanju se smanjio na 44 %). |  |
| Pogoršanje kemijskog stanja u prijelaznim vodama – u razdoblju od 2016. do 2018. godine zabilježeno je samo 8 % vodnih tijela u dobrom stanju, a broj vodnih tijela za koje je utvrđeno da ne zadovoljavaju dobro stanje se povećalo s 28 % na 92 % što je ponovno potvrđeno ispitivanjima u 2018. godini. |  |
| Pogoršanje ekološkog stanja u priobalnim vodama – broj vodnih tijela u dobrom stanju se nije promijenio, broj vodnih tijela u umjerenom stanju se smanjio s 31 % na 19 %, ali je za 12 % vodnih tijela utvrđeno loše stanje. Broj vodnih tijela u vrlo lošem stanju je ostao nepromijenjen. |  |
| Pogoršanje kemijskog stanja u priobalnim vodama – u razdoblju od 2016. do 2017. godine zabilježeno je samo 8 % vodnih tijela u dobrom stanju, a broj vodnih tijela za koje je utvrđeno da ne zadovoljavaju dobro stanje se povećao s 15 % na 92 %. |  |

Razlika u ocjeni prema dvije Uredbe vidljiva je samo u ocjeni ekološkog stanja prijelaznih voda za 2016. godinu u kojoj je zabilježeno čak 76 % vodnih tijela u dobrom stanju. Ocjena stanja za 2018. godinu prema obadvije Uredbe je ista, uglavnom zbog ocjene stanja prema ribama koja nije obuhvaćena promjenom metodologije ocjenjivanja stanja u Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019.

S obzirom na povećanje broja vodnih tijela prijelaznih i priobalnih voda i nepromijenjen broj postaja monitoringa određena vodna tijela su grupirana prema tipu vode i lokaciji.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Estuarij | Naziv vodnog tijela  prijelaznih voda | Šifra vodnog tijela koje se grupira | Šifra vodnog tijela prema kojem se grupira | Pokazatelji grupiranja |
| Neretva | P1\_2-NEPd | HRJKP004 | HRJKP007 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| P1\_2-NEPc | HRJKP005 |
| P1\_2-NEPb | HRJKP011 |
| P2\_2-NEPc | HRJKP008 | HRJKP006 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| P2\_2-NEPb | HRJKP009 |
| P2\_3-LPPb | HRJKP012 | HRJKP010 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| Cetina | P1\_2-CEP | HRJKP016 | HRJKP015 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| Zrmanja | P2\_3-ZRb | HRJKP024 | HRJKP022 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja, osim biološkog elementa kakvoće ribe koji se prati |
| Rječina | P1\_2HV-RJP | HRJKP030 | HRJKP029 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| Mirna | P2\_2-MIb | HRJKP031 | HRJKP032 | Biološki element kakvoće morske cvjetnice |
| P2\_2-MIa | HRJKP032 | HRJKP031 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja, osim biološkog elementa kakvoće cvjetnice koji se prati |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Naziv vodnog tijela  priobalnih voda | Šifra vodnog tijela koje se grupira | Šifra vodnog tijela prema kojem se grupira | Pokazatelji grupiranja |
| O423-ELAF | HRJMO001 | HRJMO004 | Biološki element kakvoće makroalge |
| O423-E-LMOL | HRJMO002 | HRJMO001/ HRJMO004 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja, osim biološkog elementa kakvoće makroalge koji se grupira s vodnim tijelom HRJMO004 |
| O423-E-LZAT | HRJMO005 |
| O423-E-LŠIP | HRJMO006 |
| O423-E-LSLA | HRJMO008 |
| O423-E-STON | HRJMO009 |
| O423-KORK | HRJMO013 | HRJMO004 | Biološki element kakvoće makroalge |
| O423-HVK | HRJMO022 | HRJMO004 | Biološki element kakvoće makroalge i pokazatelji kemijskog stanja, ostalo se prati |
| O423-E-LVRB | HRJMO023 | HRJMO022/ HRJMO004 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja, osim biološki element kakvoće makroalge i pokazatelji kemijskog stanja koji se grupiraju s vodnim tijelom HRJMO004 |
| O423-E-ZSTAR | HRJMO024 |
| O423-E-LSUM | HRJMO025 |
| O423-E-USOB | HRJMO007 | HRJMO004 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O423-E-UBRN | HRJMO012 |
| O423-E-KJEŽ | HRJMO014 |
| O422-BIS | HRJMO015 | HRJMO018 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O422-SVA | HRJMO019 |
| O422-E-VL | HRJMO021 |
| O423-E-VLUK | HRJMO016 | HRJMO013 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O423-E-LLOV | HRJMO020 |
| O323-E-UMLN | HRJMO027 | HRJMO026 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O323-E-ZPOV | HRJMO028 |
| O323-E-UPUC | HRJMO029 |
| O323-E-UNEC | HRJMO030 |
| O423-E-LROG | HRJMO035 | HRJMO031 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O423-E-LPEL | HRJMO037 |
| O423-E-LGRE | HRJMO039 |
| O423-E-KSIB | HRJMO040 |
| O423-E-KMRT | HRJMO041 |
| O313-TGZ | HRJMO036 | HRJMO032 | Biološki element kakvoće makroalge |
| O423-E-PANT | HRJMO045 | HRJMO038 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O422-E-ZBRG | HRJMO046 | HRJMO044 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O422-E-USIR | HRJMO050 |
| O422-E-KLOŠ | HRJMO059 |
| O423-E-KLJN | HRJMO048 | HRJMO043 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O422-E-LMLO | HRJMO057 | HRJMO053 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O422-E-UNOV | HRJMO058 | HRJMO056 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O422-E-KBBT | HRJMO060 | HRJMO051 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O423-E-OSOR | HRJMO061 | HRJMO062 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O312-E-MED | HRJMO065 | HRJMO053/ HRJMO064 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja, osim biološkog elementa kakvoće makrozoobentos koji se grupira s vodnim tijelom HRJMO064 |
| O422-E-SKD | HRJMO067 | HRJMO066 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O423-E-PTDR | HRJMO072 |
| O422-E-LBUD | HRJMO069 | HRJMO053 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O423-E-CRES | HRJMO070 | HRJMO062 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O423-E-UPRK | HRJMO073 |
| O423-E-UPLO | HRJMO076 |
| O323-E-ZSOL | HRJMO078 | HRJMO063 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |
| O323-E-ZOMI | HRJMO079 | HRJMO075 | Svi pokazatelji ekološkog i kemijskog stanja |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147224.jpg)

Sl. B.45 Usporedba ocjene stanja prijelaznih i priobalnih vodnih tijela u razdoblju od 2016. – 2018. godine

Kemijsko stanje prijelaznih i priobalnih voda u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je ocijenjeno prema popisu prioritetnih tvari (33 prioritetne tvari) iz Priloga 5, Uredbe o standardu kakvoće voda – 2018. Uredba o standardu kakvoće voda – 2019. ne propisuje promjene u načinu ocjenjivanja kemijskog stanja površinskih voda tako da su rezultati ocjene stanja usporedivi. Nove prioritetne tvari cibutrin i terbutrin su praćeni u vodi u 2016. godini za prijelazne vode i 2017. godini za priobalne vode. 2018. godine su od novih prioritetnih tvari u vodi prijelaznih voda praćeni kinoksifen, aklonifen, bifenoks i heksabromociklododekan (HBCDD). Od novih prioritetnih tvari u bioti prijelaznih i priobalnih voda svih godina se prati perfluorooktansulfonska kiselina i njezini derivati (PFOS), dioksini i spojevi poput dioksina, heksabromociklododekan (HBCDD) i heptaklor i heptaklorepkosid. U sedimentu prijelaznih i priobalnih voda su se 2016. i 2017. godine od novih prioritetnih tvari pratili perfluorooktansulfonska (PFOS) kiselina, kinoksifen, dioksini i spojevi poput dioksina, heksabromociklododekan (HBCDD), heptaklor i heptaklorepkosid. 2018. godine uz prethodno praćene pokazatelje u sedimentu prijelaznih voda pratile su se i nove prioritetne tvari cipermetrin i diklorvos. Kako Uredba o standardu kakvoće voda – 2019. ne propisuje sustav klasifikacije prioritetnih tvari u sedimentu, za ocjenu stanja korišteni su norveški kriteriji[67](Bakke T, Kallqvit T, Ruus A, Breedveld GD, Hylland K. (2010) Development of sediment quality criteria in Norway. J. Soil Sediments 10 (2010), 172-178.) za određivanje kakvoće sedimenta.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147324.jpg)

Sl. B.46 Usporedba ocjene kemijskog stanja prijelaznih i priobalnih vodnih tijela prema Planu upravljanja vodnim područjima
 2016. – 2021. do 2018. godine (Uredba o standardu kakvoće voda – 2018.) i prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147339.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147370.jpg)

Sl. B.47 Usporedba ocjene stanja prema fizikalno-kemijskim elementima kakvoće prema Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. do 2018. godine (Uredba o standardu kakvoće voda – 2018.) i prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019.

Umjereno stanje fizikalno-kemijskih elemenata kakvoće se bilježi samo u prijelaznim vodama prema prozirnosti, ortofosfatima i ukupnom fosforu u maksimalno do 20 % vodnih tijela.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147414.jpg)

Sl. B.48 Usporedba ocjene stanja prema biološkim elementima kakvoće prijelaznih vodnih tijela u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. (prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2018.) i ocjene stanja prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147452.jpg)

Sl. B.49 Usporedba ocjene stanja prema biološkim elementima kakvoće priobalnih vodnih tijela u Planu upravljanja vodnim područjima
 2016. – 2021. (prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2018.) i ocjene stanja prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019.

Prema biološkim elementima kakvoće, stanje lošije od dobrog se u prijelaznim vodama bilježi uglavnom prema makrofitima (morskim cvjetnicama) i bentičkim beskralježnjacima. U priobalnim vodama umjereno i loše stanje se bilježi uglavnom na istim vodnim tijelima (oko 8 % od ukupnog broja vodnih tijela). Umjereno, loše i vrlo loše stanje bilježi se prema makrofitima (makroalge) uglavnom na istim vodnim tijelima (oko 27 % od ukupnog broja). Prema bentičkim beskralježnjacima stanje je uglavnom dobro i vrlo dobro. Veće promjene u metodologiji ocjenjivanja su provedene u prijelaznim vodama, dok je promjena ocjene stanja prema interkalibriranim metodama ocjene najprimjetnija za biološki element kakvoće fitoplankton u prijelaznim i priobalnim vodama te je, uglavnom, ocjena stanja prema fitoplanktonu nešto bolja. Ocjena stanja prema morskim cvjetnicama je također nešto bolja.

Fitoplankton je biološki element kakvoće koji se prati i u prijelaznim i priobalnim vodama s najvećom učestalošću (svake druge godine prati se u okviru nadzornog monitoringa na svim vodnim tijelima, a svake godine na manjem broju vodnih tijela u okviru operativnog monitoringa). Ribe se u prijelaznim vodama prate jednom svake druge godine. Učestalost praćenja makrofita (morskih cvjetnica) i bentičkih beskralježnjaka u prijelaznim i priobalnim vodama je manja, te se u proteklom razdoblju provodila jednom u četverogodišnjem razdoblju.

Operativni monitoring prijelaznih voda se 2016. i 2017. godine provodio na 11 vodnih tijela za prateće fizikalno-kemijske pokazatelje i fitoplankton, te na 12 vodnih tijela u 2018. godini. Morske cvjetnice, bentički beskralježnjaci i ribe su se pratili na po jednom vodnom tijelu u 2016 i 2017. godini, dok su u 2018. godini morske cvjetnice praćene na tri vodna tijela. Umjereno stanje je zabilježeno samo prema ortofosfatima, prozirnosti, bentičkim beskralježnjacima i morskim cvjetnicama na vrlo malo vodnih tijela. Većima vodnih tijela su u vrlo dobrom i dobrom stanju. Operativni monitoring na priobalnim vodnim tijelima je proveden u razdoblju od 2016. do 2018. godine na deset odnosno 11 vodnih tijela za prateće fizikalno-kemijske pokazatelje i fitoplankton, na po jednom odnosno dva vodna tijela za morske cvjetnice, dva odnosno četiri vodna tijela za bentičke beskralježnjake, te na dva odnosno tri vodna tijela za makroalge. Većina vodnih tijela je prema većini pokazatelja u vrlo dobrom i dobrom stanju. Umjereno stanje je zabilježeno samo prema fitoplanktonu, a loše stanje prema makroalgama na vrlo malom broju vodnih tijela.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147473.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147483.jpg)

Sl. B.50 Usporedba prema elementima ocjene ekološkog stanja u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.
 (prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2018.) i ocjene stanja prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147577.jpg)

Sl. B.51 Usporedba ocjene stanja prema elementima ocjene kemijskog stanja prijelaznih i priobalnih voda u Planu upravljanja vodnim
 područjima do 2018. godine (prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2018.) i prema Uredbi o standardu kakvoće voda – 2019.

Usporedba ocjene stanja prijelaznih voda zabilježenog u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. (2014. – 2015. godina), te stanja prema nadzornom i operativnom monitoringu pokazuje da se na 68 % vodnih tijela prijelaznih voda može očekivati zadovoljenje ciljeva zaštite okoliša, dok se na 28 % vodnih tijela očekuje da ciljevi vodnog okoliša neće biti zadovoljeni (nisu zadovoljeni ili pogoršanje stanja).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147687.jpg)

Stanje vodnih tijela prirodnih prijelaznih i priobalnih voda i teritorijalnog mora – Zbog učinkovitijeg upravljanja povećan je broj vodnih tijela prijelaznih voda s 25 na 34 prirodna vodna tijela i jedno znatno promijenjeno vodno tijelo. Područja priobalnih voda koja su proglašena osjetljivim područjima Odlukom o određivanju osjetljivih područja su određena kao zasebna vodna tijela što je rezultiralo povećanjem broja vodnih tijela s 26 na 77. Ta su vodna tijela ocijenjena prema Uredbi o standardu kakvoće voda (izmjene i dopune).

Niti na jednom vodnom tijelu prirodnih prijelaznih voda nisu ispunjeni okolišni ciljevi. Za razliku od kopnenih voda, razlog ne postizanja ciljeva je u tome da na 33 vodna tijela prijelaznih voda nije postignuto dobro kemijsko stanje. Dobro ekološko stanje je postignuto na 70 % vodnih tijela prijelaznih voda.

Niti na jednom vodnom tijelu priobalnih voda nisu ispunjeni okolišni ciljevi, ali je riječ većinom o umjerenom stanju što znači da postoji velika mogućnost daljeg unapređenja. Za 5 % vodnih tijela je ustanovljeno da je u lošem ili vrlo lošem stanju. Razlog za ovakvu ocjenu stanja je vezan uz činjenicu da na svim vodnim tijelima nije postignuto dobro kemijsko stanje (pogledati obrazloženje u Poglavlju B.2.1.5). Ekološko stanje na 70 % vodnih tijela zadovoljava okolišne ciljeve ali je isključivo riječ o dobrom stanju.

U okviru provedbe Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem, provedena su djelomična istraživanja teritorijalnog mora u okviru praćenja deskriptora devet (Onečišćujuće tvari u morskim organizmima namijenjenim za ljudsku potrošnju) te su na manjem broju postaja praćeni kadmij, olovo i živa u ribama. Ocjena je dana na osnovu izmjerenih vrijednosti žive u bioti na devet mjernih postaja. Kemijsko stanje prema živi u bioti nije dobro na svim postajama mjerenja.

Tab. B.62 Stanje vodnih tijela prirodnih prijelaznih i priobalnih voda

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147741.jpg)

2.1.4. Umjetna i znatno promijenjena vodna tijela

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147831.jpg)

Određivanje statusa znatno promijenjenih odnosno umjetnih vodnih tijela[68](Članak 4(3) Okvirne direktive o vodama) – Kako bi određeno vodno tijelo dobilo ili zadržalo status znatno promijenjenog vodnog tijela potrebno je zadovoljiti sve sljedeće uvjete:

|  |  |
| --- | --- |
| Uvjeti za određivanje znatno promijenjenog odnosno umjetnog vodnog tijela | |
| A | da bi postizanje dobrog stanja voda na tom vodnom tijelu imalo značajne negativne efekte na:  (i) širi okoliš  (ii) plovidbu (što uključuje luke i rekreaciju)  (iii) aktivnosti koje imaju za cilj akumuliranje vode za potrebe vodoopskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju, proizvodnju energije ili navodnjavanje  (iv) reguliranje voda, obranu od poplava i melioracijska odvodnja  (v) druge podjednako važne, održive razvojne aktivnosti odnosno djelatnosti.  (u daljnjem tekstu ovog poglavlja koristiti će se termin djelatnosti) |
| B | da se korisni ciljevi koji se postižu tom djelatnošću na tom vodnom tijelu ne mogu, zbog tehničke izvedivosti ili nesrazmjernih troškova, razumno postići na drugi način koji bi bio značajno bolja ekološka opcija |

Utvrđivanje statusa umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela je dvostupanjski postupak:

1. preliminarno utvrđivanje kandidata za umjetno i znatno promijenjeno vodno tijelo (nadležno tijelo za upravljanje vodama)

2. priprema tehničke podloge kojom se potvrđuje ispunjenje Uvjeta za određivanje znatno promijenjenog odnosno umjetnog vodnog tijela.

a obuhvaćene su sljedeće djelatnosti:

• zaštita od poplava

• plovidba

• proizvodnja električne energije u proizvodnom procesu hidroelektrana

• proizvodnja električne energije gdje se voda koristi za hlađenje

• korištenje voda u poljoprivredi navodnjavanje i odvodnja.

Preliminarno utvrđivanje umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela – Osnovna pretpostavka za predlaganje izuzeća u vidu umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela, je da je riječ o:

– tijelima površinske vode koja su nastala ljudskom djelatnošću na mjestima gdje prije nije bilo vode (umjetna vodna tijela), ili

– tijelima površinske vode koja su zbog fizičkih promjena uslijed ljudske djelatnosti značajno promijenila svoj karakter, odnosno na kojima su provedeni opsežni zahvati koji dovode do izrazitih i trajnih hidromorfoloških promjena (znatno promijenjena vodna tijela).

Identifikacija vodnih tijela koja potencijalno ispunjavaju uvjete za utvrđivanje statusa znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela se obavlja korištenjem testa preliminarne identifikacije znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela. Postupak se obavlja u okviru postupka analize opterećenja – utjecaja (IMPRES analize) i utvrđivanja stanja vodnih tijela.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147851.jpg)

Sl. B.52 Test preliminarne identifikacije znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela

Utvrđivanje/potvrđivanje statusa znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela – Utvrđivanje statusa znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela za djelatnosti:

• plovidba

• proizvodnja električne energije u proizvodnom procesu hidroelektrana

• proizvodnja električne energije gdje se voda koristi za hlađenje

• korištenje voda u poljoprivredi navodnjavanje i odvodnja,

provodi se na osnovi prikupljenih tehničkih podloga u okviru kojih su za svako vodno tijelo (odnosno grupe vodnih tijela) provedeni testovi sukladno preporukama iz Vodiča br. 4, Identifikacija i designacija značajno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela, odnosno prema sljedećem postupku:

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147909.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/147920.jpg)

Tehnička podloga korištena u postupku utvrđivanja znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela za vodna tijela korištena za proizvodnju hidroenergije je objavljena na mrežnoj stranici Hrvatskih voda u Registru dokumentacije:

(https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200045\_1.pdf)

Tehnička podloga se bazira na vodnim tijelima iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i korištena je za analizu i određivanja vodnih tijela u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

Za djelatnost obrane od poplava obrazloženje za utvrđivanje znatno promijenjenih vodnih tijela razrađeno je u Poglavlju C.4 Cilj upravljanja rizicima od poplava, te je prihvaćeno da se značajno promijenjenim vodnim tijelima proglase ona vodna tijela:

– koja prema biološkim pokazateljima ekološkog stanja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve i to prvenstveno vezano uz hidromorfološka opterećenja, a

– koja se nalaze na poplavnom području scenarija srednje vjerojatnosti i da

– barem jedan kriterij za određivanje rizika na području potencijalno značajnog rizika od poplava nije ocijenjen kao zanemariv.

Za ostale aktivnosti na vodama (poljoprivreda, plovidba i drugo), tehničke podloge nisu bile na raspolaganju. Dodatno su kao znatno promijenjena vodna tijela proglašena i vodna tijela na kojima se obavlja plovidba (prema podacima nadležnog ministarstva). Ujedno treba napomenuti kako je uglavnom riječ o »višenamjenskom« korištenju odnosno opterećenju voda u narednom planskom razdoblju 2022. – 2027. godina znatno promijenjena vodna tijela su utvrđena na osnovu naprijed navedenih podloga.

Ocjena stanja/potencijala umjetnih i znatno promijenjenih površinskih voda stajaćica (akumulacije) u točkama monitoringa – U Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. umjetna i znatno promijenjena vodna tijela stajaćica su bila ocijenjena kao prirodna vodna tijela odnosno ocjenjeno je njihovo ekološko stanje. U Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. na osnovi Uredbe o standardu kakvoće voda ocijenjen je ekološki potencijal koji je uspoređen s ekološkim stanjem umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela. Očekivano, uočava se značajno povećanje broja akumulacija koje se nalaze u dobrom i boljem ekološkom potencijalu u odnosu na ekološko stanje. Ujedno, znatno je smanjen i broj akumulacija koje su ocijenjene u lošem i vrlo lošem potencijalu u odnosu na vrlo loše i loše ekološko stanje u 2016. godini, ali je ujedno povećan i broj akumulacija koje se nalaze u umjerenom potencijalu u odnosu na umjereno ekološko stanje. U 2017. i 2018. godini ni jedna akumulacija nije ocjenjena u lošem ili vrlo lošem ekološkom potencijalu, ali je povećan broj akumulacija u umjerenom ekološkom potencijalu te smanjen broj akumulacija u dobrom i boljem ekološkom potencijalu u odnosu na 2016. godinu. U 2017. i 2018. godini ekološko stanje akumulacija ocjenjeno je samo na osnovi fizikalno – kemijskih pokazatelja i specifičnih onečišćujućih tvari. U razdoblju 2016. – 2018. uloženi su veliki istraživački napori kako bi se uspostavio sustav klasifikacije ekološkog potencijala akumulacija. Na taj način su se stekli uvjeti za završni postupak identifikacije i konačnog prijenosa vodnih tijela akumulacija iz statusa kandidata u status znatno promijenjenih vodnih tijela. Pošto se akumulacije u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. ocjenjuju kao prirodna vodna tijela, ovdje su prikazani rezultati ocjene akumulacija kao prirodnih vodnih tijela tekućica te je ocijenjeno njihovo ekološko stanje umjesto potencijala.

Ocjena ekološkog stanja akumulacija – S obzirom na to da je osnovni uvjet za proglašavanje znatno promijenjenih vodnih tijela na lokacijama svih akumulacija monitoringom ustanovljeno umjereno do vrlo loše ekološko stanje prirodnog vodnog tijela koje je hidromorfološki modificirano, zaključuje se da će sva navedena vodna tijela (ukoliko akumulacije budu zadovoljavale i ostale uvjete) prijeći iz statusa prirodnog vodnog tijela kandidata u status znatno promijenjenog vodnog tijela. Za sva takva vodna tijela će se postizanje ciljeva zaštite voda ocjenjivati na osnovi klasifikacijskog sustava ekološkog potencijala.

Monitoring bioloških elemenata kakvoće akumulacija u najvećem opsegu obavljen je 2016. godine u sklopu dva projekta – Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda za stajaćice Panonske ekoregije i Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda za stajaćice Dinaridske ekoregije. Akumulacije nisu u dobrom stanju prema biološkim elementima modula opće degradacije – makrofita, makrozoobentos i ribe.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148052.jpg)

Sl. B.53 Usporedba ocjene stanja prema biološkim elementima kakvoće na mjernim postajama akumulacija

Analizom rezultata monitoringa utvrđeno je da je monitoring fizikalno-kemijskih pokazatelja na svim postajama od 2016. godine obavljen barem jednom. Na najvećem broju postaja monitoring je obavljen tri puta od 2016. do 2018. godine.

Rezultati monitoringa fizikalno-kemijskih pokazatelja objedinjeni su za razdoblje od 2016. – 2018. godine. Tijekom navedenog razdoblja značajno je povećanje broja ispitivanih mjernih postaja odnosno akumulacija. Niti na jednoj od postaja od 2015. godine rezultati analiza nisu ukazali na vrlo loše stanje. U lošem stanju 2018. godine nalazi se samo jedna akumulacija (Popovac), u kojoj su uzroci lošeg stanja prekoračene granične vrijednosti za pokazatelj biološke (BPK5) i kemijske potrošnje kisika (KPK), amonij, te ukupni dušik i fosfor, što ukazuje na opterećenje hranjivim tvarima.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148069.jpg)

Sl. B.54 Usporedba ocjene stanja prema fizikalno-kemijskim elementima kakvoće na mjernim postajama akumulacija

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Ocjena  promjene stanja | Opis promjene stanja | Broj postaja | % |
|  | Postaje na kojima je od 2016. – 2018. godine stanje dobro ili vrlo dobro | 20 | 56 % |
|  | Postaje na kojima je tijekom godina došlo do pogoršanja stanja iz dobrog u umjereno | 4 | 11 % |
|  | Postaje na kojima je u 2018. godini došlo do poboljšanja stanja iz umjerenog u dobro | 4 | 11 % |
|  | Postaje na kojima tijekom godina nije došlo do poboljšanja stanja u najmanje dobro | 8 | 22 % |
| Ukupan broj postaja | | 36 | 100 % |

Specifične onečišćujuće tvari – Monitoring specifičnih onečišćujućih tvari se obavlja na 29 akumulacija. Načelno, zaključuje se da tijekom godina raste broj postaja na kojima je stanje dobro prema specifičnim onečišćujućim tvarima.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148102.jpg)

Sl. B.55 Usporedba ocjene stanja prema specifičnim onečišćujućim tvarima na mjernim postajama akumulacija

Rezultati monitoringa ukazuju na sljedeće:

1. na akumulacijama: Jezero Sabljaci, akumulaciji Lešće, te akumulacijama HE Čakovec i HE Dubrava pretpostavlja se da neće biti moguće postići dobar ekološki potencijal, ukoliko se na njihovim slivovima ne uvedu daljnja ograničenja vezana uz emisije bakra i cinka

2. na akumulacijama: Jezero Bajer i Butoniga prelazak iz nezadovoljavajućeg u dobro ekološko stanje s obzirom na organski vezane halogene (AOX) i krom je potvrđeno kroz tri godine monitoringa, te se može očekivati da će se to na odgovarajući način reflektirati i na procjenu potencijala akumulacije

3. na jezeru Lokvarka loše stanje prema specifičnim onečišćujućim tvarima zabilježeno je 2016. godine, ali je uočljiv trend poboljšanja u 2017. i 2018. godini.

U Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. akumulacije su bile ocijenjene kao prirodna vodna tijela te je na taj način ocijenjeno njihovo ekološko stanje. Ekološki potencijal ocijenjen je na osnovi Uredbe o standardu kakvoće voda – 2019. te je vidljivo da značajan broj vodnih tijela akumulacija koje se nalaze u umjerenom ili lošem stanju imaju dobar ekološki potencijal. Samo je jedna akumulacija (Cetina, Đale) ocijenjena u dobrom ekološkom stanju, dok je 16 akumulacija ocijenjeno u dobrom i boljem ekološkom potencijalu. Znatno je smanjen i broj akumulacija koje su ocijenjene u lošem ili vrlo lošem stanju, odnosno potencijalu, ali je nešto povećan broj akumulacija koje su ocijenjene u umjerenom stanju, odnosno potencijalu.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148120.jpg)

Sl. B.56 Usporedba ukupnog ekološkog stanja i ukupnog ekološkog potencijala akumulacija

Ocjena kemijskog stanja (medij voda) – U razdoblju od 2015. – 2018. godine mali broj akumulacija je obuhvaćen monitoringom kemijskog stanja. Kemijsko stanje mjernih postaja akumulacija je ocijenjeno na temelju rezultata monitoringa provedenog u razdoblju od 2016. – 2018. godine i uspoređeno s rezultatima monitoringa iz 2015. godine samo za akumulacije na jadranskom vodnom području jer u razdoblju od 2015. – 2016. godine pokazatelji kemijskog stanja nisu analizirani niti na jednoj akumulaciji na vodnom području rijeke Dunav. Od 45 pokazatelja kemijskog stanja na akumulacijama jadranskog vodnog područja ispitivani su samo metali (olovo, nikal, kadmij i živa), te fluoranten, triklormetan i pentaklorfenol. Prioritetna tvar koja prelazi definirane standarde kakvoće vodnog okoliša prema rezultatima monitoringa je živa na dvije akumulacije na jadranskom vodnom području. Na vodnom području rijeke Dunav svi pokazatelji kemijskog stanja (njih 45) ispitivali su se 2017. godine samo na jednoj akumulaciji (Rakitje, Finzula), a 2018. godine na tri akumulacije (Pakra, Borovik i Lapovac II). Na svim mjernim postajama utvrđeno je dobro kemijsko stanje. Na ostalim akumulacijama (Jošava, HE Dubrava, Jarunsko jezero) ispitivali su se pokazatelji antracen, naftalen, fluoranten i poliaromatski ugljikovodici koji su u Planu upravljanja vodnim područjem 2016. – 2021. godine, razmatrani kao mogući razlozi nepostizanja dobrog kemijskog stanja. Prema navedenim pokazateljima 2017. godine dobro kemijsko stanje je utvrđeno na svim akumulacijama, dok je u 2018. godini pronađen benzo(g,h,i)perilen na akumulaciji HE Dubrava.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148134.jpg)

Sl. B.57 Usporedba ocjene kemijskog stanja na mjernim postajama akumulacija

Ocjena kemijskog stanja (medij biota) – Rezultati prethodnog monitoringa biote provedenog tijekom 2017. godine na dvije mjerne postaje na akumulacijama na vodnom području rijeke Dunav, pokazali su nezadovoljavajuće kemijsko stanje na obje ispitivane postaje. To su živa i polibromirani difenileteri, čije koncentracije u ribama prelaze definirane standarde kakvoće okoliša za biotu.

Rezultati monitoringa kemijskog stanja na akumulacijama ukazuju na sljedeće:

1. na akumulacijama Jezero Lepenica i akumulaciji Butoniga ne može se utvrditi je li došlo do pogoršanja kemijskog stanja. Vrijednost žive iznad standarda kakvoće vodnog okoliša zabilježena je u akumulaciji Jezero Lepenica samo u jednom uzorku vode u 2018. godini, dok na akumulaciji Butoniga pokazatelj živa nije uzorkovan propisanom učestalošću od 12 puta godišnje

2. na akumulaciji HE Dubrava došlo je do pogoršanja kemijskog stanja u odnosu na 2017. godinu

3. na akumulacijama Pakra i Borovik postoji razlika u ocjeni kemijskog stanja za medij voda i biota, jer su standardi kakvoće vodnog okoliša za prioritetne tvari živu i polibromirane difeniletere u bioti značajno niži (stroži) u odnosu na medij voda.

Tab. B.63 Usporedba ekološkog stanja (2016.) i ekološki potencijal umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela stajaćica (akumulacije) od 2016. – 2018. godine

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148197.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148244.jpg)

Sl. B.58 Usporedba ekološkog stanja (ES) i ekološkog potencijala (EP) umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela stajaćica
 (akumulacije) od 2016. – 2018. godine

Stanje/potencijal umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela – Na 3 % umjetnih vodnih tijela su ispunjeni okolišni ciljevi i to prije svega zbog nezadovoljavajućeg ekološkog potencijala. Dobro kemijsko stanje je postignuto na 93 % vodnih tijela. Situacija je nešto bolja kada se promatraju umjetna vodna tijela za koje postoji obveza o izvješćivanju gdje oko 6 % vodnih tijela zadovoljava okolišne ciljeve.

Na oko 13 % znatno promijenjenih vodnih tijela su postignuti okolišni ciljevi, i riječ je o isključivo postignutom dobrom stanju. Razlog za ovakvu ocjenu stanja je vezan uz činjenicu da na većini vodnih tijela nije postignut dobar i bolji ekološki potencijal. Dobro kemijsko stanje je postignuto na oko 80 % vodnih tijela. Situacija je znatno nepovoljnija kada se promatraju znatno promijenjena vodna tijela za koje postoji obveza o izvješćivanju gdje oko 5 % vodnih tijela zadovoljava okolišne ciljeve. Oko 66 % znatno promijenjenih vodnih tijela za koje postoji obveza izvješćivanja je u dobrom kemijskom stanju.

Tab. B.64 Potencijal/stanje umjetnih vodnih tijela

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148343.jpg)

Tab. B.65 Potencijal/stanje znatno promijenjenih vodnih tijela

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148412.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148478.jpg)

2.1.5. Dodatno razmatranje vezano uz kemijsko stanje voda

U svrhu prikaza kemijskog stanja površinskih voda, a sa ciljem ažuriranja programa mjera te da ne bi došlo do pogrešnog tumačenja pogoršanja kemijskog stanja voda uslijed uvođenja novih tvari i tvari s revidiranim, strožim standardima kakvoće vodnog okoliša, može se odvojeno prikazati utjecaj sljedećih skupina tvari na kemijsko stanje prema sljedećim »scenarijima«:

a) tvari koje su postojane, bioakumulativne i toksične (PBT-tvari) – bromirani difenileteri, živa i njezini spojevi, benzo(a)piren, benzo(b)fluoranten, benzo(k)fluoranten, benzo(g,h,i)perilen, ideno (1,2,3-cd)piren, tributilkositrovi spojevi, PFOS, dioksini, HBCDD i heptaklor/heptaklorepoksid

b) novoutvrđenih prioritetnih tvari (dikofol, PFOS, kinoksifen, dioksini, aklonifen, cibutrin, cipermetrin, diklorvos, HBCDD, heptaklor/heptaklorepoksid i terbutrin)

c) postojeće prioritetne tvari s revidiranim, strožim standardima kakvoće vodnog okoliša (SKVO)-antracen, bromirani difenileteri, fluoranten, olovo i njegovi spojevi, naftalen, nikal i njegovi spojevi, benzo(a)piren, benzo(b)fluoranten, benzo(k)fluoranten, benzo(g,h,i)perilen, ideno (1,2,3-cd)piren.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148491.jpg)

Sličan zaključak se može izvesti i kada se promatraju sva vodna tijela.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148510.jpg)

Sl. B.59 Usporedni prikaz kemijskog stanja vodnih tijela prema »scenarijima«

|  |
| --- |
| ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148692.jpg) |

Sl. B.60 Stanje površinskih voda (kartografski prikaz svih vodnih tijela)

2.2.. Stanje podzemnih voda

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148766.jpg)

2.2.1. Stanje podzemnih voda osim geotermalnih i mineralnih voda (hladne podzemne vode)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148838.jpg)

Vodna tijela podzemnih voda – vodno područje rijeke Dunav – Tijela podzemnih voda (TPV) su određena na način koji omogućava odgovarajuće, dovoljno jednoznačno, opisivanje količinskog i kemijskog stanja podzemnih voda i planiranje mjera koje treba poduzeti za ostvarenje postavljenih ciljeva u zaštiti podzemnih voda i o njima ovisnih površinskih i kopnenih ekosustava.

Na vodnom području je izdvojeno 20 grupiranih tijela podzemnih voda. Tome je prethodila inicijalna analiza brojnih utjecajnih elemenata (geološka građa, poroznost, geokemijski sastav, hidrogeološke karakteristike, karakteristike krovinskih naslaga, smjer toka, izdašnost izvora i zdenaca, napajanje, odnos s površinskim tokovima, položaj unutar riječnih slivova, te zahtjev Okvirne direktive o vodama da se označe sva tijela podzemnih voda koja se koriste ili bi se u budućnosti mogla koristiti za zahvaćanje vode namijenjene ljudskoj potrošnji, a koja osiguravaju u prosjeku više od 10 m3/dan) u okviru kojih je izdvojeno ukupno 363 osnovnih tijela podzemnih voda.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148872.jpg)

Sl. B.61 Pregledna karta tijela podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav

S obzirom na hidrogeološke karakteristike pojedinih područja u okviru inicijalne karakterizacije, vodonosnici su razvrstani u kategorije primarnih, sekundarnih i neproduktivnih vodonosnika. Primarnim vodonosnicima su definirani: (1) kvartarni vodonosnici intergranularne poroznosti visokih hidrauličkih svojstava iz kojih se odvija glavnina javne vodoopskrbe u sjevernoj Hrvatskoj ili su planirani za vodoopskrbu i (2) karbonatni vodonosnici pukotinsko – kavernozne poroznosti i visoke propusnosti u zonama visokog krša, iz kojih podzemna voda istječe na izvorima velikih izdašnosti. Sekundarni vodonosnici su: (1) kvartarni vodonosnici intergranularne poroznosti nižih hidrauličkih svojstava koji se koriste za vodoopskrbu, (2) karbonatni (trijaski) vodonosnici pukotinske i pukotinsko – kavernozne poroznosti i osrednje propusnosti u području sjeverne Hrvatske i (3) karbonatni vodonosnici pukotinsko – kavernozne poroznosti u zonama plitkog krša. Neproduktivne stijene uglavnom su ograničene na neogenske, odnosno kvartarne naslage niskih hidrauličkih svojstava i/ili malih debljina i metamorfne stijene (propusne samo u neposrednoj blizini površine terena).

U panonskom dijelu vodnog područja utvrđeno je 15 tijela podzemnih voda prosječne veličine 1.942 km2. Od 15 tijela podzemnih voda (TPV), osam TPV sadrži vodonosnike međuzrnske poroznosti, unutar šest TPV dominantno su zastupljeni vodonosnici međuzrnske poroznosti i znatno manjim dijelom pukotinske poroznosti, a jedno TPV sadrži vodonosnik isključivo pukotinske do pukotinsko – kavernozne poroznosti. Većina TPV ima prekogranični karakter, odnosno prostiru se u susjedne države: Sloveniju, Mađarsku, Srbiju i Bosnu i Hercegovinu.

U krškom dijelu vodnog područja izdvojeno je pet tijela podzemne vode prosječne veličine oko 1.190 km2, od čega se tri prostiru i u susjedne države, odnosno imaju prekogranični karakter.

Tab. B.66 Osnovni podaci o tijelima podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod | Ime tijela podzemnih voda | Poroznost | Površina  (km2) | Obnovljive zalihe podzemne vode (\*106 m3/god) | Prirodna ranjivost | Državna pripadnost tijela podzemnih voda |
| CDGI\_18 | MEĐIMURJE | međuzrnska | 747 | 113 | 61 % područja visoke i vrlo visoke ranjivosti | HR/SL, HU |
| CDGI\_19 | VARAŽDINSKO PODRUČJE | međuzrnska | 402 | 88 | Gotovo u cjelosti visoke i vrlo visoke ranjivosti | HR/SL |
| CDGI\_20 | SLIV BEDNJE | dominantno međuzrnska | 725 | 52 | 73 % podrčja niske i vrlo niske ranjivosti | HR/SL |
| CDGI\_21 | LEGRAD – SLATINA | međuzrnska | 2.371 | 362 | 23 % područja visoke i vrlo visoke ranjivosti | HR/HU |
| CDGI\_22 | NOVO VIRJE | međuzrnska | 97 | 18 | 44 % područja visoke i vrlo visoke ranjivosti | HR/HU |
| CDGI\_23 | ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV DRAVE I DUNAVA | međuzrnska | 5.018 | 421 | 83 % područja umjerene do povišene ranjivosti | HR/HU, SRB |
| CSGI\_24 | SLIV SUTLE I KRAPINE | dominantno međuzrnska | 1.406 | 82 | 71 % područja niske do vrlo niske ranjivosti | HR/SL |
| CSGN\_25 | SLIV LONJA – ILOVA – PAKRA | dominantno međuzrnska | 5.188 | 219 | 73 % umjerene do povišene ranjivosti | HR |
| CSGN\_26 | SLIV ORLJAVE | dominantno međuzrnska | 1.576 | 134 | 56 % vrlo niske do niske ranjivosti | HR |
| CSGI\_27 | ZAGREB | međuzrnska | 988 | 273 | 40 % područja visoke i vrlo visoke, te 36 % umjerene do povišene ranjivosti | HR/SL |
| CSGI\_28 | LEKENIK – LUŽANI | međuzrnska | 3.445 | 366 | 53 % područja umjerene do povišene ranjivosti | HR/BIH |
| CSGI\_29 | ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV SAVE | međuzrnska | 3.322 | 379 | 75 % umjerene do povišene ranjivosti | HR/BIH, SRB |
| CSGI\_30 | ŽUMBERAK – SAMOBORSKO GORJE | pukotinska do pukotinsko-kavernozna | 443 | 139 | 59 % vrlo niske do niske ranjivosti | HR/SL |
| CSGI\_31 | KUPA | dominantno međuzrnska | 2.871 | 287 | 58 % umjerene do povišene ranjivosti | HR |
| CSGI\_32 | UNA | dominantno međuzrnska | 541 | 54 | 85 % vrlo niske do niske ranjivosti | HR/BIH |
| CSGI-14 | KUPA | pukotinsko-kavernozna | 1.027 | 1.429 | 54 % područja umjerene ranjivosti | HR/SL |
| CSGN-15 | DOBRA | pukotinska do pukotinsko-kavernozna | 755 | 758 | 44 % područja umjerene ranjivosti | HR |
| CSGN-16 | MREŽNICA | pukotinsko-kavernozna | 1.372 | 1.324 | 59 % područja umjerene ranjivosti | HR |
| CSGI-17 | KORANA | pukotinsko-kavernozna | 1.225 | 870 | 46 % područja umjerene ranjivosti | HR/BIH |
| CSGI-18 | UNA | pukotinsko-kavernozna | 1.592 | 1.585 | 63 % područja umjerene ranjivosti | HR/BIH |
| UKUPNO VODNO PODRUČJE RIJEKE DUNAV | | | 35.111 | 8.953 |  | |
|  | panonski dio | | 29.140 | 2.987 |
| krški dio | | 5.971 | 5.966 |
| nacionalna vodna tijela | | 11.762 | 2.722 |
| prekogranična vodna tijela | | 23.349 | 6.231 |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/148941.jpg)

Sl. B.62 Odnos površina nacionalnih i prekograničnih tijela podzemne vode na vodnom području rijeke Dunav

Jadransko vodno područje – Osnovni kriterij za izdvajanje TPV bila je prirodna povezanost nepromjenljivih i promjenljivih elemenata bilance voda u određenom prostoru, vodeći računa o povezanosti podzemnih i površinskih voda u krškim terenima, gdje vode u više navrata unutar istoga tijela izviru i ponovno poniru u krško podzemlje. Naime, u krškim područjima izuzetno je teško odvojiti podzemne od površinskih voda, jer je zbog geološke građe terena njihova interakcija izuzetno velika. Pojedine rijeke započinju svoj tok na krškim izvorima, dijelom svoga toka teku površinski, poniru nailaskom na dobro vodopropusne karbonatne stijene i kao podzemna voda opet se pojavljuju na izvorima u nižim stepenicama sliva. Slična je situacija i u krškim poljima koja su u kišnom dijelu godine dijelom poplavljena, zbog podizanja razine podzemne vode, a u sušnom dijelu godine izvori na poljima presušuju ili se izdašnost više puta smanji. Dakle, radi se o istoj vodi, koja dijelom teče površinski a dijelom podzemno, prihvaćajući svojim tokom sva opterećenja sa sliva.

Inicijalna analiza brojnih utjecajnih elemenata (geološka građa, poroznost, geokemijski sastav, hidrogeološke karakteristike, geomorfološke pojave, smjerovi i brzine toka podzemnih voda, izdašnost izvora i zdenaca, napajanje, odnos s površinskim tokovima, položaj unutar riječnih slivova, te zahtjev Okvirne direktive o vodama da se označe sva tijela podzemnih voda koja se koriste ili bi se u budućnosti mogla koristiti za zahvaćanje vode namijenjene ljudskoj potrošnji, a koje osiguravaju u prosjeku više od 10 m3/dan), provedena 2006. godine[69](Hrvatski geološki institut, Određivanje cjelina pozemnih voda na jadranskom slivu prema kriterijima Okvirne direktive o vodama EU.), rezultirala je izdvajanjem 86 TPV na kopnenom dijelu vodnog područja i 12 TPV na većim otocima. Kasnije su oni grupirani u 13 TPV na jadranskom vodnom području. U TPV Jadranski otoci uključeni su samo veći otoci na kojima ima izvora koji se potencijalno mogu zahvatiti za javnu vodoopskrbu ili se podzemna voda već koristi za javnu vodoopskrbu.

U odnosu na Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. broj podzemnih vodnih tijela ostao je isti. Za TPV Bokanjac – Poličnik za koje je u drugom Planu upravljanja vodnim područjima utvrđeno da je u lošem stanju proveden je istražni monitoring i napravljena je analiza kriterija za utvrđivanje stanja tijela podzemne vode kod pojave zaslanjenja. Na temelju napravljene studije Geotehničkog fakulteta i analize istraživačkog monitoringa napravljena je podjela podzemnog vodnog tijela koje je bilo u lošem stanju, tako da se izdvojio dio tijela koji je pod utjecajem zaslanjenja, odnosno dugotrajnog crpljenja i pojave zaslanjenja od onog dijela koji nije pod tim utjecajem. Sjeverni dio Bokanjca – Poličnika je pod utjecajem zaslanjenja, te je u ovom Planu to izdvojeno podzemno vodno tijelo nazvano Boljkovac – Golubinka, dok je južni dio Bokanjca – Poličnika iz drugog Plana upravljanja vodnim područjima pripojen podzemnom vodnom tijelu Ravni kotari, pa je u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. to vodno tijelo veće u odnosu na prijašnji Plan, odnosno uvećano je za južni dio Bokanjca – Poličnika.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/149077.jpg)

Sl. B.63 Pregledna karta tijela podzemne vode na jadranskom vodnom području

Većina TPV izdvojenih u Hrvatskoj prostire u susjedne države Sloveniju i Bosnu i Hercegovinu. To se odnosi na TPV na istarskom (Sjeverna Istra) i riječkom području, koja su dijelom u Sloveniji i TPV Krka, Cetina i Neretva, koja su dijelom u Bosni i Hercegovini. Prema jugu se udio prekograničnog dijela TPV povećava pa se na dubrovačkom području praktički samo izvorišne zone TPV Neretva nalaze u Hrvatskoj, a njegov najveći dio je u Bosni i Hercegovini.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/149094.jpg)

Sl. B.64 Odnos površina nacionalnih i prekograničnih tijela podzemnih voda na jadranskom vodnom području

Tab. B.67 Osnovni podaci o tijelima podzemnih voda na jadranskom vodnom području

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod | Ime tijela podzemnih voda | Poroznost | Površina  (km2) | Obnovljive zalihe podzemnih voda (\*106 m3/god.) | Prirodna ranjivost | Državna pripadnost tijela podzemnih voda |
| JKGI-01 | SJEVERNA ISTRA | pukotinsko-kavernozna | 907 | 441 | 43 % područja srednje i 9 % visoke ranjivosti | HR/SLO |
| JKGN-02 | SREDIŠNJA ISTRA | pukotinsko-kavernozna | 1717 | 771 | 54 % područja srednje i 23 % visoke ranjivosti | HR |
| JKGN-03 | JUŽNA ISTRA | pukotinsko-kavernozna | 144 | 32 | 90 % područja srednje ranjivosti | HR |
| JKGI-04 | RIJEČKI ZALJEV | pukotinsko-kavernozna | 436 | 581 | 53 % područja srednje i 37 % visoke ranjivosti | HR/SLO |
| JKGI-05 | RIJEKA – BAKAR | pukotinsko-kavernozna | 622 | 973 | 74 % područja srednje I 13 % visoke ranjivosti | HR/SLO |
| JKGN-06 | LIKA – GACKA | pukotinsko-kavernozna | 3.724 | 3.871 | 60 % područja srednje I 33 % niske ranjivosti | HR |
| JKGN-07 | ZRMANJA | pukotinsko-kavernozna | 1.538 | 1.683 | 64 % područja srednje i 33 % niske ranjivosti | HR |
| JKGN-08-1 | RAVNI KOTARI | pukotinsko-kavernozna,  međuzrnska | 1.218 | 355 | 50 % područja srednje i 47 % niske ranjivosti | HR |
| JKGN-09-1 | BOLJKOVAC – GOLUBINKA | pukotinsko-kavernozna | 63 | 16 | 54 % područja srednje i 44 % niske ranjivosti | HR |
| JKGI-10 | KRKA | pukotinsko-kavernozna,  međuzrnska | 2.704 | 1.236 | 55 % područja srednje i 42 % niske ranjivosti | HR/BiH |
| JKGI-11 | CETINA | pukotinsko-kavernozna | 3.088 | 1.825 | 68 % područja srednje i 22 % niske ranjivosti | HR/BiH |
| JKGI-12 | NERETVA | pukotinsko-kavernozna,  međuzrnska | 2.034 | 1.301 | 56 % područja srednje i 37 % niske ranjivosti | HR/BiH |
| JOGN-13 | JADRANSKI OTOCI | pukotinsko-kavernozna |  | 122 | 51 % područja srednje i 47 % niske ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Cres |  | 406 |  | 62 % područja srednje, 21 % niske i 14 % visoke ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Krk |  | 406 |  | 62 % područja srednje, 21 % visoke i 15 % niske ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Brač |  | 396 |  | 64 % područja srednje i 30 % niske ranjivosti | Hp |
| JOGN-13 | Hvar |  | 298 |  | 62 % područja srednje i 36 % niske ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Pag |  | 285 |  | 82 % područja srednje i 14 % niske ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Korčula |  | 272 |  | 45 % područja srednje i 53 % niske ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Dugi Otok |  | 114 |  | 52 % područja srednje i 46 % niske ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Mljet |  | 98 |  | 78 % niske i 19 % srednje ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Vis |  | 90 |  | 80 % niske i 18 % srednje ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Rab |  | 86 |  | 51 % srednje i 45 % niske ranjivosti | HR |
| JOGN-13 | Lastovo |  | 41 |  | 98 % niske ranjivosti | HR |
|  | Neobuhvaćeni otoci |  | 772 |  |  | HR |
| UKUPNO VODNO PODRUČJE JADRANSKOG SLIVA | | | 21.459 | 13.207 |  | |
| nacionalna vodna tijela | | | 10.896 | 6.850 |
| prekogranična vodna tijela | | | 9.791 | 6.357 |

Ekosustavi ovisni o podzemnoj vodi postoje u većini tijela podzemnih voda. U panonskom dijelu vodnog područja rijeke Dunav zastupljeni su vodeni ekosustavi u površinskim vodama povezanim s podzemnim vodama i kopneni ekosustavi koji su pod utjecajem podzemnih i površinskih voda. U krškom dijelu ovoga vodnog područja, kao i u jadranskom vodnom području, pretežito su zastupljeni vodeni ekosustavi u površinskim vodama povezanim s podzemnim vodama, izvori i krški špiljski ekosustavi. Kopneni ekosustavi su mjestimice razvijeni u krškim poljima.

Stanje tijela podzemnih voda osim geotermalnih i mineralnih voda – ocijenjeno je sa stajališta količina i kakvoće podzemnih voda prema metodologiji korištenoj za Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i parametara propisanim Uredbom o standardu kakvoće voda i može biti dobro ili loše. Dobro stanje temelji se na zadovoljavanju uvjeta ciljeva Okvirne direktive o vodama i Direktive o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja kakvoće. Ocjena kemijskog i količinskog stanja provodi se primjenom klasifikacijskih testova. Metodologija za ocjenu kemijskog stanja razlikuje se za panonski od krškog područja Republike Hrvatske zbog različitih hidrogeoloških karakteristika aluvijalnih vodonosnika dominantnih u panonskom, te krških u krškom dijelu područja. Najlošiji rezultat svih navedenih testova čini ukupnu ocjenu stanja tijela podzemnih voda.

Za kemijsko stanje podzemnih voda korišteni su sljedeći testovi:

– test »Opća ocjena kakvoće«

– test »Zaslanjenje ili druga intruzija«

– test »Površinske vode«

– test »Ekosustavi ovisni o podzemnim vodama« i

– test »Zaštitne zone izvorišta vode namijenjene za ljudsku potrošnju (DWPA)«.

Za količinsko stanje podzemnih voda korišteni su:

– test »Bilanca voda«

– test »Zaslanjenja ili druga intruzija«

– test »Površinske vode« i

– test »Ekosustavi ovisni o podzemnim vodama«.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/149164.jpg)

Sl. B.65 Ocjena stanja podzemnih voda s obzirom na količinu i kakvoću voda

Metodologija ocjene kemijskog stanja tijela podzemnih voda – Metodološki, ocjena kemijskog stanja podzemnih voda provedena je u nekoliko koraka. U prvom koraku provedena je analiza kako bi se utvrdilo je li potrebno provoditi klasifikacijske testove. Analizirano je prelazi li barem jedan propisani parametar iz Uredbe o standardu kakvoće voda na bilo kojoj točki monitoringa srednju godišnju vrijednost standarda i/ili granične vrijednosti. Ukoliko na niti jednoj od točaka unutar tijela podzemnih voda nema prekoračenja srednje godišnje vrijednosti parametara standarda / granične vrijednosti, ocjenjeno je da se tijelo podzemnih voda nalazi u dobrom stanju. Ukoliko ovaj uvjet nije zadovoljen, provedeni su klasifikacijski testovi.

Za ocjenu kemijskog stanja korišteni su podaci kemijskih analiza provedenih u okviru Nacionalnog nadzornog i operativnog monitoringa podzemnih voda i Dodatnog programa (monitoringa sirove vode na crpilištima – vode namijenjene za ljudsku potrošnju) u periodu od 2014. do 2019. godine.

Za ocjenu količinskog stanja korišteni su podaci iz programa motrenja razina podzemnih voda od 2005. do 2020. godine i protoka izvorišta u kršu iz baze podataka Državnog hidrometeorološkog zavoda (u daljem tekstu DHMZ), kao i podaci o zahvaćenim količinama podzemnih voda za javnu vodoopskrbu i ostale namjene iz baze podataka Hrvatskih voda u periodu od 2017. do 2019. godine.

Ocjena kemijskog stanja tijela podzemnih voda osim geotermalnih i mineralnih voda – Za ocjenjivanje kemijskoga stanja tijela podzemnih voda korišteni su parametri i njihovi standardi kakvoće, te granične vrijednosti onečišćujućih tvari propisane Uredbom o standardu kakvoće voda (Prilog 6). Parametri koji su korišteni za ocjenjivanje kemijskog stanja tijela podzemnih voda definiraju se kao »kritični« parametri, a to su: nitrati, aktivne tvari u pesticidima, arsen, kadmij, olovo, živa, amonij, kloridi, sulfati, nitriti, ukupni fosfor, ortofosfati, suma trikloretena i tetrakloretena, te električna vodljivost. Za sve one parametre koji se javljaju u prirodnom stanju i pod utjecajem ljudskih aktivnosti, korišten je pristup određivanja graničnih vrijednosti na razini pojedinačnih tijela podzemne vode, uzimajući u obzir pozadinske vrijednosti parametara prema Uredbi o standardu kakvoće voda. Za sve one parametre koji se javljaju isključivo pod utjecajem čovjeka, granična vrijednost je određena na nacionalnoj razini prema Uredbi o standardu kakvoće voda.

Za ocjenu kemijskoga stanja tijela površinskih voda korištene su srednje vrijednosti parametara za zadnjih šest godina (od 2014. do 2019. godine), ovisno o dostupnosti i kvaliteti podataka u tijelima podzemnih voda i to:

– za monitoring postaje nacionalnog programa praćenja stanja kakvoće podzemnih voda i to na nadzornim (384 postaje), te od 2015. i na operativnim monitoring postajama (117 postaja) (u nastavku Nacionalni program)

– za dodatnih 312 monitoring postaja programa praćenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju čiji su rezultati, za ove potrebe, interpretirani prema standardima i graničnim vrijednostima specifičnih onečišćujućih tvari propisanim Uredbom o standardu kakvoće voda, a korišteni su rezultati monitoringa obavljeni na crpilištima javnih i lokalnih vodovoda (u nastavku Dodatni program).

Ocjena kemijskoga stanja tijela podzemnih voda u panonskom i krškom dijelu Hrvatske provedena je temeljem podataka iz Nacionalnog i Dodatnog programa, te nakon detaljne analize postojećih sustava monitoringa podzemnih voda i njihove reprezentativnosti u odnosu na konceptualne modele tijela podzemne vode. Tijelo podzemne vode je u lošem kemijskom stanju ukoliko su rezultati bilo kojega klasifikacijskoga testa pokazali loše stanje. Konačni rezultat ocjene kemijskoga stanja izražava se s određenom razinom pouzdanosti (visokom ili niskom), koja ovisi o kvaliteti i dostupnosti podataka. U slučajevima:

– kada u određenom tijelu podzemne vode ne postoje dovoljno kvalitetni podaci (ili podataka nema) za provedbu određenoga testa, tada je tijelo podzemne vode u dobrom kemijskom stanju, s niskom razinom pouzdanosti za taj određeni test

– kada srednje vrijednosti »kritičnih« parametara koncentracija na razini tijela podzemne vode prelaze u manje od 50 % svih kvartalnih perioda (u kojima je provedeno agregiranje podataka) barem jedan standard kakvoće podzemnih voda i/ili bilo koju graničnu vrijednost koncentracije za određeni test, a rezultati procjene rizika i konceptualni model ukazuju na postojanje rizika za taj test, tada je tijelo podzemne vode u lošem kemijskom stanju, s niskom razinom pouzdanosti

– kada srednje vrijednosti »kritičnih« parametara na razini tijela podzemne vode prelaze u više od 50 % svih kvartalnih perioda (u kojima je provedeno agregiranje podataka) barem jedan standard kakvoće podzemnih voda i/ili bilo koju graničnu vrijednost koncentracija za taj test, a rezultati procjene rizika i konceptualni model ukazuju na postojanje rizika za taj test, tada je tijelo podzemne vode u lošem kemijskom stanju, s visokom razinom pouzdanosti.

Za ocjenu kemijskog stanja korišteni su testovi, a prilikom provedbe testova određivanja standarda / graničnih vrijednosti koncentracija u obzir je uzet princip predostrožnosti, na način da je granična vrijednost određena kao:

– 75 % vrijednosti koncentracije standarda nitrata iz Uredbe o standardu kakvoće voda za panonski i krški dio za test: »Opće ocjene kakvoće«

– 75 % granične vrijednosti električne vodljivosti iz Uredbe o standardu kakvoće voda za test »Opće ocjene kakvoće« krški dio

– 75 % za sve standarde / granične vrijednosti parametara iz Uredbe o standardu kakvoće voda za krški i panonski dio za test »Zaštitne zone izvorišta vode za piće (DWPA)« i

– 50 % za električnu vodljivost, 75 % kloride i sulfate iz Uredbe o standardu kakvoće voda za test »Zaslanjenje ili druga intruzija« za krški i panonski dio, te u panonskom dijelu Republike Hrvatske dodatno željezo otopljeno, mangan otopljeni, otopljeni kisik, pH vrijednost u odnosu na pozadinsku vrijednost.

Postupak ocjenjivanja proveden je u dva koraka:

– U prvom koraku provjereno je prelaze li srednje godišnje vrijednosti »kritičnih« parametara na pojedinačnim mjernim postajama standarde / granične vrijednosti koncentracija. U slučajevima u kojima srednje godišnje vrijednosti koncentracija parametara nisu prelazile standarde / granične vrijednosti niti na jednoj lokaciji mjerne postaje zaključeno je da je tijelo podzemne vode u dobrom kemijskom stanju

– U drugom koraku u svim slučajevima gdje su srednje godišnje vrijednosti »kritičnih« parametara prelazile barem jedan standard / graničnu vrijednost koncentracije barem na jednoj lokaciji mjerne postaje provedeni su testovi za ocjenu kemijskog stanja.

Ocjenjivanje kemijskoga stanja provedbom testa »Ocjena opće kakvoće« provedeno je uspoređivanjem srednjih vrijednosti koncentracija sa standardima kakvoće i/ili graničnim vrijednostima »kritičnih« parametara. Tijelo podzemne vode za test »Ocjena opće kakvoće« je u lošem kemijskom stanju:

– ukoliko srednja vrijednost koncentracije »kritičnog« parametra na pojedinačnoj mjernoj postaji prelazi standard / graničnu vrijednost, te

– ukoliko srednja vrijednost relevantnoga »kritičnog »parametra dobivena agregiranjem podataka s mjernih postaja, koje su (kumulativno) reprezentativne za minimalno 30 % površine tijela podzemne vode, prelazi standard / graničnu vrijednost.

Ocjena kemijskoga stanja za ovaj test nije provedena ukoliko više od 70 % površine tijela podzemne vode zauzimaju neproduktivni vodonosnici, koji ne daju količine veće od 10 m3/dan. Test »Ocjena opće kakvoće« se ne provodi na tijelima: Bednja CDGI\_20, Sutla \_ Krapina CSGI\_24, Orljava CSGN\_26, Una CSGI\_32 i CSGI\_31 Kupa.

Ocjenjivanje kemijskoga stanja provedbom testa »Zaslanjenje ili drugih intruzija« i »Zaštitne zone izvorišta vode za piće (DWPA)« testa provedeno je uspoređivanjem srednjih vrijednosti koncentracija sa standardima kakvoće i/ili graničnim vrijednostima »kritičnih« parametara u kombinaciji s analizom trendova. Tijelo podzemne vode, prema testu »Zaslanjenje ili drugih intruzija« je u lošem kemijskom stanju:

– ukoliko srednja vrijednost vodljivosti i/ili drugih parametara, koji mogu biti pokazatelj prodora slane vode ili drugih (prirodnih) prodora prelazi graničnu vrijednost, te

– ukoliko je za odnosni parametar utvrđen statistički značajan uzlazni trend koncentracija na relevantnim mjernim postajama.

Tijelo podzemne vode prema testu »Zaštitne zone izvorišta vode za piće (DWPA)« je u lošem kemijskom stanju:

– ukoliko srednja vrijednost koncentracije parametra u sirovoj vodi na pojedinačnim lokacijama mjernih postaja prelazi standard / graničnu vrijednost, te

– ukoliko je za odnosni parametar utvrđen statistički značajan uzlazni trend koncentracija.

Procjena trendova napravljena je za svako tijelo koje je u testu »Opće ocjene kakvoće«, testu »Zaslanjenja ili drugih intruzija«, te testu »Zaštitne zone izvorišta vode za piće (DWPA)« ocijenjeno da je u lošem stanju, te na svim točkama / monitoring postajama koje su pokazivale loše stanje. Napravljen je linearni trend za srednje godišnje vrijednosti za razdoblje od 2014. do 2019. godine. Ako su uočeni trendovi značajni, provedeno je daljnje ispitivanje značajnosti trenda prema Metodologiji iz Plana upravljanja vodnim područjima od 2016. – 2021.

Procjena trendova provedena je na agregiranim podacima na razini tijela podzemne vode, osim na razini osnovnih vodnih tijela za grupirano vodno tijelo Zagreb. Za vodno područje rijeke Dunav, i to za panonski dio izabrano je kvartalno razdoblje za agregiranje podataka aritmetičkom sredinom, dok je za jadransko vodno područje (krš) i krški dio vodnog područja rijeke Dunav izabran polugodišnji period agregiranja na razini tijela prema konceptualnom modelu. Procjena trendova, sukladno izabranoj metodologiji za agregiranje podataka, za vodno područje rijeke Dunav provedena je na minimalno osam uzastopnih razdoblja u kojima su podaci bili dostupni, pri čemu su dopuštena maksimalno dva uzastopna N/A (razdoblja bez podataka), a ukupan broj N/A ne prelazi 25 % (izmijenjen dio metodologije prema Studiji: »Definiranje kriterija za određivanje pozadinskih koncentracija i graničnih vrijednosti onečišćujućih tvari u tijelima podzemne vode u panonskim dijelu Hrvatske«, Rudarsko-geološko-naftnog fakulteta, 2018. godine), dok za krško deset vrijednosti u vremenskoj seriji korištenjem polugodišnjih prosjeka u minimalnom razdoblju od pet godina. Za procjenu trenda korištena je metoda linearne regresije, a trend je smatran statistički značajnim ukoliko je nagib procijenjenoga pravca statistički značajno različit od nule. Kako bi se anulirao utjecaj velikih i srednje velikih devijacija u podacima na trend, kao metodu za izglađivanje podataka za panonski dio korištena je LOESS neparametarska regresija. LOESS metoda prilagođava jednostavne modele na lokalne podskupove podataka koje onda spaja u neprekidnu krivulju koja dobro opisuje determinističku varijaciju podataka. Za LOESS krivlju koristio se izbor parametra izglađivanja iz intervala [0,3, 0,5]. Nakon izglađivanja podataka LOESS krivuljom trend se određuje linearnom regresijom (LINEST funkcijom) a za nivo značajnosti je 5 % za panonski dio područja Republike Hrvatske.

Za krško područje na dobivenim srednjim vrijednostima polugodišnjih razdoblja na razini tijela podzemnih voda, ali i pojedinačnih točaka monitoringa provodi se statistička analiza pomoću metode linearne regresije, a neparametarski Mann – Kendall test za ispitivanje monotonosti i odredbi statistički značajnih rastućih ili padajućih trendova. Minimalni uvjet je deset vrijednosti u vremenskoj seriji, što se postiglo korištenjem razdoblja od pet godina.

Test »Površinske vode« daje ocjenu kemijskog stanja podzemnih voda u odnosu na povezanost s površinskim vodama, a provodi se za sva tijela podzemnih voda koja su povezana s tijelima površinskih voda kako bi se spriječilo značajno pogoršanje kemijskog stanja površinskih voda. Stanje se procjenjuje na temelju procjene stanja površinskih voda i procjene prijenosa onečišćujućih tvari iz podzemnih u površinske vode. U Hrvatskoj su tijela podzemnih voda u pravilu povezana s površinskim vodama. U panonskom dijelu Hrvatske, podzemne vode akumulirane u vodonosnicima međuzrnske poroznosti, najvećim dijelom otječu u površinske vode, a manjim dijelom tijekom godine površinske vode napajaju vodonosnike. To se uglavnom događa tijekom visokih vodostaja. U krškom dijelu Hrvatske podzemne vode su s površinskim vodama povezane na način da površinske vode na okršenim dijelovima terena poniru u podzemlje, teku kroz podzemlje i nailaskom na slabije propusne naslage (barijere) istječu na površinu formirajući površinski tok. Tipičan primjer takve povezanosti su mjesta istjecanja podzemne vode na kontaktu sa slabije propusnim klastičnim naslagama istaloženim u krškim poljima, formiranje površinskog toka duž krških polja, te poniranje vodotoka u podzemlje nailaskom na okršene karbonatne stijene.

Ocjena stanja tijela podzemnih voda s obzirom na povezanost podzemnih voda s površinskim vodama, a time i povezanost s ekosustavima razmatrana je u području vrlo visoke i visoke ranjivosti vodonosnika, gdje je vjerojatnost za kontakt površinskih i podzemnih voda najveća. Izdvojena su sva površinska vodna tijela na tom području vrlo visoke i visoke ranjivosti vodonosnika svakog tijela podzemnih voda. Za razliku od Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. gdje su razmatrane velike rijeke i manji vodotoci svrstani u Natura 2000 i veće rijeke koje nisu izdvojene u Natura 2000, u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. ovim su testom testirana sva izdvojena površinska vodna tijela. Za test su korištene granične vrijednosti za koje su Uredbom o standardu kakvoće voda propisani okolišni standardi kakvoće za prioritetne tvari i ostale onečišćujuće tvari površinskih voda sukladno Prilogu 5.B. (u daljnjem tekstu: standardi kakvoće vodenog okoliša za prioritetne tvari i ostale onečišćujuće tvari – SKVO) po kojima se ocjenjuje kemijsko stanje površinskih vodnih tijela koje su strože u odnosu na standarde / granične vrijednosti »kritičnih« parametara za ocjenu kemijskog stanja podzemnih voda, kao i parametri za ekološko stanje površinskih voda sukladno Prilogu 2.C. Uredbe o standardu kakvoće voda koji se podudaraju s »kritičnim« parametrima za ocjenu kemijskog stanja podzemnih voda. Granična vrijednost «kritičnog« parametra jednaka je standardu kakvoće vodenog okoliša za prioritetne tvari i ostale onečišćujuće tvari ili graničnoj vrijednosti ekološkog stanja. Analizirale su se monitoring postaje iz nacionalnog monitoringa podzemnih i površinskih voda na temelju rezultata za kemijsko stanje iz 2019. godine, tako da se svako podzemno vodno tijelo testira zajedno s površinskim vodnim tijelima u kontaktu na ranjivom području vodonosnika prema parametrima i njihovim graničnim vrijednostima u odnosu na površinske i podzemne vode. Preklopljeni su »kritični« parametri kojima se ocjenjuje kemijsko stanje podzemnih voda, kao i dodatno oni parametri kojima se ocjenjuje kemijsko stanje površinskih voda (SKVO), a ne koriste se za ocjenu stanja podzemnih voda, te se testiraju i površinske i podzemne vode.

Ako su površinske vode ocijenjene u lošijem stanju od dobroga, analizira se da li je u podzemnoj vodi prekoračen relevantni standard kakvoće vode. U slučaju da je tijelo podzemnih voda ocijenjeno u lošem stanju, analizira se i mogućnost prijenosa onečišćujućih tvari iz podzemnih voda u površinske vode. Ako takva mogućnost ne postoji, tijelo podzemnih voda je u dobrom stanju. Ako postoji i ako je taj doprinos značajan, tijelo podzemnih voda je u lošem stanju. Značajan doprinos podrazumijeva da više od 50 % onečišćenja tijela iz površinskih voda potječe iz podzemne vode.

Parametri koji su se koristili za Test »Površinske vode«:

– »Kritični« parametri iz podzemnih voda poklapaju se sa parametrima za ocjenu kemijskog stanja površinskih voda: Amonij (mgN/l), Nitrati (mgN/l), Ortofosfati otopljeni (mgP/l), Ukupni fosfor (mgP/l), Arsen otopljeni (µg/l), Kadmij otopljeni (µg/l), Olovo otopljeno (µg/l), Živa otopljena (µg/l), 4,4’ DDT (µg/l), Aldrin (µg/l), Atrazin (µg/l), DDT ukupni (µg/l), Dieldrin (µg/l), Diklorvos (µg/l), Endosulfan ukupni (µg/l, Endrin (µg/l), Heksaklorbenzen (HCB) (µg/l), Heksaklorcikloheksan ukupni (HCH) (µg/l), Heptaklor (µg/l), Heptaklorepoksid (µg/l), Izodrin (µg/l), Klorfenvinfos (µg/l), Klorpirifos (-etil) (µg/l), Simazin (µg/l), Tetrakloretilen (µg/l), Trikloretilen (µg/l) i Salinitet(‰)

– Parametri koji služe za ocjenu kemijskog stanja površinskih voda, a nisu »kritični« parametri: pH, Ukupni dušik (mgN/l), Bakar otopljeni (µg/l, Cink otopljeni (µg/l), Krom otopljeni (µg/l), Nikal otopljeni (µg/l), 1,2-dikloretan (µg/l), Alaklor (µg/l), Diklormetan (µg/l), Heksaklorbutadien (µg/l), Tetraklormetan (tetraklorugljik) (µg/l) i Triklormetan (kloroform) (µg/l).

Pouzdanost procjene ovisi o količini raspoloživih podataka o kemizmu površinskih i podzemnih voda.

Ocjena stanja tijela podzemnih voda s obzirom na test »Ekosustavi ovisni o podzemnim vodama« napravljena je na tijelima podzemnih voda unutar kojih se nalaze ekosustavi ovisni o podzemnim vodama (EOPV) u kojima se razmatra samo podzemna voda u saturiranom dijelu vodonosnika. Ekosustavi ovisni o podzemnoj vodi uključuju:

(1) kopnene ekosustave koji sezonski ili povremeno ovisne o podzemnoj vodi

(2) riječne tokove koje uključuju vodena, hiporeička i obalna staništa (prethodno navedeno)

(3) vodonosnike i špiljske ekosustave

(4) močvare ovisne o podzemnoj vodi u svakom trenutku

(5) izvore

(6) estuarije i morske ekosustave ovisne o podzemnoj vodi.

Za test kopnenih i vodenih ekosustava ovisnih o podzemnim vodama izdvojena su iz Nature 2000 (prema Dodatku I. Direktive o staništima) ekosustavi, odnosno staništa ovisna o podzemnim vodama s pripadajućim NATURA kodovima. Na temelju Pravilnika o popisu stanišnih tipova i karti staništa (»Narodne novine«, broj 27/21. i 101/22.), Prilog III., za svaki ciljni stanišni tip navedeni su pripadajući stanišni tipovi sukladno NKS-u. Napravljena je revizija staništa u odnosu na Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. godine uz konzultacije sa Zavodom za zaštitu okoliša i prirode.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Eu sifra | OPIS | NKS | NKS OPIS |
| \*1530 | Panonske slane stepe i slane močvare | C.3.7. | Panonski slani travnjaci |
| 3130 | Amfibijska staništa Isoëto – Nanojuncetea | A.4.2.1.1. | Zajednica žućkastog oštrika |
| A.4.2.1.3. | Zajednica jajaste jezernice i trožiljnog ljubora |
| A.4.2.1.5. | Zajednica četverobridne jezenice |
| A.4.2.2. | Mediteranske amfibijske |
| 3140 | Tvrde oligo – mezotrofne vode s dnom obraslim parožinama (Characeae) | A.3.1. | Submerzna vegetacija parožina |
| 3150 | Prirodne eutrofne vode s vegetacijom Hydrocharition ili Magnopotamion | A.3.2. | Slobodno plivajući flotantni i submerzni hidrofiti |
| A.3.3.1.5. | Zajednice velikih mrijesnjaka |
| \*3170 | Mediteranske povremene lokve | A.4.2.1.4. | Sastojine bodljaste trnice |
| A.4.2.1.6. | Sastojine žabljeg sita |
| \*3180 | Povremena krška jezera (Turloughs) | K.4. | Povremena krška jezera |
| 3230 | Obale planinskih rijeka s Myricaria germanica | D.1.1.1.1. | Predalpski vrbici s kebračem |
| 3260 | Vodni tokovi s vegetacijom Ranunculion fluitantis i Callitricho – Batrachion | A.3.3.2. | Zakorijenjene submerzne zajednice voda tekućica |
| 3270 | Rijeke s muljevitim obalama obraslim vegetacijom sveza Chenopodion rubri p.p. i Bidention p.p. | I.1.7.1.1. | Zajednica vodenog papra i trodjelnog dvozuba |
| I.1.7.2. | Zajednica crvene lobode |
| 32A0 | Sedrene barijere krških rijeka Dinarida | A.3.5. | Sedrotvorne riječne zajednice |
| A.3.6. | Sedrotvorna vegetacija na slapovima |
| 6410 | Travnjaci beskoljenke (Molinion caeruleae) | C.2.2.2. | Trajno vlažne livade Srednje Europe |
| 6420 | Mediteranski visoki vlažni travnjaci Molinio – Holoschoenion | C.2.5.3. | Vlažni visoki mediteranski pašnjaci |
| 6430 | Hidrofilni rubovi visokih zeleni uz rijeke i šume (Convolvulion sepii, Filipendulion, Senecion fluviatilis) | C.5.4. | Nizinske zajednice visokih zeleni |
| I.1.5.4.5. | Zajednica bodljastog sladića |
| 6510 | Nizinske košanice (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) | C.2.3.2.1. | Srednjoeuropske livade rane pahovke |
| C.2.3.2.2. | Livade zečjeg trna i rane pahovke |
| C.2.3.2.3. | Livade brdske zečine i rane pahovke |
| C.2.3.2.4. | Livade gomoljaste končare i rane pahovke |
| C.2.3.2.5. | Livade šuškavca i končare |
| C.2.3.2.7. | Nizinske košanice sa ljekovitom krvarom |
| 6540 | Submediteranski travnjaci sveze Molinio – Hordeion secalini | C.2.5.1. | Ilirsko-submediteranske livade rječnih dolina |
| \*7110 | Gorski tresetni cret | C.1.2.2. | Nadignuti borealni cretovi s tresetom |
| 7140 | Prijelazni cretovi | C.1.2.1.2. | Cret zvjezdastog šaša i rosike |
| 7150 | Depresije na tresetnoj podlozi (Rhynchosporion) | C.1.2.1.1. | Cret bijele šiljkice |
| \*7220 | Izvori uz koje se taloži sedra (Cratoneurion) – točkaste ili vrpčaste formacije na kojima dominiraju mahovine iz sveze Cratoneurion commutati | A.2.1.1.3. | Helokreni izvori |
| 7230 | Bazofilni cretovi | C.1.1. | Bazofilni cretovi (niski cretovi) |
| 8310 | Špilje i jame zatvorene za javnost | H.1.1. | Kopnena kraška špiljska staništa |
| H.1.2. | Amfibijska kraška špiljska staništa |
| H.1.3. | Vodena (slatkodovna) kraška špiljska staništa |
| H.1.5. | Zasumporene kraške špilje |
| H.2. | Nekraške špilje i jame |
| 9160 | Subatlantske i srednjoeuropske hrastove i hrastovo-grabove šume Carpinion betuli | E.3.1.1. | Šuma hrasta lužnjaka i običnog graba (tipična subasocijacija) |
| E.3.1.2. | Šuma hrasta lužnjaka i običnog graba (subasocijacija s bukvom) |
| E.3.1.3. | Šuma hrasta lužnjaka i običnog graba (subasocijacija s cerom) |
| E.3.1.4. | Šuma hrasta lužnjaka i običnog graba (subasocijacija sa srebrnolisnom lipom) |
| \*91DO | Šume na acidofilnim cretovima | E.3.2.7. | Cretne brezove i druge šumice na sfagnumskom cretu |
| \*91E0 | Aluvijalne šume (Alno – Padion, Alnion incanae, Salicion albae) | E.1.1. | Poplavne šume |
| E.1.2. | Poplavne šume topola |
| E.1.3. | Šume bijele johe |
| E.2.1.2. | Šuma gorskoga jasena s razmaknutim šašem |
| E.2.1.3. | Šuma crne johe s blijedožućkastim šašem |
| E.2.1.4. | Šuma crne johe s trušljom |
| E.2.1.5. | Mješovita šuma crne johe i poljskog jasena sa sremzom |
| E.2.1.6. | Šuma crne johe s dugoklasim šašem |
| E.2.1.8. | Šuma crne johe s gajskom mišjakinjom |
| E.2.1.10. | Šuma poljskoga jasena s razmaknutim šašem |
| 91F0 | Poplavne miješane šume Quercus robur, Ulmus laevis, Ulmus minor, Fraxinus excelsior ili Fraxinus angustifolia | E.2.1.1. | Šuma veza i poljskog jasena |
| E.2.1.7. | Šuma poljskoga jasena s kasnim drijemovcem |
| E.2.2. | Poplavne šume hrasta lužnjaka |
| 92D0 | Mediteranske galerije i šikare (Nerio – Tamaricetea) | D.3.2.3. | Zajednice dalmatinske metlike |
| D.3.2.4.1. | Šikare kupine i oleandra |
| NAPOMENA:  \* prioritetni stanišni tip | | | |

U panonskom dijelu Hrvatske dominantni su kopneni ekosustavi ovisni o podzemnim vodama. Posebice su istaknute šume hrasta lužnjaka koje se nalaze u dolini rijeke Drave, u Kopačkom ritu, u Odranskom polju, u Lonjskom polju, u Jelas polju kod Slavonskog Borda, u Spačvanskom bazenu, u Pokuplju (Draganička šuma), a u manjoj mjeri se nalaze i u slivu rijeke Česme. Uz njih su nerijetko razvijene i poplavne šume crne johe i poljskog jasena. Staništa vlažnih livada su također smještena u blizini ovih šumskih staništa. Osim na spomenutim lokacijama ima ih i u dolini rijeke Bednje, te kod Grubišnog Polja. Cretovi su slabo razvijeni u Hrvatskoj. Najznačajniji cretovi koji se mogu smatrati ovisnim o podzemnim vodama su Vukmanić cret (kod Karlovca) i cret Blatuša (Banovina) u TPV Kupa CSGI\_31, te cret Dubravica (Hrvatsko zagorje) u TPV Sutla i Krapina. Pripadaju grupi acidofilnih cretova (tzv. prijelazni i nadignuti cretovi). Nadignuti cretovi razvijaju se samo pod utjecajem padalina, a prijelazni cretovi osim putem padalina vodu primaju i putem podzemnih voda. Svi ovi kopneni ekosustavi smješteni su u blizini vodotoka, a njihovu ovisnost o podzemnim i/ili o površinskim vodama nije jednostavno odvojiti. Vodostaji površinskih voda u pravilu uvjetuju razine podzemnih voda, pa se može zaključiti da je utjecaj obostran.

U krškom dijelu Hrvatske dominantni ekosustavi ovisni o podzemnim vodama su, kada se isključe površinske vode, vodena (slatkovodna) krška špiljska staništa (prema NKS), odnosno špilje i jame zatvorene za javnost (prema NATURA 2000) od kojih su mnoge vezane za mjesta prirodnog istjecanja podzemnih voda (izvori). Kao što je prethodno navedeno, razmatrani su samo oni speleološki objekti koji dosežu do razine podzemne vode u saturiranom dijelu krškog vodonosnika. Izdvojeni su u svim tijelima podzemnih voda na području krša. Izvori uz koje se taloži sedra, prema Natura 2000, nalaze se unutar TPV Žumberak – Samoborsko gorje.

Za definiranje povezanosti ekosustava s kršim podzemnim vodama korišteni su za Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. podaci o nazočnosti indikatorskih organizama kao što su Proteus, Niphargus, Troglocaris, Monolistra, stoga je pouzdanost bila visoka. U Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. nisu korišteni indikatorski organizmi, nego su analizirani podaci o staništima ovisnim o stanju podzemnih voda koja su identificirali stručnjaci za zaštitu prirode.

Od kopnenih ekosustava koji su pod utjecajem podzemnih voda u krškom dijelu Hrvatske izdvojene su vlažne livade u Crnačkom polju, Stajničkom polju, Krbavskom i Lapačkom polju, Lič polju, Gackom i Ličkom polju. Vlažne livade su izdvojene i u dolini Dretulje, te u Drežničkom polju u kojemu se nalaze i šume hrasta lužnjaka, te u NP Plitvička jezera.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/150007.jpg)

Sl. B.66 Ekosustavi ovisni o podzemnim vodama prema Naturi 2000 i nacionalnoj klasifikaciji staništa (NKS)

Tab. B.68 Površina ekosustava po vodnim tijelima

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod | Naziv tijela podzemih voda | EOPV  [km2] | Površina tijela  podzemnih voda  [km2] | Omjer |
| CDGI\_18 | MEĐIMURJE | 142,16 | 747 | 19,03 % |
| CDGI\_19 | VARAŽDINSKO PODRUČJE | 75,50 | 402 | 18,78 % |
| CDGI\_20 | SLIV BEDNJE | 25,78 | 725 | 3,56 % |
| CDGI\_21 | LEGRAD – SLATINA | 240,52 | 2371 | 10,14 % |
| CDGI\_22 | NOVO VIRJE | 97,00 | 97 | 100,00 % |
| CDGI\_23 | ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV DRAVE I DUNAVA | 1037,57 | 5018 | 20,68 % |
| CSGI\_14 | KUPA | 649,93 | 1027 | 63,28 % |
| CSGI\_17 | KORANA | 264,41 | 1225 | 21,58 % |
| CSGI\_18 | UNA | 252,07 | 1592 | 15,83 % |
| CSGI\_24 | SLIV SUTLE I KRAPINE | 101,61 | 1406 | 7,23 % |
| CSGI\_27 | ZAGREB | 113,54 | 988 | 11,49 % |
| CSGI\_28 | LEKENIK – LUŽANI | 1062,65 | 3446 | 30,84 % |
| CSGI\_29 | ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV SAVE | 564,85 | 3322 | 17,00 % |
| CSGI\_30 | ŽUMBERAK – SAMOBORSKO GORJE | 338,34 | 443 | 76,37 % |
| CSGI\_31 | KUPA | 196,95 | 2871 | 6,86 % |
| CSGI\_32 | UNA | 169,38 | 541 | 31,31 % |
| CSGN\_15 | DOBRA | 338,63 | 755 | 44,85 % |
| CSGN\_16 | MREŽNICA | 800,56 | 1372 | 58,35 % |
| CSGN\_25 | SLIV LONJA – ILOVA – PAKRA | 115,96 | 5188 | 2,24 % |
| CSGN\_26 | SLIV ORLJAVE | 210,79 | 1576 | 13,37 % |
| JKGI\_01 | SJEVERNA ISTRA | 42,95 | 907 | 4,73 % |
| JKGI\_04 | RIJEČKI ZALJEV | 80,67 | 436 | 18,50 % |
| JKGI\_05 | RIJEKA – BAKAR | 381,90 | 622 | 61,40 % |
| JKGI\_10 | KRKA | 529,81 | 2704 | 19,60 % |
| JKGI\_11 | CETINA | 991,21 | 3088 | 32,10 % |
| JKGI\_12 | NERETVA | 471,91 | 2034 | 23,20 % |
| JKGN\_02 | SREDIŠNJA ISTRA | 192,59 | 1717 | 11,22 % |
| JKGN\_03 | JUŽNA ISTRA | 3,66 | 144 | 2,54 % |
| JKGN\_06 | LIKA – GACKA | 2404,90 | 3724 | 64,58 % |
| JKGN\_07 | ZRMANJA | 747,04 | 1538 | 48,57 % |
| JKGN\_08 | RAVNI KOTARI | 333,57 | 1218 | 27,39 % |
| JKGN\_09 | BOLJKOVAC – GOLUBINKA | 18,90 | 63 | 30,00 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Mljet | 27,98 | 98 | 28,55 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Korčula | 139,14 | 272 | 51,16 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Cres | 401,80 | 406 | 98,97 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Krk | 384,93 | 406 | 94,81 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Pag | 38,44 | 285 | 13,49 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Vis | 89,60 | 90 | 99,56 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Hvar | 33,26 | 298 | 11,16 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Brač | 0,07 | 396 | 0,02 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Dugi Otok |  | 114 |  |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Lastovo | 40,77 | 41 | 99,44 % |
| JOGN\_13 | Jadranski otoci – Rab | 75,98 | 86 | 88,35 % |

Ocjena kakvoće podzemnih voda unutar tijela podzemnih voda s obzirom na ekosustave ovisne o podzemnim vodama provodi se kako bi se spriječilo značajno pogoršanje kemijskog stanja ekosustava ovisnih o podzemnim vodama. Stanje se ocjenjuje na temelju ocjene kemijskog stanja podzemnih voda unutar tijela podzemnih voda. Ako EOPV nije značajno oštećen (niskog do umjerenog stupnja) tada je i tijelo podzemne vode unutar koje se nalazi u dobrom stanju. Ako je EOPV značajno oštećen, analizira se da li je u podzemnoj vodi prekoračen relevantni standard kakvoće vode (SKVO) izračunat na temelju srednje vrijednosti za parametar odgovoran za oštećenje EOPV. Kao i u slučaju povezanosti površinskih i podzemnih voda, kemijsko stanje podzemnih voda s obzirom na ekosustave testira se prema graničnim vrijednostima prioritetnih tvari – SKVO prema kojima se ocjenjuje kemijsko stanje površinskih voda, a koje su strože u odnosu na granične vrijednosti »kritičnih parametara« u podzemnim vodama, kao i parametara za ekološko stanje površinskih voda koje se poklapaju sa »kritičnim« parametrima za ocjenu kemijskog stanja podzemnih voda. Test »Ekosustavi povezani sa podzemnim vodama« proveden je na monitoring postajama u 2019. godini. Testirane su vrijednosti parametara prioritetnih tvari u površinskim i podzemnim vodama za svaki ekosustav prema SKVO. Ako se prekoračenje nekog od parametara ne nalazi u području s kojeg onečišćenje može biti preneseno na EOPV, tada je i tijelo podzemne vode unutar koje se nalazi EOPV u dobrom stanju. Ako prekoračenje nekog od parametara SKVO uzrokuje značajno oštećenje ekosustava, tijelo podzemne vode s obzirom na ovaj test je u lošem stanju.

U svakom podzemnom vodnom tijelu određene su najmanje tri reprezentativne točke unutar površine ekosustava ili najbliže ekosustavu.

Pouzdanost procjena ovisi o količini raspoloživih podataka o kemizmu površinskih i podzemnih voda u ekosustavu.

Kemijsko stanje tijela podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav – Ocjena kemijskog stanja provedena je za sva tijela podzemnih voda u panonskom dijelu Hrvatske prema metodologiji za panonsko područje Republike Hrvatske, na razini grupiranih tijela podzemnih voda i to njih 19, osim za grupirano tijelo Zagreb. Ocjena grupiranog tijela Zagreb provedena je na razini osnovnih vodnih tijela zbog više razloga: velike heterogenosti hidrogeoloških značajki (litološkoga sastava naslaga, hidrogeoloških parametara), vrlo promjenjivih uvjeta prihranjivanja vodonosnika, brojnih plošnih i točkastih izvora onečišćenja, te vrlo promjenjive ranjivosti vodonosnika u različitim područjima grupiranog vodnog tijela, koja se kreće od vrlo niske do vrlo visoke. Za krški dio vodnog područja rijeke Dunav na pet TPV provedena je ocjena prema metodologiji za krško područje Republike Hrvatske i to na tijelima: CSGI-14 Kupa, CSGN-15 Dobra, CSGN-16 Mrežnica, CSGI-17 Korana i CSGI-18 Una.

Test »Opće ocjene kakvoće« nije proveden na osam TPV od toga pet TPV sadrže više od 70 % neproduktivne vodonosnike i to: Bednja CDGI\_20, Sutla – Krapina CSGI\_24, Orljava CSGN\_26, Una CSGI\_32 i CSGI\_31 Kupa, a tri TPV su ocijenjena u dobrom stanju kemijskom stanju Novo Virje CDGI\_22, Kupa CSGI-14 (krš) i Una CSGI-18 (krš), te se u daljnjem postupku ne testiraju.

Sva TPV na vodnom području rijeke Dunav ocijenjena su da su u dobrom kemijskom stanju prema testu »Opće ocijene kakvoće«, osim TPV Varaždinsko područje.

TPV Varaždinsko područje u testu Opće ocjene kakvoće ocijenjeno je kao loše, zbog povišenih koncentracija nitrata. Iako se kod agregacije kvartalnih rezultata u razdoblju od 2014. do 2019. godine prosječna vrijednost nitrata nalazi ispod 75 % standarda, stanje je ocijenjeno kao loše s niskom pouzdanosti zbog predostrožnosti, jer su se u agregaciji uzimale monitoring postaje i u dubljem i u plićem vodonosniku, a povišene vrijednosti nitrata koje prelaze standard nalaze se u plićem vodonosniku. Crpilište Vinkoščak se prihranjuje većinom površinskim tokom Drave, te su tu nitrati daleko ispod standarda, stoga kod agregacije koncentracije nitrata sa crpilišta i piezometara na području Vinkoščaka i dubljeg vodnosnika kod crpilišta Bartolovec gdje su koncentracije nitrata znatno niže u odnosu na plići vodonosnik, poboljšava se krajnji rezultat prosječne vrijednosti nitrata agregacije. Također prisutan je statistički značajan trend snižavanja nitrata kod takve opisane agregacije. U razdoblju od 2017. do 2019. godine uočava se trend snižavanja koncentracija, iako su visoke vrijednosti u 2017. godini u više mjeseci posljedica ispiranja nesaturirane zone u sušnoj godini kad se intenzivno navodnjavalo, što je utjecalo na znatno povećanje koncentracije nitrata. Trend smanjenja koncentracija je posljedica smanjenja poljoprivredne proizvodnje. Napravljena je agregacija na tijelu podzemnih voda Varaždinsko područje bez crpilišta Vinkoščak i pripadajućih piezometra i kod ispitivanja značajnosti trenda, nema značajno silaznog trenda. Studija Hrvatskog geološkog instituta »Monitoring starosti podzemne vode za potrebe definiranja učinkovitosti mjera zaštite« potvrdila je 2020. godine visoke koncentracije nitrata u prvom, plitkom vodonosniku zapadno od Varaždina, iako ni u drugom vodonosniku nitrati na crpilištu Varaždin nisu u zanemarivim koncentracijama. U oba vodonosnika prelaze standard nitrata za podzemne vode, kao i MDK za vodu za ljudsku potrošnju, te se podzemna voda na crpilištu Varaždin ne koristi. Na crpilištu Bartolovec u zdencima i piezometrima u prvom vodonosniku su povišene vrijednosti nitrata, ali ispod 75 % standarda iz Uredbe o standardu kakvoće voda, dok su u drugom vodonosniku daleko niže, stoga se drugi vodnosni sloj koristi za vodu za ljudsku potrošnju. U studiji Hrvatskog geološkog instituta izračunata je prosječna starost podzemne vode, vremena proteklog od napajanja podzemne vode, pomoću okolišnih obilježivača (CFC-i, SF6 i 3H/3He) čiji se sadržaj u podzemnoj vodi na nekim od istraživanih lokacija prvi puta analizirao. Istraživanja su se provela na području crpilišta Varaždin i Bartolovec. Podzemne vode na svim ovim područjima su oksične i sadrže povećane koncentracije nitrata i kao takve su uglavnom akumulirane u plićem dijelu vodonosnog sustava. Prosječna starost podzemne vode u plićem dijelu varaždinskog vodonosnika procijenjena je na sedam do osam godina. U dubljim dijelovima vodonosnika starost podzemne vode se povećava po dubini, na dubini od oko 58 m na crpilištu Varaždin iznosi oko 24, dok na crpilištu Bartolovec više od 50 godina. Pomoću prosječnih starosti podzemne vode načinjena je usporedba povijesnih nizova izmjerenih koncentracija nitrata u podzemnoj vodi s povijesnim nizovima opterećenja iz poljoprivrede pomoću podataka o prodaji mineralnih gnojiva (izvor Petrokemija). Pretpostavka je da trend potrošnje gnojiva odgovara cjelovitom opterećenju iz poljoprivrede. Godina uzorkovanja prevedena je u godinu napajanja pretpostavljajući stalnu prosječnu starost podzemne vode u svakoj točki uzorkovanja. Tako dobivene godine napajanja s pripadajućim prosječnim koncentracijama nitrata u podzemnoj vodi uspoređivane su s vremenskim nizom primjene mineralnih gnojiva. Prilikom usporedbe razmatrani su samo trendovi, utvrđeno je razmjerno dobro poklapanje trendova potrošnje mineralnih gnojiva i raspodjele koncentracija nitrata u podzemnoj vodi. Koncentracije nitrata na istraživanim lokacijama koje zahvaćaju prvi vodonosnik na varaždinskom području imaju trend smanjenja i takva se situacija očekuje i u daljnjoj budućnosti. U drugom vodonosniku na crpilištu Bartolovec, zbog dugog zadržavanja vode u podzemlju, odnosno znatno veće prosječne starosti podzemne vode za očekivati je daljnje povećanje koncentracija nitrata, no neće doseći granične vrijednosti za ocjenu stanja.

Pojedinačno podzemno vodno tijelo HR 203 grupiranog tijela podzemnih voda Zagreb ocijenjeno je u lošem stanju s obzirom da vrijednost koncentracija ortofosfata i ukupnog fosfora koji u agregacijama u kvartalnim razdobljima prelaze granične vrijednosti za test »Opće ocjene kakvoće«. Trend je statistički značajno padajući i za fosfor i ortofosfate. Kako ovo osnovno tijelo pokriva 1 % površine grupiranog tijela, a onečišćenje se ne širi i ne ugrožava dobro kemijsko stanje ostatka tijela, ocijenjeno je da se grupirano tijelo Zagreb nalazi u dobrom stanju. Pojedinačno podzemno vodno tijelo HR204 ocijenjeno je u dobrom stanju u odnosu na trikloreitlen i tetrakloreten za razliku od prethodnog Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. Trend je statički značajno padajući.

Test »Zaslanjenja ili druga intruzija« koji je proveden na podzemnim vodnim tijelima na vodnom području rijeke Dunav pokazao je na svim vodnim tijelima podzemnih voda dobro stanje, te nema statistički značajnih trendova. Jedino je na osnovnom vodnom tijelu Zagreb HR 187 ustanovljen statistički značajan rastući trend s obzirom na mangan i željezo, što je posljedica crpljenja, pa je to osnovno vodno tijelo u lošem stanju. Budući da se HR 187 nalazi na manje od 30 % površine od ukupne površine TPV-a, TPV Zagreb se nalazi u dobrom stanju.

Rezultati testa »Zaštitne zone izvorišta vode za piće (DWPA)« pokazali su da su sva podzemna vodna tijela na vodnom području rijeke Dunav u dobrom stanju. Na tijelu podzemnih voda Varaždinsko područje ustanovljen je statistički značajno padajući trend nitrata.

Test »Površinske vode« utvrdio je na svim tijelima podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav dobro stanje. Na pet TPV: CSGI\_31 Kupa, CDGI\_18 Međimurje, CSGI\_24 Sliv Sutle i Krapine, CDGI\_19 Varaždinsko područje i CSGI\_27 Zagreb u kontaktu s površinskim vodama, ni u površinskim, ni u podzemnim vodama nije utvrđeno prekoračenje SKVO, parametara za ocjenu kemijskog stanja površinskih voda. Dva parametra za ocjenu ekološkog stanja površinskih voda koja se podudaraju s »kritičnim« parametrima za ocjenu stanja podzemnih voda i to: amonij i ukupni fosfor i u površinskim i podzemnim vodama prelaze strožu graničnu vrijednost površinskih voda, te su zbog toga površinske vode ocijenjene u lošem stanju. Podzemne vode ocijenjene su dobrim stanjem u odnosu na površinske vode, jer više od 50 % utjecaja na onečišćenje dolazi iz raznih drugih točkastih pritisaka kao što su UPOV-i, industrijsko postrojenje, farme i odlagališta, te raspršenih poput navodnjavanih poljoprivrednih zemljišta, sustava kanala za navodnjavanje i kanala uz autocestu. Pouzdanost je niska jer su vrijednosti nekih parametara prioritetnih tvari bile ispod granica detekcije.

Test »Ekosustavi ovisni o podzemnim vodama« pokazao je da su sva podzemna vodna tijela u dobrom stanju. Budući da se za test nisu koristili indikatorski organizmi, nego kemijsko stanje podzemnih voda u odnosu na prioritetne tvari – SKVO, kao i parametre za ekološko stanje kod kojih su neki od parametara bili u dosta slučajeva ispod granice detekcije, ocjena pouzdanosti je niska.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/150170.jpg)

Sl. B.67 Kemijsko stanje tijela podzemnih voda osim geotermalnih i mineralnih na vodnom području rijeke Dunav

Tab. B.69 Ocjena kemijskog stanja tijela podzemnih voda na panonskom području Republike Hrvatske

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod TPV | Naziv tijela podzemne vode | | Testovi se provode (DA/NE) | Test Ocjena opće kakvoće | | Test Zaslanjenje ili druge intruzije | | DWPA test | | Test Površinska voda | | Test EOPV | | Ukupna ocjena stanja | |
| Stanje | Razina pouzdanosti | Stanje | Razina  pouzdanosti | Stanje | Razina  pouzdanosti | Stanje | Razina  pouzdanosti | Stanje | Razina  pouzdanosti | Stanje | Razina  pouzdanosti |
| CDGI\_18 | Međimurje | | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| CDGI\_19 | Varaždinsko područje | | DA | loše | niska | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | loše | niska |
| CDGI\_20 | Sliv Bednje | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CDGI\_21 | Legrad – Slatina | | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CDGI\_22 | Novo Virje | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CDGI\_23 | Istočna Slavonija – sliv Drave i Dunava | | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_24 | Sliv Sutle i Krapine | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGN\_25 | Sliv Lonja – Ilova – Pakra | | DA | dobro | visoka | \*\* | \*\* | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGN\_26 | Sliv Orljave | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_27 | Zagreb | HR187 | DA | dobro | visoka | loše | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| HR188 | DA | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| HR203 | DA | loše | niska | dobro | visoka | dobro | visoka |
| HR204 | DA | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| HR204/1 | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* |
| HR205 | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska |
| HR206 | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska |
| HR207 | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska |
| HR186 | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* |
| HR193 |
| HR194 |
| HR195 |
| HR196 |
| HR197 |
| HR198 |
| HR199 |
| HR200 |
| HR201 |
| HR202 |
| HR208 |
| HR210 |
| HR211 |
| HR212 |
| CSGI\_28 | Lekenik Lužani | | DA | dobro | visoka | \*\* | \*\* | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_29 | Istočna Slavonija – sliv Save | | DA | dobro | visoka | \*\* | \*\* | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_30 | Žumberak – Samoborsko gorje | | DA | dobro | visoka | \*\* | \*\* | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_31 | Kupa | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_32 | Una | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI-14 | Kupa | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGN-15 | Dobra | | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGN-16 | Mrežnica | | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI-17 | Korana | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI-18 | Una | | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| \* test se ne provodi jer se radi o neproduktivnim vodonosnicima ili se radi o dobrom stanju na svim monitoring točkama | | | | | | | | | | | | | | | |
| \*\* test nije proveden radi nedostataka podataka | | | | | | | | | | | | | | | |

Kemijsko stanje tijela podzemnih voda na jadranskom vodnom području – Ocjena kemijskoga stanja provedena je temeljem podataka iz Nacionalnog i Dodatnog programa monitoringa, te nakon detaljne analize postojećih sustava monitoringa podzemnih voda i njihove reprezentativnosti u odnosu na konceptualne modele tijela podzemnih voda. Na 13 tijela podzemnih voda provedene su osnovne analize kakvoće podzemnih voda i temeljem rezultata tih analiza naknadno su promijenjene granice dva tijela kasnijim analizama .

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/150336.jpg)

Za utvrđivanje stanja zbog pojave zaslanjenja na podzemnom vodnom tijelu Bokanjac – Poličnik, nakon što je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. proglašeno njegovo loše stanje, proveden je istraživački monitoring i napravljena je studija Geotehničkog fakulteta »Definiranje kriterija za utvrđivanje stanja tijela podzemne vode kod pojave zaslanjenja«, 2019. godine. Prema rezultatima navedene studije, iz podzemnog vodnog tijela Bokanjac – Poličnik izdvojen je sjeverni dio pod nazivom »Boljkovac – Golubinka« koji je ocijenjen u lošem stanju, te južni dio područja Bokanjca – Poličnika koji je u dobrom stanju koji je pridružen podzemnom vodnom tijelu Ravni kotari. Time mu je povećana površina površine u odnosu na podatak iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.

Na pet tijela podzemnih voda ocijenjeno je dobro stanje sa visokom pouzdanošću, te nije bilo potrebno provoditi daljnje testiranje, budući da su svi »kritični« parametri u dobrom stanju. To su: Sjeverna Istra JKGI-01, Riječki zaljev JKGI-04, Rijeka – Bakar JKGI-05, JKGN-07 Zrmanja i Krka JKGI-10 .

Na ukupno osam tijela proveden je test za procjenu »Općeg kemijskog stanja podzemnih voda«. Temeljem tog testa utvrđeno je dobro stanje kakvoće podzemnih voda s visokom pouzdanošću u šest tijela. Na dva tijela ocijenjeno je loše stanje: Južna Istra JKGN-03 i Boljkovac – Golubinka JKGN-09-1. U tijelu Južna Istra zabilježeno je prekoračenje koncentracije nitrata na velikom broju točaka monitoringa, te je srednja vrijednost agregacije iznad 75 % standarda. Također utvrđen je statistički značajan uzlazni trend u odnosu na nitrate na više mjernih postaja. Drugo tijelo na kome je zabilježeno loše stanje je Boljkovac – Golubinka gdje je utvrđena intruzija slane vode. Na monitoring točki u izvorištu Golubinka utvrđen je utjecaj mora koje nije antropogeni utjecaj, dok je kod crpilišta Boljkovac zaslanjenje rezultat i antropogenog utjecaja, te je podzemno vodno tijelo u lošem stanju. Zabilježen je također statistički značajan uzlazan trend.

Poseban je slučaj s Jadranskim otocima na kojima je zabilježeno prekoračenje vrijednosti električne vodljivosti i klorida na gotovo svim otocima, osim Brača, Mljeta i Cresa. Razlog tome su relativno male dimenzije otočnih vodonosnika, koji i u prirodnim uvjetima, bez crpljenja, imaju povišene vrijednosti električne vodljivosti. Stoga su u prijedlogu izmjena i dopuna Uredbe o standardu kakvoće voda Jadranski otoci, kao i podzemno vodno tijelo Neretva, zbog prirodnog utjecaja mora, izuzeti od graničnih vrijednosti na nacionalnom nivou. Njima su zbog prirodnih karakteristika vodnosnika i utjecaja zaslanjenja mora, a ne antropogenog utjecaja prirodne vrijednosti (background) parametara koje određuju zaslanjenje povišene, te je napravljen prijedlog za promjenu granica granične vrijednosti za električnu vodljivost, kloride i sulfate na tijelu Jadranski otoci i sulfati na tijelu Neretva.

Test »Zaslanjenja ili druga intruzija« proveden na podzemnim vodnim tijelima u jadranskom vodnom području pokazao je samo na jednom Boljkovac – Golubinka loše stanje s obzirom na električnu vodljivost. Utvrđen je statistički značajan uzlazni trend s obzirom na električnu vodljivost na crpilištu Boljkovac.

Rezultati testa »Zaštitne zone izvorišta vode za piće (DWPA)« pokazali su dva tijela podzemnih voda u lošem stanju i to Južna Istra s obzirom na nitrate gdje je zabilježen statistički značajan uzlazni trend na više mjernih postaja i Boljkovac – Golubinka obzirom na električnu vodljivost gdje je također zabilježen statistički značajan uzlazan trend.

Test »Površinske vode« utvrdio je na svim tijelima podzemnih voda jadranskog vodnog područja dobro stanje.

Testom »Ekosustavi ovisni o podzemnim vodama« pokazao je da su sva podzemna vodna tijela u dobrom stanju. Budući da se za test nisu koristili indikatorski organizmi, nego kemijsko stanje podzemnih voda u odnosu na prioritetne tvari (standard kakvoće vodnog okoliša), kao i parametre za ekološko stanje kod kojih su neki od parametara bili u velikom broju slučajeva ispod granice detekcije, ocjena pouzdanosti je niska.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/150465.jpg)

Sl. B.68 Kemijsko stanje tijela podzemnih voda jadranskog vodnog područja

Tab. B.70 Ocjena kemijskog stanja tijela podzemnih voda na jadranskom vodnom području

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOD | TPV | Testovi se provode DA/NE | Test opće procjene kakvoće | | Test zaslanjenje i druge intruzije | | Test zone  sanitarne zaštite | | Test površinske vode | | Test EOPV | | UKUPNO STANJE | |
| Stanje | Procjena pouzdan. | Stanje | Procjena pouzdan. | Stanje | Procjena pouzdan. | Stanje | Procjena pouzdan. | Stanje | Procjena pouzdan. | Stanje | Procjena pouzdan. |
| JKGI-01 | Sjeverna Istra | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-02 | Središnja Istra | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-03 | Južna Istra | DA | loše | visoka | dobro | visoka | loše | visoka | dobro | niska | dobro | niska | loše | visoka |
| JKGI-04 | Riječki zaljev | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGI-05 | Rijeka – Bakar | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-06 | Lika – Gacka | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-07 | Zrmanja | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-08-1 | Ravni kotari | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-09-1 | Boljkovac – Golubinka | DA | loše | visoka | loše | niska | loše | niska | dobro | niska | dobro | niska | loše | niska |
| JKGI-10 | Krka | NE | \* | \* | \* | \* | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGI-11 | Cetina | DA | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGI-12 | Neretva | DA | dobro | niska | dobro | niska | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| JOGN-13 | Jadranski otoci\*\* | DA | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| \* test se ne provodi jer se radi o dobrom stanju na svim monitoring točkama | | | | | | | | | | | | | | |
| \*\*ukupna površina tijela podzemnih voda Jadranski otoci dobivena zbrajanjem površina pojedinačnih otoka za koje je provedena procjena stanja (Krk, Cres, Rab, Pag, Dugi otok, Brač, Hvar, Vis, Korčula, Mljet, Lastovo | | | | | | | | | | | | | | |

Metodologija ocjene količinskog stanja tijela podzemnih voda osim geotermalnih i mineralnih voda – Ocjena količinskog stanja provedena je za sva podzemna vodna tijela, ukupno 33, od toga 20 na vodnom području rijeke Dunav i 13 na jadranskom vodnom području na razini pojedinih tijela podzemnih voda. Za ocjenjivanje količinskog stanja tijela podzemnih voda koristili su se klasifikacijski testovi:

– test »Bilance voda«

– test »Prodor slane vode ili drugih (prirodnih) prodora vode« loše kakvoće uzrokovanih crpljenjem

– test »Površinske vode« i

– test »Ekosustavi ovisni o podzemnim vodama«.

U postupku provedbe testa »Bilance voda« ocijenjene su i uspoređene prosječne godišnje količine crpljenja s obnovljivim zalihama podzemne vode unutar tijela podzemne vode od 2017. do 2019. godine, te su također za svako vodno tijelo izdvojeni reprezentativni piezometri na kojima su promatrane razine podzemnih voda, te protoka na krškim izvorima u razdoblju od 16 godina, odnosno od 2005. do 2020. godine. Konačan rezultat ocjene količinskog stanja izražava se s visokom ili niskom razinom pouzdanosti.

Podaci o količinama crpljenja sistematizirani su temeljem podataka iz baze podataka o količinama crpljenja podzemne vode iz zdenaca crpilišta i kaptiranih izvorišta koji služe za javnu vodoopskrbu iz baze javnih isporučitelja vodnih usluga i podataka o zahvaćenim količinama podzemne vode za razne druge namjene (zahvaćanje vode za navodnjavanje, grijanje i hlađenje stambenih i poslovnih prostora, hlađenje u tehnološkom postupku, zahvaćanje izvorske i mineralne vode radi stavljanja na tržište u izvornom obliku u bocama ili drugoj ambalaži, te zahvaćanje radi korištenja za tehnološke potrebe). Za svaku godinu, u razdoblju od 2017. do 2019. godine izračunata su godišnja količina crpljenja svih korisnika.

Procjena obnovljivih zaliha podzemne vode preuzeta je iz Plana upravljanja vodnim područjima od 2016. do 2021. godine.

Konačni rezultat ocjene količinskoga stanja izražava se s određenom razinom pouzdanosti (visokom ili niskom). Postupak određivanja razine pouzdanosti provodi se prema proceduri definiranoj za ocjenu količinskog stanja. Tijelo podzemnih voda nalazi se u lošem stanju s niskom razinom pouzdanosti ako je prosječno godišnje obnavljanje podzemnih voda manje od prosječne godišnje količine crpljenja i postoje određene naznake sniženja razina podzemne vode (primjerice iz rezultata modeliranja toka podzemne vode ili analiza trendova razina podzemnih voda koje ukazuju na postojanje trendova koji nisu statistički značajni). Tijelo podzemnih voda nalazi se u lošem stanju s visokom razinom pouzdanosti ako je prosječno godišnje obnavljanje podzemnih voda manje od prosječne godišnje količine crpljenja i utvrđena su statistički značajna sniženja razine podzemne vode.

Metodologija za panonsko i krško područje je različita, te je prag prelaska iz dobrog u loše stanje za panonski dio 75 %, a za krški 10 %. U krškom dijelu ako korištenje ne premašuje 10 % raspoložive količine podzemne voda, tijelo je u dobrom stanju. Relativno nizak prag od 10 % odabran je zbog nejednolike godišnje raspodjele obnovljivih zaliha koje su u pravilu najmanje u vrijeme kad su sezonske potrebe za vodom najveće (krajem ljeta).

Kao nadopuna testu »Bilance voda« koristila se i analiza trendova, razina podzemne vode za vodno područje rijeke Dunav i protoka krških izvora na jadranskom vodnom području. Odabrani su reprezentativni piezometri za svako pojedino tijelo podzemnih voda. Tijekom odabira piezometara za vodno područje rijeke Dunav kao kriterij koristio se generalni smjer toka podzemne vode, kao i kod jadranskog vodnog područja, gdje su se koristili rezultati trasiranja. Za provedbu analize razina i protoka korišteni su podaci iz HIS sustava o mjesečnim minimalnim i srednjim vrijednostima razina podzemne vode, kao i podaci o mjesečnim srednjim i minimalnim vrijednostima protoka krških izvora za razdoblje od 2005. do 2020. godine. Provedeno je agregiranje podataka aritmetičkom sredinom za svaku pojedinu godinu. Napravljeni su trendovi za svako tijelo za srednje godišnje vrijednosti razina i minimalnih razina. Nagib pravca linearnog trenda viši od 4° smatrao se značajnim i dalje se ide u postupak ispitivanja statistički značajnosti trenda. U panonskom području Republike Hrvatske postupak ispitivanja značajnosti trenda provodi se na temelju regresijske analize, pomoću koje se dobije koeficijent regresijskog pravca. Linije trenda se karakteriziraju kao statistički značajno rastuće ili padajuće i one koje to nisu. Koristi se LOESS krivulja za izglađivanja parametara u intervalu [0,3; 0,5], te na temelju regresijske analize i linest funkcija za predviđanje trendova, a nivo značajnosti je 5 %. Za krško područje na dobivenim srednjim vrijednostima godišnjih razdoblja na razini tijela podzemnih voda, ali i pojedinačnih točaka monitoringa, provodi se statistička analiza pomoću metode linearne regresije, a neparametarski Mann – Kendall test za ispitivanje monotonosti i odredbi statistički značajnih rastućih ili padajućih testova.

Test »Prodor slane vode ili drugih (prirodnih) prodora vode loše kakvoće uzrokovanih crpljenjem« provodi se u više koraka na način da se na temelju izrađenog konceptualnog modela tijela podzemnih voda procjenjuje mogućnost zaslanjenja, ovisno o otvorenosti geoloških struktura prema utjecaju mora, odnosno geološkim odnosima u slivu koji mogu utjecati na neke druge intruzije. Ukoliko takvih mogućnosti nema tijelo podzemnih voda je u dobrom stanju, a ako mogućnost zaslanjenja postoji, analizira se vrijednost električne vodljivosti. Granična vrijednost za test zaslanjenja postavljena je na 50 % vrijednosti standarda za pitku vodu kako bi potencijalna intruzija zaslanjene vode mogla biti identificirana znatno ranije nego što postane problem za ljudsku potrošnju. Ukoliko nema povišenih prosječnih koncentracija ni zabilježenih statistički značajnih uzlaznih trendova, tijelo podzemnih voda ocjenjuje se »u dobrom stanju«. Ako je električna vodljivost na razini tijela podzemnih voda za razmatrano razdoblje veća od graničnih vrijednosti, ili su zabilježeni statistički značajni uzlazni trendovi, tada se analizira je li to uzrokovano crpljenjem podzemne vode. Ako se utvrdi da crpljenje ne utječe na povećanje električne vodljivosti, stanje tijela podzemnih voda je dobro. U suprotnom, tijelo podzemnih voda u lošem je stanju.

Za test »Površinske vode« koristio se indeks korištenja toka površinskih voda (Ikv). Za površinske vode za koje je utvrđeno da se nalaze u lošem i vrlo lošem stanju prema ocjeni s obzirom na količine korištenja vodenog toka Ikv, kako bi se spriječilo dalje značajno pogoršanje količinskog stanja površinskih voda uzrokovano crpljenjem podzemne vode, ispitao se utjecaj podzemnih voda. Crpljenje se smatra značajnim ako se više od 40 % Ikv površinske vode može pripisati podzemnoj vodi.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/150624.jpg)

Sl. B.69 Test »Površinske vode« – površinske vode u lošem stanju s obzirom na Ikv u kontaktu s podzemnim vodama

Za test »Ekosustava ovisnih o podzemnim vodama« izdvojeni su ekosustavi ovisni o podzemnim vodama prema prethodno već opisanom postupku. Ocjena količinskog stanja podzemnih voda unutar tijela podzemnih voda s obzirom na ekosustave ovisne o podzemnim vodama provodi se kako bi se spriječilo narušavanje dobrog stanja ekosustava. Stanje se procjenjuje na temelju okolišnih uvjeta koji se odnose na izdašnost (protok) i/ili razinu podzemne vode i procjene utjecaja crpljenja podzemnih voda na te okolišne uvjete. Odabrani su reprezentativni piezometri u izdvojenim područjima gdje se svako stanište ovisno o podzemnoj vodi nalazi u zaštićenom području prema Zakonu o zaštiti prirode ili u ekološkoj mreži, ili se odabiru najbliže monitoring postaje, kako bi se mogli izdvojiti trendovi razina podzemnih voda / protoka krških izvorišta. Unutar svakog ekosustava na pojedinom podzemnom vodnom tijelu promatrane su najmanje tri reprezentativne točke na kojima je izrađen linearan trend razina / protoka i njihov utjecaj na ekosustave. Ako je ekosustav prema biološkim kriterijima u dobrom stanju tada se i tijelo podzemne vode nalazi u dobrom stanju. Ako biološka ocjena nije napravljena, stanje se ocjenjuje temeljem postojanja crpilišta unutar ili u blizini ekosustava i utjecaja crpljenja na smanjenje izdašnosti (protoka) i/ili razine podzemne vode. Analizira se granično sniženje razine podzemne vode i/ili protoka, te su analizirani trendovi razine i/ili protoka. Analizira se da li crpljenje podzemne vode utječe na neispunjavanje okolišnih uvjeta ekosustava ovisnog o podzemnim vodama. Ako utječe i ako je zajednica u njemu značajno oštećena, tijelo podzemnih voda je u lošem stanju. Pouzdanost procjene ovisi o raspoloživosti podataka o količinama i/ili razinama podzemnih voda, te raspoloživosti bioloških/ekoloških podataka o staništima.

Količinsko stanje tijela podzemnih voda u vodnom području rijeke Dunav – Na vodnom području rijeke Dunav sva tijela podzemnih voda su u dobrom količinskom stanju. Rezultati testa vodne bilance za vodno područje rijeke Dunav pokazali su na svim tijelima dobro stanje, što znači da nijedno tijelo podzemnih voda ne prelazi 75 % obnovljivih zaliha podzemne vode, pa čak i uz maksimalno dopuštene količine crpljenja. Provedena analiza razina podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav pokazala je na tijelima: Varaždinsko područje CDGI\_19, Zagreb CSGI\_27, Kupa CSGI\_31, te Istočna Slavonija – Sliv Drave i Dunava CDGI\_23 padajuće trendove razina podzemnih voda. Svi analizirani trendovi nisu statistički značajni[70](Loess neparametarska regresija, vidjeti Definiranje trendova i ocjena stanja podzemnih voda na području panonskog dijela Hrvatske, Rudarsko, geološko, naftni fakultet, 2016. https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP2%20-%20PV%20-%200007.pdf), ali je indikativan blago silazan trend. Stoga je ocjena dobro količinsko stanje, ali niska pouzdanost.

Test »Zaslanjenja ili druga intruzija« proveden na podzemnim vodnim tijelima na vodnom području rijeke Dunav pokazao je na svim vodnim tijelima podzemnih voda dobro stanje, te nema statistički značajnih trendova. Jedino je na osnovnom vodnom tijelu Zagreb HR 187 ustanovljen statistički značajan rastući trend s obzirom na mangan i željezo, što je posljedica crpljenja, pa je to osnovno vodno tijelo u lošem stanju, a tijelo Zagreb se (budući da se HR 187 nalazi na manje od 30 % površine od ukupne površine tijela podzemne vode), nalazi u dobrom stanju.

Test »Površinske vode« pokazao je na svim tijelima podzemnih voda povezanih sa površinskim vodama da su sva tijela podzemnih voda u dobrom stanju. Na vodnom području rijeke Dunav nema utjecaja crpljenja podzemnih voda na površinska vodna tijela ocjenjena u lošem i vrlo lošem stanju.

Testom »Ekosustava povezanih sa podzemnim vodama« pokazalo se da utjecaja količinskog stanja podzemnih voda na ekosustave ovisne o njima na vodnom području rijeke Dunav nema. Analize razina podzemnih voda i crpnih količina na crpilištima koji zahvaćaju vodonosnike međuzrnske poroznosti, a koje se nalaze na udaljenosti do 3 km od EOPV pokazale su da negativnog utjecaja nema na kopnene ekosustave. Prema raspoloživim podacima na njih više utječu drenažni kanali kojima se odvode pitke vode koji se akumuliraju nakon padalina i zadržavaju u plitkom poljoprivrednom tlu. Međutim taj utjecaj nije razmatran. Uočeno je blago sniženje razina podzemnih voda iz nacionalnog monitoringa kvantitete i to na tijelima podzemnih voda: TPV Varaždinsko područje CDGI\_19, TPV Zagreb CSGI\_27 (osnovna vodna tijela: HR-187, HR-188), TPV Kupa CSGI\_31, te TPV Istočna Slavonija – Sliv Drave i Dunava CDGI\_23. Budući da trend nije statistički značajni tijela podzemnih voda su ocijenjena u dobrom stanju.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/150806.jpg)

Sl. B.70 Prikaz padajućih trendova razina podzemne vode na tijelima podzemnih voda

Tab. B.71 Test »Bilance voda« na temelju zahvaćenih količina crpljenja

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod | Naziv tijela podzemnih voda | Obnovljive zalihe (m3/god) | Zahvaćene količine (m3/god) | Zahvaćene količine kao  postotak obnovljivih zaliha (%) |
| CDGI\_18 | Međimurje | 1,13\*108 | 7,5\*106 | 6,67 |
| CDGI\_19 | Varaždinsko područje | 8,80\*107 | 11\*106 | 12,23 |
| CDGI\_20 | Sliv Bednje | 5,20\*107 | 2,77\*106 | 5,34 |
| CDGI\_21 | Legrad – Slatina | 3,62\*108 | 9,3\*106 | 2,57 |
| CDGI\_22 | Novo Virje | 1,80\*107 | 0 | 0 |
| CDGI\_23 | Istočna Slavonija – sliv Drave i Dunava | 4,21\*108 | 1,75\*107 | 4,16 |
| CSGI\_24 | Sliv Sutle i Krapine | 8,20\*107 | 6,96\*106 | 8,49 |
| CSGN\_25 | Sliv Lonja – Ilova – Pakra | 2,19\*108 | 3,43\*106 | 1,57 |
| CSGN\_26 | Sliv Orljave | 1,34\*108 | 3,6\*106 | 2,68 |
| CSGI\_27 | Zagreb | 2,73\*108 | 1,31\*108 | 47,93 |
| CSGI\_28 | Lekenik – Lužani | 3,66\*108 | 4\*106 | 1,09 |
| CSGI\_29 | Istočna Slavonija – Sliv Save | 3,79\*108 | 2.17\*107 | 5,71 |
| CSGI\_30 | Žumberak – Samoborsko gorje | 1,39\*108 | 4,80\*106 | 3,44 |
| CSGI\_31 | Kupa | 2,87\*108 | 1,4\*107 | 4,91 |
| CSGI\_32 | Una | 5,40\*107 | 0,5\*106 | 0,89 |
| CSGI-14 | Kupa | 1,43\*109 | 1,48\*106 | 0,10 |
| CSGI-15 | Dobra | 7,58\*108 | 8,58\*105 | 0,11 |
| CSGI-16 | Mrežnica | 1,32\*109 | 3,44\*106 | 0,26 |
| CSGI-17 | Korana | 8,7\*108 | 4,56\*105 | 0,05 |
| CSGI-18 | Una | 1,59\*109 | 1,84\*106 | 0,12 |

Tab. B.72 Ocjena količinskog stanja tijela podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod TPV | Naziv TPV-a | Test Bilance voda | | Test Zaslanjenje i druge intruzije | | Test Površinska voda | | Test EOPV | | Ukupno količinsko stanje | |
| Stanje | Pouzdanost | Stanje | Pouzdanost | Stanje | Pouzdanost | Stanje | Pouzdanost | Stanje | Pouzdanost |
| CDGI\_18 | Međimurje | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| CDGI\_19 | Varaždinsko područje | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| CDGI\_20 | Sliv Bednje | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CDGI\_21 | Legrad – Slatina | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CDGI\_22 | Novo Virje | dobro | niska | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska |
| CDGI\_23 | Istočna Slavonija – sliv Drave i Dunava | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_24 | Sliv Sutle i Krapine | dobro | visoka | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| CSGN\_25 | Sliv Lonja – Ilova – Pakra | dobro | visoka | \*\* | \*\* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGN\_26 | Sliv Orljave | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_27 | Zagreb | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| CSGI\_28 | Lekenik – Lužani | dobro | visoka | \*\* | \*\* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_29 | Istočna Slavonija – Sliv Save | dobro | visoka | \*\* | \*\* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_30 | Žumberak – Samoborsko gorje | dobro | visoka | \*\* | \*\* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI\_31 | Kupa | dobro | visoka | \* | \* | dobro | niska | dobro | niska | dobro | niska |
| CSGI\_32 | Una | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI-14 | Kupa | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI-15 | Dobra | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI-16 | Mrežnica | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI-17 | Korana | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| CSGI-18 | Una | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| \*Test zaslanjenje i druge intruzije se ne provodi | | | | | | | | | | | |
| \*\*Test zaslanjenje i druge intruzije nije proveden radi nedostataka podataka | | | | | | | | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/150895.jpg)

Sl. B.71 Količinsko stanje tijela podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav

Količinsko stanje tijela podzemnih voda na jadranskom vodnom području – Na jadranskom vodnom području rezultati testa »Bilance vode« pokazali su dobro količinsko stanje. Sva su tijela ispod praga od 10 % obnovljivih zaliha podzemne vode. Kada bi se zahvaćalo prema maksimalno dozvoljenim količinama prag od 10 % bi se prekoračio na tijelima podzemnih voda: Južna Istra i Boljkovac – Golubinka. Također nema trendova protoka na krškim izvorištima.

Testom »Zaslanjenja ili druga intruzija« utvrđeno je začlanjenje jedino na Boljkovcu – Golubinki, dok su ostala podzemna vodna tijela u dobrom stanju. Tijelo podzemnih voda Boljkovac – Golubinka jedino je tijelo na kojem je registrirano prekoračenje granične vrijednosti električne vodljivosti. Također pokazuje statistički značajan trend povećanja električne vodljivosti.

Testom »Površinskih voda« s obzirom na količinsko stanje izdvojena su dva površinska vodna tijela u lošem stanju koja su povezana sa crpilištima i promatrao se utjecaj crpljenja i to na podzemnom vodnom tijelu Neretva (crpilište Zavrelje) i na podzemnom vodnom tijelu Cetina (crpilište Kosinac). Postoji direktna veza između crpilišta i površinskog toka, međutim ustanovljeno je da površinsko vodno tijelo na podzemnom vodnom tijelu Cetina nema promjene količine crpljenja na godišnjem nivou jer se radi o HE Peruća, te nema utjecaja crpljenja podzemnih voda na količinsko stanje, te također na drugom TPV Neretva nema utjecaja crpljenje podzemnih voda na loše stanje površinskih voda, radi se o utjecaju HE kod Dubrovnika.

Testom ekosustava povezanih sa podzemnim vodama pokazalo se da stvarnog utjecaja količinskog stanja podzemnih voda na ekosustave ovisne o njima na jadranskom vodnom području nema. Analize trendova protoka podzemnih voda i crpnih količina na crpilištima koji zahvaćaju vodonosnike krške poroznosti, a nalaze na udaljenosti do 3 km od EOPV nemaju negativan utjecaja na kopnene i vodene ekosustave.

Tab. B.73 Test »Bilance voda« na temelju zahvaćenih količina crpljenja na jadranskom vodnom području

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod tijela podzemnih voda | Naziv tijela podzemnih voda | Obnovljive zalihe  (m3/god) | Zahvaćene količine  (m3/god) | Zahvaćene količine kao postotak obnovljivih zaliha (%) |
| JKGI-01 | Sjeverna Istra | 4,42\*108 | 1\*107 | 1,7 |
| JKGN-02 | Središnja Istra | 7,71\*108 | 8,71\*106 | 1,13 |
| JKGN-03 | Južna Istra | 3,2\*107 | 1,2\*106 | 3,84 |
| JKGI-04 | Riječki zaljev | 5,81\*108 | 7,9\*105 | 0.14 |
| JKGI-05 | Rijeka – Bakar | 9,73\*108 | 2,23\*107 | 2.29 |
| JKGN-06 | Lika – Gacka | 3.87\*109 | 9,8\*106 | 0.25 |
| JKGN-07 | Zrmanja | 1.68\*109 | 1,93\*107 | 1,15 |
| JKGN-08-1 | Ravni kotari | 3,55\*108 | 1,32\*107 | 3,72 |
| JKGN-09-1 | Boljkovac – Golubinka | 1,6\*107 | 1,32\*106 | 8,25 |
| JKGI-10 | Krka | 1.24\*109 | 2,3\*107 | 0,47 |
| JKGI-11 | Cetina | 1.83\*109 | 5,36\*107 | 2,94 |
| JKGI-12 | Neretva | 1,30\*109 | 1,81\*107 | 1,4 |
| JOGN-13 | Jadranski otoci | 1,22\*108 | 2,5\*106 | 2,10 |

Tab. B.74 Količinsko stanje tijela podzemne vode na jadranskom vodnom području

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod TPV | Naziv TPV-a | Test Bilance voda | | Test Zaslanjenje i druge intruzije | | Test Površinska voda | | Test EOPV | | Ukupno količinsko stanje | |
| Stanje | Pouzdanost | Stanje | Pouzdanost | Stanje | Pouzdanost | Stanje | Pouzdanost | Stanje | Pouzdanost |
| JKGI-01 | Sjeverna Istra | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-02 | Središnja Istra | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-03 | Južna Istra | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGI-04 | Riječki zaljev | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGI-05 | Rijeka – Bakar | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-06 | Lika – Gacka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-07 | Zrmanja | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-08-1 | Ravni kotari | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGN-09-1 | Boljkovac – Golubinka | dobro | visoka | loše | niska | dobro | visoka | dobro | niska | loše | niska |
| JKGI-10 | Krka | dobro | visoka | \* | \* | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGI-11 | Cetina | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka |
| JKGI-12 | Neretva | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska |
| JOGN-13 | Jadranski otoci | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | visoka | dobro | niska | dobro | niska |
| \* Test zaslanjenje i druge intruzije se ne provodi | | | | | | | | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/151084.jpg)

Sl. B.72 Količinsko stanje tijela podzemnih voda u jadranskom vodnom području

2.2.2. Geotermalne i mineralne podzemne vode

Vodna tijela – Na području Republike Hrvatske postoje brojna izvorišta geotermalnih voda, s time da su izvorišta mineralnih voda puno rjeđa. Najviše izvora, te brojnih bušotina geotermalnih i mineralnih voda nalazi se u panonskom dijelu Hrvatske, za razliku od područja krša gdje ih je svega nekoliko. Na temelju prihvaćene metodologije izdvojeno je 18 tijela geotermalnih i mineralnih voda i to tri tijela u panonskim naslagama (pijesci, pješčenjaci srednjeg i gornjeg Panona), te 15 tijela u predkenozoiskim naslagama (raspucanim karbonatima ili/i magmatskim / metamorfnim stijenama). S time da je njih 16 na području Panonskog bazena, te jedno na području Istre, a jedno na području unutarnjih Dinarida. Tijela geotermalnih i mineralnih voda se podudaraju. Kako veliki broj pojavljivanja geotermalnih i mineralnih voda na razmjerno maloj površini onemogućava optimalno upravljanje, za potrebe praćenja, ocjenjivanja i upravljanja podzemnim vodama obavljeno je grupiranje. Izdvajanje tijela geteormalnih i mineralnih voda napravljeno je u horizontalnom smjeru, s time da se vodilo računa na pojedinim područjima i o vertikali gdje su identificirani značajni vodnosnici. U pojedinim područjima grupirana su manja tijela u jedno na temelju istih ili sličnih kemijskih značajki, istog tipa stijena koje izgrađuje vodonosnik, te istog ili sličnog mehanizma punjenja i pražnjenja geotermalnih vodonosnika duž rasjednih zona. Izdvojena tijela geotermalnihi mineralnih voda obuhvaćaju 4.384,6 km2 kopnenog teritorija Republike Hrvatske.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/151126.jpg)

Sl. B.73 Tijela geotermalne i mineralne vode na prostoru Republike Hrvatske

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/151184.jpg)

Tab. B.75 Tijela geotermalnih i mineralnih voda na prostoru Republike Hrvatske

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno  područje  podsliv | | ID grupiranog tijela | Naziv geotermalnog i mineralnog tijela | Tip  vodonosnika | Regionalni položaj | Površina | Hirdokemijski facijes / tip vode | Električna vodljivost  µS/cm | Temperatura  (oC)  40 | Prekogranični status |
| km2 |
| Vodno područje rijeke Dunav | Podsliv rijeke Save | HRCSGTN-1 | IVANIĆ GRADSKO | pješčenjaci | Savska depresija | 13,52 | Na-Cl | 24.200 | 40 |  |
| HRCSGTN-2 | ZAGREBAČKO | karbonati | Savska depresija | 54 | Na-HCO3Cl | 2.473 | 80 |  |
| HRCSGTN-3 | SVETONEDJELJSKO | karbonati | Savska depresija | 20,6 | Na-Cl | 2.455 | 71 |  |
| HRCSGTN-4 | SVETOJANSKO | karbonati | Karlovačka depresija | 144,3 | CaMg-HCO3 | 550 | 25 |  |
| HRCSGTN-5 | LEŠĆANSKO | karbonati | Unutrašnji Dinaridi | 14,3 | CaMg-HCO3SO4 | 630 | 33 |  |
| HRCSGTN-7 | KONJŠČINSKO | karbonati | Hrvatsko zagorski bazen | 130,2 | CaMg-HCO3 | 597 | 38 (Jezerčica)  56 (Stubičke toplice) |  |
| HRCSGTI-8 | ZAGORSKO | karbonati | Hrvatsko zagorski bazen | 652,2 | CaMg-HCO3 | 516 | 30 (Sutinske toplice)  44 (Krapinske toplice) | Prekogranični vodonosnik (HR / SLO) |
| HRCSGTN-9 | DARUVARSKO | karbonati | Dravska depresija | 318,5 | CaMg-HCO3 | 573 | 43 – 48 |  |
| HRCSGTN-10 | LIPIČKO | karbonati | Savska depresija | 256,7 | Na-ClHCO3 | 3.745 | 60 |  |
| HRCSGTN-11 | TOPUSKO | karbonati | Karlovačka depresija | 95 | CaMg-HCO3 | 621 | 46 (izvori)  64 (bušotine) |  |
| HRCSGTN-13 | CIGLENSKO | karbonati | Bjelovarska depresija | 364,8 | Na-HCO3Cl | 24.345 | 166 – 175 |  |
| HRCSGTN-14 | ŽUPANJSKO | pješčenjaci | Savska depresija | 105 | Na-Cl | 4.115 | 63 |  |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | HRCDGTN-12 | BIZOVAČKO | metamorfiti i pješčenjaci | Dravska depresija | 21,9 | Na-HCO3Cl  Na-Cl | 4.845 | 64 (toplice),  103 (bušotina Slk-1)  111(bušotina Biz-4) |  |
| HRCDGTN-15 | GORNJE MEĐIMURSKO | karbonati | Murska depresija | 33,1 | Na-Cl | 10.855 | 35 |  |
| HRCDGTN 16 | DONJE MEĐIMURSKO | karbonati i pješčenjaci | Murska depresija | 23 | Na-Cl | 55.200 | 94 – 110 |  |
| HRCSGTN-17 | POŽEŠKO | karbonati | Dravska depresija | 336,5 | CaMg-HCO3 | 524 | 27 |  |
| HRCDGTN-18 | VARAŽDINSKO | karbonati | Murska depresija | 116,8 | CaNa-HCO3SO4 | 1.172 | 25 (Mađarevo Topličica)  59 (Varaždinske toplice) |  |
| Jadransko vodno  područje | | HRJGTN-6 | ISTARSKO | karbonati | Vanjski Dinaridi | 60,4 | CaNa-HCO3ClSO4 | 2.750 | 25 |  |

Područje geotermalnih tijela, s izuzetkom Istarskog i Lešćanskog, predstavlja hrvatski dio Panonskog bazena, njegov jugozapadni rub, formiran tijekom ranog do srednjeg miocena. Istarsko geotermalno tijelo smješteno je u području Jadranske platforme, dok je Lešćansko dio Dinarida. Model postanka i razvoja Panonskog bazena temelji se na ekstenziji litosfere Panonskog bazena s jedne strane, te navlačenja u području Alpa, Dinarida i Karpata s druge strane.

Ocjena kemijskog stanja tijela geotermalnih i mineralnih voda provodi se na temelju pokazatelja standarda kakvoće geotermalnih i mineralnih voda navedenih u Prilogu 6. Uredbe o standardu kakvoće voda i to: nitrata, pesticida, specifičnih onečišćujućih tvari: sume trikloretilena i tetrakloretilena, te fizikalnih parametara koji upućuju na prekomjerno korištenje: promjenu temperature i promjenu električne vodljivosti (promjena 15 % vrijednosti prosječne temperature i električne vodljivosti u standardnim uvjetima eksploatacije u odnosu na one vrijednosti koje su utvrđene u rješenju o potvrđivanju količina i kakvoće rezervi temeljem kojeg je izdana dozvola za pridobivanje geotermalnih voda, odnosno sklopljen ugovor o eksploataciji geotermalnih voda)

Ocjena količinskog stanja tijela geotermalnih i mineralnih voda provodi se na temelju razina podzemnih voda ili hidrostatičkog tlaka, te izdašnosti navedenih u Prilogu 7.B. Tablica 4.a. Uredbe o standardu kakvoće voda uz pomoćne parametre: promjenu temperature i električne vodljivosti, koje se koriste za ocjenu kemijskog stanja, a služe kao kontrola izdašnosti. U slučaju kad nema promjene izdašnosti ili razine, a uslijed dotoka hladne podzemne vode kod prekomjernog crpljenja na štetu geotermalnih i mineralnih voda, kontroliraju se i pomoćni parametri i to promjena 15 % vrijednosti prosječne temperature i električne vodljivosti u standardnim uvjetima eksploatacije u odnosu na one vrijednosti koje su utvrđene u rješenju o potvrđivanju količina i kakvoće rezervi temeljem kojeg je izdana dozvola za pridobivanje geotermalnih voda, odnosno sklopljen ugovor o eksploataciji geotermalnih voda.

Uz ocjenu stanja dana je visoka i niska pouzdanost ovisno o dostupnosti podataka. U slučaju kada prosječna starost geotermalne i mineralne vode iznosi nekoliko tisuća godina utvrđeno je dobro kemijsko stanje s visokom pouzdanošću. Također, ako se geotermalna voda ne zahvaća, ili ako postoji vraćanje iskorištene vode u vodonosnik, tijelo geotermalne i mineralne vode je u dobrom količinskom stanju s visokom pouzdanosti.

Na vodnom području rijeke Dunav izdvojeno je ukupno 17 tijela geotermalnih i mineralnih voda prosječne površine od 257,9 km2.

Na jadranskom vodnom području izdvojeno je jedno geotermalno, odnosno mineralno vodno tijelo. Istarsko geotermalno vodno tijelo (HRJGTN-6), smješteno je u području Jadranske platforme i ima površinu od 60,4 km2. Smješteno je u kršu, odnosno u karbonatima pukotinske do kavernozne poroznosti.

Kemijsko stanje tijela geotermalnih i mineralnih voda – Kemijsko stanje tijela geotermalnih i mineralnih voda utvrđeno je na osnovu raspoloživih podataka koji pokazuju da koncentracije nitrata, pesticida i suma trikloretilena i tetrakloretilena ne prelaze standarde / granične vrijednosti, kao i fizikalne parametre promjene temperature i električne vodljivosti koje su zadane Uredbom o standardu kakvoće voda.

Na vodnom području rijeke Dunav:

– Osnovni kemijski sastav vode (kalcij, magnezij, natrij, kalij, hidrogenkarbonati, kloridi i sulfati) se ne mijenja

– Podaci o koncentracijama pesticida i suma trikloretilena i tetrakloretilena u geotermalnoj vodi u tijelima Konjščinsko (HRCSGTN-7), Zagorsko (HRCSGTI-8), Daruvarsko (HRCSGTN-9), Lipičko (HRCSGTN-10), Ciglensko (HRCSGTN-13), Donje Međimursko (HRCDGTN 16), Požeško (HRCSGTN-17) i Varaždinsko (HRCDGTN-18) nisu najnoviji, ali su relevantni obzirom na to da su tijela geotermalne vode smještena na vrlo velikim dubinama, te brza izmjena s površinskom vodom nije moguća, što potvrđuje i prosječna starost geotermalne i mineralne vode koja iznosi nekoliko tisuća godina. Stanje ovih tijela, s obzirom na predloženu metodologiju, ocijenjeno je dobrim s visokom pouzdanosti

– Novijih podataka o koncentracijama pesticida i sume trikloretilena i tetrakloretilena u geotermalnoj vodi u tijelima Ivanić Gradsko (HRCSGTN-1), Zagrebačko (HRCSGTN-2), Svetonedjeljsko (HRCSGTN-3), Svetojansko (HRCSGTN-4), Lešćansko (HRCSGTN-5), Topusko (HRCSGTN-11), Bizovačko (HRCDGTN-12), Županjsko (HRCSGTN-14) i Gornje Međimursko (HRCDGTN-15) nema, a prosječna starost geotermalne vode nije istraživana. S obzirom da je geotermalna voda akumulirana na razmjerno velikim dubinama, a podaci o temperaturi i/ili električnoj vodljivosti na većini tijela upućuju na dugo zadržavanje vode u podzemlju, kemijsko stanje ovih geotermalnih tijela ocijenjeno je dobrim, ali niske pouzdanosti.

Na jadranskom vodnom području utvrđeno je da na području Istarskog tijela geotermalne i mineralne vode (HRJGTN-6) dolazi do velike promjene osnovnog sastava vode (kalcij, magnezij, natrij, kalij, hidrogenkarbonati, kloridi i sulfati) Istarskih toplica uslijed podizanja razine hladne vode na izvorištu Bulaž kao posljedice izvođenja hidrotehničkih zahvata. Promjena je vidljiva kroz promjenu tipa voda jer je geotermalna voda prije tog zahvata bila NaCa-HCO3ClSO tipa da bi danas bila CaNa-HCO3ClSO4. tipa.

Količinsko stanje tijela geotermalnih i mineralnih voda – Analizom dostupnih podataka o izdašnosti, razini ili tlakovima te provjerom da li postoji promjena u mjerenim temperaturama i električnoj vodljivosti kao pomoćnim parametrima u skladu s Uredbom o standardu kakvoće voda utvrđeno je kako slijedi.

Na vodnom području rijeke Dunav:

– Tijela geotermalne i mineralne vode Zagrebačko (HRCSGTN-2), Bizovačko (HRCDGTN-12) i Ciglensko (HRCSGTN-13) su u dobrom količinskom stanju s visokom razinom pouzdanosti jer se utiskuje iskorištena voda u vodonosnik

– Donje Međimursko (HRCDGTN-16) i Požeško (HRCSGTN-17) tijelo geotermalne i mineralne vode je u dobrom količinskom stanju s visokom razinom pouzdanosti jer se trenutno još ne koristi

– Svetojansko (HRCSGTN-4), Konjščinsko (HRCSGTN-7), Zagorsko (HRCSGTI-8), Daruvarsko (HRCSGTN-9), Topusko (HRCSGTN-11) i Varaždinsko (HRCDGTN-18) su u dobrom količinskom stanju s visokom razinom pouzdanosti jer nisu zabilježene promjene temperature i električne vodljivosti veće od 15 % vrijednosti prosječne temperature odnosno veće od 15 % vrijednosti električne vodljivosti u standardnim uvjetima eksploatacije, a sporadična mjerenja izdašnosti i razina nisu ukazali na smanjenje količina

– Ivanić Gradsko (HRCSGTN-1), Svetonedjeljsko (HRCSGTN-3), Lešćansko (HRCSGTN-5), Lipičko (HRCSGTN-10), Županjsko (HRCSGTN-14) i Gornje Međimursko (HRCDGTN-15) tijelo geotermalne i mineralne vode su u dobrom količinskom stanju s niskom razinom pouzdanosti jer nema dovoljno podataka o količinama i razinama vode, mada nisu zabilježene promjene temperature, električne vodljivosti i kemizma.

Na jadranskom vodnom području Istarsko tijelo geotermalne i mineralne vode (HRJGTN-6) je u dobrom količinskom stanju s niskom razinom pouzdanosti jer dosadašnja istraživanja upućuju na razmjerno stabilan dotok termalne vode koja se miješa s hladnom vodom što je posljedica izvođenja hidrotehničkih zahvata. S obzirom na to da je temperatura ipak snižena zbog dotoka hladne vode, pouzdanost ovakve procjene je niska.

Procjena rizika – Procjena rizika za sva tijela geotermalnih i mineralnih voda analizirana je na sljedeći način:

– za sva tijela geotermalnih voda koja su ocijenjena da su u dobrom stanju, procjena rizika se razmatrala sa stajališta nepostizanja cilja »sprječavanje pogoršanja stanja tijela geotermalnih i mineralnih voda« (tijelo geotermalnih i mineralnih voda je u riziku sprječavanja pogoršanja kemijskog stanja ako srednja vrijednost koncentracija barem jednog analiziranog parametara iz Priloga 6. Uredbe o standardu kakvoće voda prelazi 75 % vrijednosti standarda kakvoće geotermalnih voda na barem jednoj lokaciji postaje, tijelo geotermalnih i mineralnih voda je u riziku sprječavanja pogoršanja količinskog stanja ako je mjerenjima utvrđen trend sniženja razine vode ili tlaka u bušotinama, te trend promjene prosječne temperature u standardnim uvjetima eksploatacije i

– za tijelo geotermalne i mineralne vode koje je ocijenjeno u lošem stanju, rizik je analiziran s obzirom na nepostizanje cilja »postići dobro kemijsko stanje geotermalnih i mineralnih voda«.

Vodno područje rijeke Dunav – Na vodnom području rijeke Dunav s visokom pouzdanošću ocijenjeno je da sva tijela geotermalne i mineralne vode nisu u riziku od nepostizanja cilja »postići dobro kemijsko stanje geotermalnih voda« u planskom ciklusu 2022. – 2027. godina:

– S obzirom na to da u tijelima geotermalne i mineralne vode Ivanić Gradsko (HRCSGTN-1), Zagrebačko (HRCSGTN-2), Svetonedjeljsko (HRCSGTN-3), Svetojansko (HRCSGTN-4), Lešćansko (HRCSGTN-5), Konjščinsko (HRCSGTN-7), Zagorsko (HRCSGTI-8), Daruvarsko (HRCSGTN-9), Lipičko (HRCSGTN-10), Topusko (HRCSGTN-11), Bizovačko (HRCDGTN-12), Ciglensko (HRCSGTN-13), Donje Međimursko (HRCDGTN 16), Požeško (HRCSGTN-17) i Varaždinsko (HRCDGTN-18) nije utvrđeno da analizirani pokazatelji promjena temperature, promjena električne vodljivosti, nitrati, pesticidi, specifične onečišćujuće tvari, suma trikloretilena i tetrakloretilena prelaze 75 % vrijednosti standarda kakvoće geotermalnih i mineralnih voda niti na jednoj lokaciji, navedena tijela geotermalnih voda nisu u riziku s visokom pouzdanošću

– U prilog visokoj pouzdanosti ovakve ocjene ide činjenica da je za tijela Konjščinsko (HRCSGTN-7), Zagorsko (HRCSGTI-8), Daruvarsko (HRCSGTN-9), Lipičko (HRCSGTN-10), Ciglensko (HRCSGTN-13), Donje Međimursko (HRCDGTN-16), Požeško (HRCSGTN-17) i Varaždinsko (HRCDGTN-18) utvrđena prosječna starost geotermalne i mineralne vode od nekoliko tisuća godina

– U tijelima Ivanić Gradsko (HRCSGTN-1), Zagrebačko (HRCSGTN-2), Svetonedjeljsko (HRCSGTN-3), Topusko (HRCSGTN-11), Bizovačko (HRCDGTN-12) i Županjsko (HRCSGTN-14) prosječna starost geotermalnih i mineralnih vode nije istraživana, međutim, geotermalna voda je akumulirana na razmjerno velikim dubinama, a podaci o temperaturi i/ili električnoj vodljivosti na većini tijela upućuju na dugo zadržavanje vode u podzemlju

– U priljevnim područjima tijela Svetojansko (HRCSGTN-4), (Lešćansko) HRCSGTN-5 i Gornje Međimursko (HRCDGTN-15) u kojima voda ima nešto nižu temperaturu (25 – 35OC), potencijalnih onečišćivača, koji bi utjecali na postojanje nitrata, pesticida, te trikloretilena i tetrakloretilena u vodi, te trend povećanja njihovih koncentracija nema. Zbog toga ni ova tijela geotermalnih voda s visokom pouzdanosti nisu ocijenjena da su u riziku.

Nadalje, s obzirom na to da na tijelima geotermalne i mineralne vode nisu utvrđeni trendovi smanjenja izdašnosti, odnosno razina vode ili tlaka u bušotinama, kao ni promjene temperature i električne vodljivosti niti jedno od tijela geotermalne i mineralne vode nije procijenjeno u riziku od nepostizanja cilja »sprječavanje pogoršanja količinskog stanja tijela geotermalne i mineralne vode«:

– Na području tijela Zagrebačko (HRCSGTN-2), Bizovačko (HRCDGTN-12) i Ciglensko (HRCSGTN-13) iskorištena voda se utiskuje u vodonosnik, pa je pouzdanost procjene visoka

– Tijela geotermalnih voda Donje Međimursko (HRCDGTN 16) i Požeško (HRCSGTN-17) se ne koriste pa je pouzdanost procjene također visoka

– Za tijela geotermalne i mineralne vode Konjščinsko (HRCSGTN-7), Zagorsko (HRCSGTI-8), Daruvarsko (HRCSGTN-9), Topusko (HRCSGTN-11), Gornje Međimursko (HRCDGTN-15) i Varaždinsko (HRCDGTN-18) na čijim područjima postoji povremena mjerenja također je pouzdanost procjene rizika visoka

– Za ostala geotermalna i mineralna tijela Ivanić Gradsko (HRCSGTN-1), Svetonedeljsko (HRCSGTN-3), Svetojansko (HRCSGTN-4), Lešćansko (HRCSGTN-5), Lipičko (HRCSGTN-10) i Županjsko (RCSGTN-14) pouzdanost procjene rizika ocijenjena je niskom.

Jadransko vodno područje – Istarsko (HRJGTN-6) tijelo geotermalnih i mineralnih voda je ocijenjeno u riziku od nepostizanja cilja »postići dobro kemijsko stanje geotermalnih voda«.

S obzirom na to da na tijelima geotermalnih i mineralnih voda jadranskog vodnog područja nisu utvrđeni trendovi promjene temperature, kao ni smanjenja izdašnosti, odnosno razina vode ili tlaka u bušotinama, niti jedno od tijela geotermalne vode nije procijenjeno u riziku od nepostizanja cilja »sprječavanje pogoršanja količinskog stanja tijela geotermalne vode«. Na području tijela Istarsko (HRJGTN-6) pouzdanost procjene rizika ocijenjena je niskom.

Tab. B.76 Pregled ocjene stanja geotermalnih i mineralnih voda

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje  podsliv | | ID grupiranog tijela | Naziv geotermalnog i mineralnog tijela | ocjena kemijskog stanja | | ocjena količinskog stanja | | ocjena rizika  sprječavanje pogoršanja kemijskog | | ocjena rizika sprječavanje pogoršanja količinskog stanja | | ukupno stanje | procjena rizika postizanja dobrog stanja | pouzdanost |
| ocjena | pouzdanost | ocjena | pouzdanost | ocjena | pouzdanost | ocjena | pouzdanost | ocjena | ocjena | ocjena |
| Vodno područje rijeke Dunav | Podsliv rijeke Save | HRCSGTN-1 | IVANIĆ GRADSKO | dobro | niska | dobro | niska | nema | visoka | nema | niska | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-2 | ZAGREBAČKO | dobro | visoka | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-3 | SVETONEDJELJSKO | dobro | niska | dobro | niska | nema | visoka | nema | niska | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-4 | SVETOJANSKO | dobro | niska | dobro | niska | nema | visoka | nema | niska | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-5 | LEŠĆANSKO | dobro | niska | dobro | niska | nema | visoka | nema | niska | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-7 | KONJŠČINSKO | dobro | visoka | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTI-8 | ZAGORSKO | dobro | visoka | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-9 | DARUVARSKO | dobro | visoka | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-10 | LIPIČKO | dobro | visoka | dobro | niska | nema | visoka | nema | niska | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-11 | TOPUSKO | dobro | niska | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-13 | CIGLENSKO | dobro | visoka | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-14 | ŽUPANJSKO | dobro | niska | dobro | niska | nema | visoka | nema | niska | dobro | nema | visoka |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | HRCDGTN-12 | BIZOVAČKO | dobro | niska | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCDGTN-15 | GORNJE MEĐIMURSKO | dobro | niska | dobro | niska | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCDGTN 16 | DONJE MEĐIMURSKO | dobro | niska | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCSGTN-17 | POŽEŠKO | dobro | visoka | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| HRCDGTN-18 | VARAŽDINSKO | dobro | visoka | dobro | visoka | nema | visoka | nema | visoka | dobro | nema | visoka |
| Jadransko vodno područje | | HRJGTN-6 | ISTARSKO | loše | visoka | dobro | visoka | u riziku | visoka | nema | niska | loše | u riziku | visoka |

3.. CILJEVI UPRAVLJANJA VODAMA (CILJEVA ZAŠTITE VODA, CILJEVI KAKVOĆE VODA)

3.1. Ocjena napretka u postizanju okolišnih ciljeva

Ocjena napretka u postizanju okolišnih ciljeva je obavljena kroz analizu provedbe:

– Plana upravljanja vodnim područjima 2013. – 2015. koju su obavili stručnjaci nadležnih organizacijskih jedinica Hrvatskih voda uz konzultaciju s nadležnim vanjskim tijelima gdje je to bilo potrebno i

– Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. što je prikazano u dokumentu Izvješće o izvršenju plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. objavljenom na mrežnoj stranici Hrvatskih voda na poveznici:

https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/izvjesce\_o\_izvrsenju\_plana\_upravljanja\_vodnim\_podrucjima\_2016.\_-\_2021.\_u\_razdoblju\_od\_2016.\_-\_2018.\_godine.pdf

i prihvaćenom od strane Hrvatskoga sabora na 6. sjednici održanoj 19. veljače 2021.

Izvješće o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. sadrži privremeni, odnosno preliminarni pregled:

– procjene stanja voda prema rezultatima nadzornog, operativnog, istraživačkog i dodatnog monitoringa provedenog u razdoblju 2016. – 2018. i

– provedenog programa mjera.

Prema Sažetku navedenog dokumenta:

1. Planom predviđene administrativne mjere najvećim su dijelom provedene ili su u visokom stupnju pripremljenosti. Donijet je niz novih, odnosno dopunjenih propisa kojima se provodi regulatorni dio programa mjera Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. Ažurni prijenos obveza iz europskog zakonodavstva bio je potaknut pripremom i pristupanjem u članstvo Europske unije, a aktivnosti su nastavljene i tijekom razdoblja 2016. – 2018. Intenzivne aktivnosti na prilagodbi propisa su se odvijale u okvirima definiranim, između ostalog, i zaključcima s više bilateralnih sastanaka predstavnika Republike Hrvatske i Europske komisije

2. Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. izradile su Hrvatske vode zajedno s brojnim suradničkim znanstvenim i stručnim institucijama i tvrtkama koje su pripremale stručne podloge. Neka istraživanja, kao primjerice sustavni biološki monitoring po čitavoj državi tada su prvi puta pokrenuta, tako da je dio korištenih podloga bio manjkav. Ograničen opseg podataka prilikom pripreme Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. dijelom je utjecao na smanjenje pouzdanosti procjene stanja voda, analize opterećenja i utjecaja, te praćenje učinka provedenih mjera. Radi toga je u razdoblju od 2016. do 2018. godine intenziviran monitoring stanja voda prema Programu usklađenja monitoringa objavljenom u travnju 2016. godine, sve do razine neophodne za učinkovito i vjerodostojno upravljanje vodama, te je intenziviran rad na daljnjoj pripremi znanstvenih i stručnih podloga, sve s ciljem osiguranja što kvalitetnije podatkovne osnovice za pripremu sljedećeg Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. Programom usklađenja monitoringa je predviđeno unaprjeđenje organizacije provedbe monitoringa s tendencijom jačanja laboratorijskih kapaciteta uz dodatna ulaganja u prostor, opremu i kadrove, što se postupno provodi

3. Provedba razvojnih projekata odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kasni u odnosu na dinamiku određenu Ugovorom o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Kako je većina projekata danas pripremljena, a Republici Hrvatskoj su na raspolaganju značajna financijska sredstva iz europskih fondova, za očekivati je da će se u razdoblju nakon 2018. godine realizacija tih projekata značajno ubrzati. Posljednjim izvješćem o provedbi mjera za ispunjenje obveza iz Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda iz ljeta 2018. godine, Republika Hrvatska je predstavila nove međurokove i rokove usklađenja sa zahtjevima Direktive

4. Procjenjuje se da provedbom programa osnovnih mjera neće biti moguće postići ciljeve zaštite voda do kraja 2021. godine. Zbog toga se proglašava privremeno izuzeće od dobrog stanja voda i propisuje, uz obaveznu primjenu osnovnih mjera i obveza provođenja dopunskih mjera koje upućuju na provjeru primjene kombiniranog pristupa (postizanje standarda pročišćenih otpadnih voda i standarda prijemnika), te uspostavu proširenog programa praćenja pročišćenih otpadnih voda i područja neposrednog utjecaja ispuštanja

5. Akcijski plan Revizija i usklađenje vodopravnih akata s Planom upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je objavljen, propisi su u donošenju, a usklađenje akata će uskoro započeti

6. Ubrzanje realizacije programa mjera iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. u velikoj mjeri ovisi o provedbi reforme vodnokomunalnog sektora, za što je donošenjem paketa vodnih zakona u ljeto 2019. godine ostvaren zakonski okvir.

3.2. Okolišni ciljevi

Ciljevi zaštite voda odnosno vodnog okoliša, odnosno ciljevi kakvoće voda ili okolišni ciljevi su razrađeni za sve kategorije (površinske: kopnene stajaćice i tekućice odnosno prijelazne i priobalne vode te podzemne vode: hladne i geotermalne i mineralne) i sve ekološke tipove površinskih voda i obuhvaćaju pokazatelje ekološkog stanja/potencijala i kemijskog stanja površinskih voda, odnosno količinskog i kemijskog stanja podzemnih voda.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152033.jpg)

76 Svakom vodnom tijelu je dodijeljen tip na osnovu kojeg se utvrđuju kriteriji za postizanje okolišnih cijevi

Okolišne ciljeve: postizanje najmanje dobrog stanja odnosno osiguranje uvjeta da ne dođe do pogoršanja stanja voda za sva vodna tijela površinskih i podzemnih voda potrebno je postići najkasnije do 2027. godine, odnosno u planskom razdoblju Plana 2022. – 2027. U slučaju kada to nije moguće, potrebno je pokrenuti postupak izuzeća od postizanja dobrog stanja koje može biti: privremeno ili trajno. Također, moguće je ishoditi dopuštenje za izuzeće od postizanja okolišnih ciljeva u slučaju novih – budućih antropogenih aktivnosti za koje je ocijenjeno da mogu imati značajan utjecaj na stanje voda to jest da će dovesti do pogoršanja stanja/potencijala vodnog tijela odnosno da će dovesti u pitanje postizanje ili održanje već postignutih okolišnih ciljeva.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152040.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152240.jpg)

Kako se okolišni ciljevi i ocjena o njihovom ispunjavanju određuju za svako vodno tijelo, ove informacije se nalaze u Registru vodnih tijela i dostupni su javnosti besplatno sukladno Zakonu o pravu na pristup informacijama. Osnovne informacije o stanju vodnih tijela se također mogu naći na geoportalu Hrvatskih voda kao i na mrežnoj stranici https://www.voda.hr/hr/detaljni-prikaz-informacija-iz-plana-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027.

Vodna tijela na kojima okolišni ciljevi nisu postignuti[71](Članci 4(4) odnosno 4(5) Okvirne direktive o vodama) – Okolišni ciljevi nisu postignuti na: 1.690 vodnih tijela prirodnih tekućica, na 71 vodnom tijelu prirodnih stajaćica, svih 34 vodna tijela prijelaznih i 77 vodnih tijela priobalnih voda. Ovakvi rezultati su posljedica metode određivanja ukupnog stanja voda propisanih Okvirnom direktivom o vodama koji se ukratko može opisati kao »one out – all out« odnosno ukoliko jedan od pokazatelja ne zadovoljava okolišne ciljeve tada se zaključuje da i ukupno stanje ne zadovoljava okolišne ciljeve[72](Detaljan opis i razrada (shematski prikazi) određivanja stanja vodnih tijela se mogu naći u Uredbi o standardu kakvoće voda).

Za sva vodna tijela na kojima nisu zadovoljeni okolišni ciljevi propisuje se obavezno provođenje mjera odnosno aktivnosti smanjenja opterećenja kako bi se postigli okolišni ciljevi. Kako je već rečeno, ukoliko to nije moguće postići do kraja 2027. godine, potrebno je pokrenuti postupak izuzeća od postizanja dobrog stanja.

Tab. B.77 Sažeti pregled vodnih tijela na kojima okolišni ciljevi nisu zadovoljeni

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vodno područje  Podsliv | Sva vodna tijela | | | Vodna tijela za koja  postoji obveza izvješćivanja | | |
| broj vodnih tijela | | % | broj vodnih tijela | | % |
| ukupno | ne zadovoljavaju  okolišne ciljeve | ukupno | ne zadovoljavaju  okolišne ciljeve |
| vodna tijela prirodnih tekućica | PSD | 503 | 338 | 67 % | 285 | 224 | 79 % |
|  | PSS | 1.542 | 858 | 56 % | 766 | 515 | 67 % |
|  | VPD | 2.045 | 1.196 | 58 % | 1.051 | 739 | 70 % |
|  | JVP | 1.442 | 494 | 34 % | 311 | 136 | 44 % |
|  | RH | 3.487 | 1.690 | 48 % | 1.362 | 875 | 64 % |
| vodna tijela prirodnih stajaćica | PSD | 13 | 10 | 77 % | 5 | 3 | 60 % |
|  | PSS | 52 | 49 | 94 % | 5 | 3 | 60 % |
|  | VPD | 65 | 59 | 91 % | 10 | 6 | 60 % |
|  | JVP | 15 | 12 | 80 % | 7 | 6 | 86 % |
|  | RH | 80 | 71 | 89 % | 17 | 12 | 71 % |
| vodna tijela prijelaznih voda | PSD | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  |
|  | PSS | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  |
|  | VPD | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  |
|  | JVP | 34 | 34 | 100 % | 34 | 34 | 100 % |
|  | RH | 34 | 34 | 100 % | 34 | 34 | 100 % |
| vodna tijela priobalnih voda | PSD | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  |
|  | PSS | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  |
|  | VPD | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  |
|  | JVP | 77 | 77 | 100 % | 77 | 77 | 100 % |
|  | RH | 77 | 77 | 100 % | 77 | 77 | 100 % |
| umjetna vodna tijela | PSD | 200 | 199 | 100 % | 72 | 71 | 99 % |
|  | PSS | 379 | 376 | 99 % | 123 | 122 | 99 % |
|  | VPD | 579 | 575 | 99 % | 195 | 193 | 99 % |
|  | JVP | 68 | 50 | 74 % | 36 | 23 | 64 % |
|  | RH | 647 | 625 | 97 % | 231 | 216 | 94 % |
| znatno promijenjena vodna tijela | PSD | 119 | 112 | 94 % | 62 | 58 | 94 % |
|  | PSS | 278 | 232 | 83 % | 126 | 121 | 96 % |
|  | VPD | 397 | 344 | 87 % | 188 | 179 | 95 % |
|  | JVP | 105 | 91 | 87 % | 68 | 59 | 87 % |
|  | RH | 502 | 435 | 87 % | 256 | 238 | 93 % |

Kako bi se već na ovoj razini procijenila mogućnost postizanja okolišnih ciljeva, proračunata su odstupanja (gaps) za svaki pojedinačni pokazatelj i svako pojedinačno vodno tijelo, a podaci se nalaze na poveznici:

https://www.voda.hr/hr/detaljni-prikaz-informacija-iz-plana-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027.

Korisnicima voda čije aktivnosti na vodama doprinose nepostizanju okolišnih ciljeva, dopušteno je da zatraže privremeno izuzeće[73](Članak 4(4) Okvirne direktive o vodama) koje će im biti dopušteno ukoliko dokažu da zadovoljavaju sve potrebne kriterije. Napominje se da su postupci i kriteriji za ishođenje privremenog izuzeća u raspravi, odnosno da je prijedlog Vodiča za primjenu članaka 4(3) – 4(7) Okvirne direktive o vodama objavljen na poveznici: https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200044.pdf.

Procjenjuje se da će se u najvećem broju slučajeva privremeno izuzeće temeljiti na kriteriju neproporcionalnosti u troškovima zato što već osnovne mjera ugrožavaju priuštivost.

Za dio vodnih tijela kod kojih okolišni ciljevi nisu zadovoljeni prema pokazatelju temperatura, u slučajevima kada povećanje temperature nije posljedica direktnih antropogenih utjecaja privremeno izuzeće će se vjerojatno temeljiti na kriteriju prirodni uzroci.

U slučajevima kod kojih okolišni ciljevi nisu zadovoljeni prema pokazateljima biote pri zahtjevu za privremenim izuzećem biti će dopušteno korištenje kriterija tehničke izvedivosti.

U ovom trenutku nije predviđena mogućnost dodjele odnosno korištenja prava povezanih s trajnim izuzećem od okolišnih ciljeva odnosno s primjenom manje strogih okolišnih ciljeva.

Načelno promatrajući, kada je riječ o kakvoći voda, u najvećem broju slučajeva nepostizanju okolišnih ciljeva zajednički doprinose opterećenja stanovništva, poljoprivrede i akvakulture te u nešto manjoj mjeri industrije. Utjecaj obrane od poplava na promjene staništa nešto je izraženiji nego kada je riječ o utjecaju proizvodnje energije – hidroelektrane.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utjecaj /  izvor opterećenja | Vodno područje | Poljoprivreda | \*Klimatske promjene | Proizvodnja energije – hidroelektrane | Proizvodnja energije – ostalo | Akvakultura i ribarstvo | Obrana od poplava | Šumarstvo | Industrija | Turizam i rekreacija | Transport | Stanovništvo | Nepoznati i ostali izvori opterećenja |
|  | broj vodnih tijela za koja postoji obveza izvješćivanja | | | | | | | | | | | | |
| utjecaj na acidifikaciju | VPD |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 19 |
| JVP |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| RH |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 23 |
| utjecaj na kemijsko onečišćenje | VPD |  |  |  |  |  |  |  | 3 |  | 6 | 7 | 3 |
| JVP |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 2 |
| RH |  |  |  |  |  |  |  | 3 |  | 6 | 8 | 5 |
| promijenjena staništa uslijed hidroloških promjena | VPD | 5 |  | 22 |  | 285 | 188 |  | 40 |  | 5 | 14 | 288 |
| JVP | 2 |  | 27 |  | 24 | 48 |  | 34 |  |  | 8 | 58 |
| RH | 7 |  | 49 |  | 309 | 236 |  | 74 |  | 5 | 22 | 346 |
| promijenjena staništa uslijed morfoloških promjena | VPD |  |  | 21 |  | 394 | 360 |  | 74 |  | 15 | 1 | 445 |
| JVP |  |  | 5 |  | 29 | 83 |  | 23 |  |  | 3 | 106 |
| RH |  |  | 26 |  | 423 | 443 |  | 97 |  | 15 | 4 | 551 |
| utjecaj plutajućeg otpada u moru |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| utjecaji mikrobiološkog onečišćenja |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| utjecaj onečišćenja hranjivim tvarima | VPD | 957 |  |  |  | 564 |  |  | 241 |  |  | 938 | 769 |
| JVP | 165 |  |  |  | 45 |  |  | 46 |  |  | 161 | 151 |
| RH | 1.122 |  |  |  | 609 |  |  | 287 |  |  | 1.099 | 920 |
| utjecaj onečišćenja organskim tvarima | VPD |  |  |  |  | 494 |  |  | 285 |  |  | 820 | 700 |
| JVP |  |  |  |  | 42 |  |  | 56 |  |  | 161 | 140 |
| RH |  |  |  |  | 536 |  |  | 341 |  |  | 981 | 840 |
| zaslanjivanje | VPD |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 43 |
| JVP |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 13 |
| RH |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 56 |
| utjecaj na povećanje temperature | VPD |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 82\* |
| JVP |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 23\* |
| RH |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 105\* |
| drugi značajni utjecaji |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| \*Napominje se da u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. utjecaj klimatskih promjena je uzet u obzir kao kriterij za izračun rizika nepostizanja okolišnih ciljeva. Zbog toga je izvor opterećenja koji utječe na povećanje temperature označen kao nepoznat ili ostali izvori opterećenja. | | | | | | | | | | | | | |

Vodna tijela na kojima okolišni ciljevi privremeno nisu postignuti zbog događaja koji nisu mogli biti predviđeni (viša sila[74](Članak 4(6) Okvirne direktive o vodama)) – Slučajevi nepostizanja ciljeva vodnog okoliša zbog više sile nisu zabilježeni.

Buduće aktivnosti / zahvati na slivu[75](Članak 4(7) Okvirne direktive o vodama) – Za sve buduće projekte (aktivnosti/zahvate) koji su odobreni u postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš u prethodnom razdoblju ustanovljeno je da uz provedbu propisanih mjera neće bitnije narušiti stanje voda, te da neće spriječiti postizanje okolišnih ciljeva[76](Prema Zakonu o vodama postupak utvrđivanja utjecaja zahvata na stanje voda/vodnih tijela se utvrđuje u postupku ocjene o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš, odnosno postupka procjene utjecaja zahvata na okoliš (Članak 63. Zakona)).

Već nekoliko godina Hrvatske vode imaju uspostavljen sustav za distribuciju podataka o stanju vodnih tijela, te poplavnim rizicima (podaci iz Registra vodnih tijela) za potrebe različitih postupaka procjene utjecaja zahvata na prirodu, okoliš i vode (od 2017. godine obrađeno je 2.079 zahtjeva). Pokazalo se da navedene informacije daju dovoljno pouzdan prostorni uvid u buduće razvojne trendove u Hrvatskoj.

Sistematizacija informacija se provodi prema proširenoj listi pokretača definiranoj za potrebe izvješćivanja. Svakako treba voditi računa da uvrštavanje informacije o pojedinim zahvatima u ovu analizu ne znači da će se u budućnosti svi ti zahtjevi i realizirati, ali zbog veličine uzorka može se smatrati da su relativno pouzdan indikator razvojnih trendova i njihovog prostornog rasporeda na području Hrvatske.

Na osnovi podataka se može zaključiti da se broj zahtjeva značajno povećao sa oko 350 do 380 u razdoblju 2017. – 2019. na 433 u 2020. odnosno čak 537 u 2021. godini što ukazuje na značajno intenziviranje investicija. Nadalje, na gotovo 10 % ukupnog broja vodnih tijela tekućica planira se provesti više od 20 zahvata, odnosno na čak oko 80 % vodnih tijela tekućica više od šest zahvata što upućuje na zaključak da se na takvim područjima može očekivati intenzivan razvoj, a samim tim i povećanje opterećenja vodnih resursa. Kada je riječ o stajaćicama (jezerima) situacija je nešto povoljnija.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152385.jpg)

Sl. B.74 Prostorni pregled broja obrađenih zahtjeva za izdavanjem izvadaka iz Registra vodnih tijela povezanih uz različite
 postupke procjene utjecaja zahvata na prirodu i okoliš izdanih u razdoblju od 2017. do 2021. godine

Prema Zakonu o vodama, postupci za provjeravanje utjecaja budućih zahvata na stanje voda (odobravanja izuzeća prema članku 4. stavku 7. Okvirne direktive o vodama u nastavku teksta odobrenje prema članku 4(7) Okvirne direktive o vodama) provode se u okviru postupaka procjene utjecaja zahvata na okoliš i prirodu. U slučaju da za određeni zahvat nije potrebna procjena utjecaja na okoliš i prirodu, navedene procedure se provode u okviru postupka izdavanja vodopravnih akata. Kako bi se unaprijedio sustav i postigla transparentnost u pripremi projekata i provođenju odgovarajućih analiza posebice kada je riječ o procjeni kumulativnih utjecaja više zahvata na vodna tijela započeta je priprema Registra budućih projekata:

1. u koji će biti uvršteni svi projekti koji su:

– bili predmetom ocjena primjenjivosti članka 4. stavka 7. Okvirne direktive o vodama (u sklopu ocjene potrebe provođenja studije ili u sklopu izdavanja vodopravnih akata) – potencijalni projekti (za sada nije zabilježen niti jedan takav projekt)

– bili predmetom procjene utjecaja zahvata na okoliš i prirodu (u sklopu studije procjene utjecaja na okoliš i prirodu ili u sklopu izdavanja vodopravnih akata) u koji su uvršteni projekti za koje je proveden postupak odnosno izdano rješenje (takozvani »odobreni« projekti), te odbačeni projekti. Retroaktivno u Registar budućih projekata se uvrštavaju projekti počevši sa 2016. godinom uzimajući u obzir raspoloživost podataka

2. koji sadrži sljedeće podatke o projektu: sažetak projekta, razloge modifikacije, informacije o vodnim tijelima na koje projekt može imati utjecaj, informacije o statusu u odnosu na članak 4. stavak 7. Okvirne direktive o vodama (potencijalni, odobreni, odbačeni), rješenje o prihvatljivosti projekta i potrebnim mjerama smanjenja utjecaja (za odobrene), status projekta (planiran, u izgradnji, izgrađen, u operativnom stadiju, projekt koji nije prihvaćen).

Registar je objavljen na mrežnim stranicama Hrvatskih voda, te će se, kada bude potpuno dovršen moći pretraživati prema projektima, razlozima modifikacije, vodnim tijelima i njihovom statusu čime će se budućim investitorima, a posebno ovlaštenicima za izradu elaborata i studija u postupku ocjene utjecaja zahvata na vode / okoliš / prirodu dati potpunija informacija kako o stanju vodnih tijela tako i o mogućim budućim planiranim zahvatima. Upisi u registar će se obavljati kontinuirano (https://www.voda.hr/hr/detaljni-prikaz-informacija-iz-plana-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027). Na taj način će se osigurati potpuna transparentnost kako u postupku donošenja, tako i u razdoblju provedbe Plana upravljanja vodnim područjima.

Do donošenja odgovarajućih uputa o načinu provedbe postupka odobrenja prema članku 4(7) Okvirne direktive o vodama u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. daje se uputa provedbe dijela postupka koji se odnosi na utvrđivanje potrebe o pokretanju postupka odobrenja prema članku 4(7) Okvirne direktive o vodama. Naime, države članice ne krše Direktivu u slučaju:

– da je nepostizanje dobrog stanja podzemnih voda, dobrog ekološkog stanja ili, gdje je to odgovarajuće, dobrog ekološkog potencijala, ili nesprečavanje pogoršanja stanja površinskih ili podzemnih voda posljedica novonastalih promjena fizičkih karakteristika tijela površinske vode ili promjena razine tijela podzemne vode, ili

– da je nesprečavanje pogoršanja od vrlo dobrog stanja prema dobrom stanju tijela površinske vode rezultat novih ljudskih aktivnosti u području održivog razvoja,

ako su zadovoljeni svi sljedeći uvjeti:

a) poduzeti su svi praktični koraci za ublažavanje negativnog utjecaja na stanje vodnog tijela

b) razlozi tih modifikacija i promjena izričito su navedeni i objašnjeni u planu upravljanja riječnim slivom (planu upravljanja vodnim područjima) iz članka 13. Okvirne direktive o vodama te da se ciljevi preispituju svakih šest godina

c) razlozi tih modifikacija i promjena od prevladavajućeg su javnog interesa i/ili su koristi za okoliš i društvo od postizanja ciljeva iz članka 4., stavka 1. Okvirne direktive o vodama manji od koristi za ljudsko zdravlje, sigurnost i održivi razvoj, koje proizlaze iz tih modifikacija i promjena

d) korisni ciljevi kojima služe te promjene stanja vode ne mogu se iz tehničkih razloga ili zbog nerazmjernih troškova postići drugim sredstvima koja predstavljaju znatno bolju ekološku opciju.

Kako je već napomenuto, sadašnjim zakonskim rješenjem, ocjena utjecaja zahvata na vodna tijela a time i potreba primjene članka 4(7) u smislu Okvirne direktive o vodama se provodi u sklopu procjene utjecaja zahvata na okoliš, koja je dokumentirana odgovarajućim dokumentima koji se pripremaju i donose u postupku procjene utjecaja na okoliš prema Uredbi o procjeni utjecaja zahvata na okoliš (»Narodne novine«, br. 61/14. i 3/17.). Kako bi se ostalo u sadašnjim zakonskim okvirima (smanjenje administrativnih opterećenja), a ujedno ispoštovale preporuke EU CIS vodiča br. 36, slika 4, stranica 39.[77](Guidance Document No. 36 Exemptions to the Environmental Objectives according to Article 4(7) – New modifications to the physical characteristics of surface water bodies, alterations to the level of groundwater, or new sustainable human development activities – Document endorsed by EU Water Directors at their meeting in Tallinn on 4-5 December 2017) predlaže se da se postupak procjene o potrebi pokretanja postupka odobrenja prema članku 4.7 Okvirne direktive o vodama provede na sljedeći način:

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152519.jpg)

Sl. B.75 Shematski prikaz prijedloga utvrđivanja potrebe pokretanja postupka odobrenja prema članku 4(7) Okvirne direktive o vodama

Iako su višegodišnji programi gradnje predmet strateške procjene utjecaja programa na okoliš, treba uzeti u obzir da dio projekata iz programa nije uvršten u registar projekata, budući nisu započeli postupke procjene utjecaja zahvata na okoliš.

3.3. Rizici nepostizanja okolišnih ciljeva

Površinske vode – Kako bi se procijenila ostvarljivost okolišnih ciljeva tijekom planskog razdoblja, napravljana je procjena rizika za svako vodno tijelo. Pri procjeni rizika nepostizanja okolišnih ciljeva (u daljem tekstu Poglavlja B rizik) korišteni su sljedeći mogući utjecaji:

– neispunjavanje planiranog programa osnovnih mjera

– invazivne vrste

– četiri realizacije klimatskih promjena (scenariji RCP 4.5 i RCP 8.5, za razdoblja 2011. – 2040. i 2041. – 2070.)

– kumulativni utjecaj razvojnih aktivnosti

– nepouzdanost procjene stanja,

a sve u odnosu na očekivano stanje na kraju važenja plana, 2027. godine.

Za razliku od ostalih utjecaja koji su međusobno neovisni i za koje su korišteni isti težinski faktori, s obzirom da se u jednom trenutku može očekivati jedna realizacija klimatskih promjena, za utjecaj klimatskih promjena korišten je četiri puta manji težinski faktor 0,25. Ukupni negativni utjecaj je jednak zbroju svih utjecaja koji ukazuju da dobro stanje neće biti postignuto, ponderiranim težinskim faktorima.

Rizik je kvalitativno iskazan u tri klase:

– okolišni ciljevi će vjerojatno biti postignuti

– procjena nije pouzdana

– okolišni ciljevi vjerojatno neće biti postignuti.

Pri čemu je klasifikacija provedena na sljedeći način:

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152619.jpg)

Pregled rezultata analiza rizika je sistematiziran prema vodnim područjima i podslivovima, tipovima vodnih tijela (tekućice, stajaćice, prijelazne, priobalne vode, umjetna vodna tijela i znatno izmijenjena vodna tijela) i to za sva vodna tijela i za vodna tijela za koja postoji obveza izvješćivanja.

Kako se na osnovi prikazanih rezultata može vidjeti, procjenu rizika nepostizanja okolišnih ciljeva za prijelazne i priobalne vode u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. nije bilo moguće napraviti jer se nije raspolagalo odgovarajućim podacima i modelima. Detaljni podaci o procijenjenim rizicima objavljeni su na mrežnoj stranici (https://www.voda.hr/hr/detaljni-prikaz-informacija-iz-plana-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152674.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152726.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152781.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152768.jpg)

Sl. B.76 Rezultati analize procjene rizika nepostizanja okolišnih ciljeva za vodna tijela površinskih voda

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152886.jpg)

Sl. B.77 Procjene rizika nepostizanja okolišnih ciljeva za vodna tijela površinskih voda

Podzemne vode – Procjena rizika od nepostizanja dobrog kemijskog stanja tijela podzemnih voda provedena je korištenjem podataka o značajnim opterećenjima na podzemne vode u: poljoprivredi (dušik, fosfor, pesticidi), transportu (željeznice – pesticidi), odlagalištima (broj aktivnih odlagališta) te uzimajući u obzir i tehnološke ispuste otpadnih voda u podzemlje, vodonosnicima vrlo visoke i visoke ranjivosti, ocjeni kemijskog stanja i statistički značajnim trendovima dobivenim iz testova za ocjenu kemijskog stanja podzemnih voda.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152952.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/152996.jpg)

Sl. B.78 Ocjena opterećenja za potrebe sagledavanja rizika nepostizanja dobrog kemijskog stanja tijela podzemnih voda

Ocjena rizika od nepostizanje dobrog količinskog stanja provedena je na temelju podataka o prekoračenju maksimalnih dozvoljenih crpnih količina za potrebe javne vodoopskrbe, te na temelju podataka o trendu snižavanja razina podzemne vode u panonskom dijelu Republike Hrvatske, odnosno trendu snižavanja protoka na izvorištima u krškom dijelu Republike Hrvatske.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153020.jpg)

Sl. B.79 Ocjena opterećenja za potrebe sagledavanja rizika nepostizanja dobrog količinskog stanja tijela podzemnih voda

Sintezom ocijenjenog opterećenja (značajno – umjereno – nije značajno) podijeljenih po tijelima podzemnih voda, ranjivosti, kemijskom stanju i u kombinaciji sa kartom značajnih trendova kemijskog stanja kreirana je karta rizika od nepostizanja dobrog kemijskog stanja podzemnih voda u odnosu na izračunato ukupno kemijsko stanje podzemnih vodnih tijela prema svim testovima.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153048.jpg)

Na temelju podataka o prekoračenju maksimalnih dopuštenih količina zahvaćanja podzemne vode i trendova sniženja razine podzemne vode izrađena je karta ocjene rizika od nepostizanja dobrog količinskog stanja tijela podzemnih voda.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153088.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153102.jpg)

Sl. B.80 Procijenjeni rizik postizanja okolišnih ciljeva na tijelima podzemnih voda

Tab. B.78 Rezultati analize procjene rizika nepostizanja okolišnih ciljeva za vodna tijela podzemnih voda

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153189.jpg)

3.4. Ciljevi usklađenja sa zahtjevima drugih direktiva

Reforma vodnokomunalnog sektora (program mjera: Poglavlje 6.2.1) – Ispunjenje ciljeva usklađenja s zahtjevima Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda moguće je postići punom provedbom reforme komunalnog sektora.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/191327.jpg)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R.br | Cilj | Indikator uspješnosti  postizanja ciljeva | Početna  vrijednost | Ciljana vrijednost za Republiku Hrvatsku |
| 1 | Do kraja 2023., doneseni podzakonski propisi: Uredba o uslužnim područjima, Uredba o vrednovanju učinkovitosti poslovanja isporučitelja vodnih usluga, Uredba o metodologiji za određivanje cijene vodnih usluga te Uredba o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti vodnih usluga čime će se provesti reforma javnih isporučitelja vodnih usluga | - | - | - |
| 2 | Do kraja 2023., integracija postojećih 200 javnih isporučitelja na 41 uslužnom području po principu jedan isporučitelj vodnih usluga po uslužnom području | - | - | - |
| 3 | Uspostavljena uslužna područja | broj uslužnih područja | 0 | 41 |
| 4 | Prihvaćena preporuka Strategije upravljanja vodama o jedinstvenom obavljanju usluge vodoopskrbe i odvodnje | broj uslužnih područja | 31 | 41 |
| 5 | Ispoštovano načelo jedan isporučitelj na uslužnom području | broj uslužnih područja | 11 | 41 |

U postupku pripreme Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine izdvojena su tri ključna rizika koji bi u značajnoj mjeri mogli utjecati na uspješnost realizacije.

Nedostatak pouzdanih informacija o postojećem stanju vodnokomunalne infrastrukture – Provedbom Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. postići će se snažan iskorak u dva smjera:

– u proširenju obuhvata cjelokupnog teritorija Republike Hrvatske u sustav kontrolirane i uređene javne vodnokomunalne usluge (lokalni vodovodi, individualna vodoopskrba, individualni sustavi odvodnje, područja izvan nadležnosti javnih isporučitelja vodnih usluga i drugo)

– u unaprjeđenje standarda vodnokomunalne usluge kroz ulaganja prije svega u razvoj, te prateće nužne i ključne rekonstrukcije vodnokomunalne infrastrukture.

Nedovoljno poznavanje trenutačnog stanja vodnokomunalne infrastrukture osobito na područjima izvan nadležnosti javnih isporučitelja vodnih usluga u velikoj mjeri može utjecati na izbor tehnički kvalitetnih i financijski prihvatljivih rješenja s jedne strane, ali i isto tako i na planiranje budućeg poslovanja javnog isporučitelja vodnih usluga. Količina i kvaliteta raspoloživih informacija značajno varira ovisno o isporučiteljima vodnih usluga s obzirom na to da postupak i metodologija prikupljanja podataka nije u potpunosti razvijena, a obveza rada na uspostavi registra infrastrukture nije još uvijek u potpunosti uvedena u redovitu praksu, odnosno u poslovanje javnih isporučitelja. U recentnoj praksi, a kako bi se izbjegli naprijed navedeni rizici, potrebni podaci i informacije su uglavnom prikupljani na razini projekta. Kako je već prethodno navedeno određeni broj predloženih projekata u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine se nalazi na razini »projektne ideje« (prema sistematizaciji zrelosti projektnog prijedloga u Strategiji prostornog razvoja Republike Hrvatske) kojom se identificira potreba, dio je na razini »projektnog prijedloga s razvijenim idejnim projektom«, a tek vrlo mali broj predloženih projekata su projekti s pripremljenom tehničkom dokumentacijom i dozvolama koji su u potpunosti spremni za financiranje. Odnosno, samo za projekte s pripremljenom tehničkom dokumentacijom se može zaključiti da se raspolaže dovoljno kvalitetnom informacijom o stanju vodnokomunalne infrastrukture na području obuhvaćenom projektom. Međutim, na programskoj razini raspoloživi podaci nisu konzistentni i teško se mogu sistematizirati. Posebno je potrebno istaknuti značenje pravovremene reforme sektora, u okviru koje je predviđena »integracija« javnih isporučitelja vodnih usluga i proširenje njihovih ingerencija na lokalne sustave vodoopskrbe i nadzor nad individualnom vodoopskrbom i individualnim sustavima odvodnje njihovom uslužnom području. U tom postupku prikupiti će se veliki broj podataka o postojećoj infrastrukturi i njenom stanju. Predlaže se da se u okviru ovog postupka ujedno, za svakog novouspostavljenog isporučitelja vodne usluge za pripadajuće uslužno područje napravi detaljniji Investicijski plan održavanja i obnove vodnokomunalne infrastrukture. Pri tome svakako treba koristiti sve prikupljene podatke (rezultate snimanja), informacije i rezultate analiza (uska grla, mjesta povećanih tlakova i rizika od gubitaka, neodgovarajući materijali i drugo) provedenih u okviru pripreme tehničke dokumentacije projekata predloženih u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rizik | Ocjena | Mjere za smanjenje rizika |
| Nedovoljno poznavanje stvarnog stanja i nedostatak pouzdanih informacija na sustavima javne i lokalne vodoopskrbe, javne odvodnje i individualnih sustava odvodnje. | procijenjen vrlo visok rizik – nakon provedbe mjera rizik procijenjen kao umjeren. | 1. Pravovremeno prikupljanje informacija i detaljna analiza stvarnog stanja vodnokomunalne infrastrukture prilikom pripreme tehničke dokumentacije pojedinačnih projekata  2. U postupku reforme sektora prikupiti će se veliki broj podataka o postojećoj infrastrukturi i njenom stanju i pripremiti detaljni Investicijski planovi održavanja / obnove  3. Kao interventna mjera osiguranja zdravstvene ispravnosti vode na lokalnim vodovodima planirana je ugradnja klorinatora. |

Ograničeni tehnički kapaciteti – Kako je u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine navedeno: »… zbog ograničenih administrativnih kapaciteta za realizaciju projekata, ograničenja građevinskog sektora uvelike zaposlenog u obnovi potresom razrušenih sredina, ograničenja vezanih uz građevinske aktivnosti u urbanim sredinama i turističkim područjima …« može se zaključiti da je raspoloživi tehničko – provedbeni okvir ograničen i da trenutačno ne može u potpunosti podržati pravovremenu i efikasnu realizaciju Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine. Rizik nedostatka tehničkih kapaciteta se u određenoj mjeri može smanjiti na programskoj razini ali pri tome treba imati u vidu da se ključne okolnosti koje su dovele do ovih rizika načelno ne mogu otkloniti, odnosno trajati će tijekom cijelog programskog razdoblja i eventualno se djelomično mogu smanjiti i na projektnoj razini (ograničeno razdoblje gradnje u turističkim područjima, urgentnost obnove potresom razrušenih sredina).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rizik | Ocjena | Mjere za smanjenje rizika |
| Ograničeni administrativni i tehnički kapaciteti na nacionalnoj razini. | procijenjen vrlo visok rizik – nakon provedbe mjera rizik procijenjen kao visok. | 1. Na razini projekta: pri pripremi tehničke dokumentacije dinamiku provedbe projekta detaljno razraditi i prilagoditi vremenskim i prostornim ograničenjima  2. Nakon pet godina provedbe Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine napraviti istraživanje stanja tržišta (raspoloživi kapaciteti građevinskog sektora i kretanje cijena) i ocijeniti utjecaj promjena na realizaciju Programa  3. Razvijati sustav kontrole i efikasnost provedbe postupaka javne nabave. |
| Ograničeni tehnički i provedbeni kapaciteti vodnokmunalnog sektora. | Procijenjen vrlo visoki rizik – nakon provedbe mjera rizik procijenjen kao umjeren. | 1. Reforma vodnokomunalnog sektora. |

Promjene financijskog okvira – Osnovni rezultati analiza financiranja troškova razvoja vodnokomunalne infrastrukture ukazuju na činjenicu da će se Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine realizirati u uvjetima iznimno ograničenog i s obzirom na desetgodišnje razdoblje provedbe, relativno promjenjivog financijskog okvira. Navedeno će sigurno rezultirati promjenama cijena (rada, materijala i opreme), ali i promjenama u cijeni kapitala.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rizik | Ocjena | Mjere za smanjenje rizika |
| Promjene financijskog okvira | procijenjen vrlo visok rizik – nakon provedbe mjera rizik procijenjen kao visok | 1. Na razini projekta: pri pripremi tehničke dokumentacije sve financijske podatke i pokazatelje davati paralelno u kunama i eurima  2. Provesti istraživanje tržišta kapitala na početku provedbe Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine i nakon pet godina provedbe Programa i ocijeniti utjecaj promjena na realizaciju Programa  3. Provesti sociološko – ekonomsko istraživanje vezano uz prihvatljivost (willingness to pay)  4. U prvoj godini realizacije programa izraditi komunikacijsku strategiju. |

Najveći rizik za ispunjenje planiranih investicija u razdoblju od 2021. – 2030. predstavlja mogućnost osiguranja financijskih sredstava, kako bespovratnih sredstava putem fondova Europske unije, tako i nacionalnih sredstava. Kako bi se ublažili rizici ispunjenja planiranih investicija, odnosno nedostatak bespovratnih sredstava koji su planirani za ulaganje u razdoblju 2021. – 2030. bit će potrebno:

– napraviti preraspodjele unutar Operativnog programa »Konkurentnost i Kohezija« 2014. – 2020. (u daljnjem tekstu: OPKK 2014. – 2021.) 2014. – 2020. u svrhu povećanja postojeće alokacije

– da alokacija za Višegodišnji financijski okvir 2021. – 2027. (u daljnjem tekstu: VFO 2021. – 2027.) iznosi čim više, a minimalno 1,26 milijardi eura

– razmotrit će se korištenje dostupnih izvora financiranja Europske unije nakon 2027.

Kako bi se ublažili rizici ispunjenja planiranih investicija, odnosno nedostatak nacionalnih sredstava koji su planirani za ulaganje u periodu 2021. – 2030. bit će potrebno:

– ojačati investicijski kapacitet javnih isporučitelja vodnih usluga na način da se do kraja provede reforma vodnog gospodarstva (pripajanjem manjih distribucijskih područja u jedno veliko uslužno područje značajno će se povećati prihodi od vodnih usluga i naknade za razvoj)

– aktivirati zajmove međunarodnih financijskih institucija.

Usklađenje s zahtjevima Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (program mjera: Poglavlje 6.2.2) – Ciljevi postizanja standarda obavljanja usluge javne vodoopskrbe odnosno opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju određeni su u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine na razini pojedinačnih projekata i za Republiku Hrvatsku. Napominje se da su projekti u daleko najvećem broju slučajeva planirani na način da, u različitom omjeru, zadovoljavaju sva tri navedena cilja. Isti zaključak se može izvesti i kada je riječ o većini zahvata koji se planiraju realizirati. Naime, određeni zahvati u prostoru omogućavaju i povećanje kapaciteta sustava i smanjenje gubitaka i smanjenje rizika po zdravstvenu ispravnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju. Očekivane učinke provedenih projekata moguće je procijeniti budući da je poznat njihov prostorni obuhvat.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153330.jpg)

1. Povećanje dostupnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj stanovnika 2011. | 4.284.889 | | | | |
| Broj stanovnika 2018. | 4.076.246 (95 % stanovnika iz 2011.) | | | | |
| Pokazatelj | Početna vrijednost | | Ciljana vrijednost | | Pretpostavljena vrijednost 2027. godine |
| broj | % od ukupnog broja stanovnika u 2018. | broj | % od ukupnog broja stanovnika u 2018. | % od ukupnog broja stanovnika u 2018. |
| ima pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju 2018. | 3.808.525 | 93,4 % | 3.996.101 | 98 % | 95 % |
| nema pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u 2018. | 267.721 | 6,6 % | 80.145 | 2 % | 5 % |

Navedene ciljane vrijednosti za Republiku Hrvatsku se oslanjaju na pretpostavku da će se realizacijom projekata omogućiti priključenje 75 % nepriključenih stanovnika koji gravitiraju javnim vodoopskrbnim sustavima i lokalnim vodovodima, te 50 % stanovnika s individualnom vodoopskrbom. Ukoliko se pri realizaciji projekta ne bi uspio postići 75 % stupanj priključenosti nepriključenog stanovništva na području projekta, nego samo 50 %, ukupna količina isporučene vode bi se na godišnjoj razini smanjila za oko 1 % ukupno trenutačno isporučenih količina.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Pokazatelj | Ocjena rizika | Obrazloženje |
| Stupanj priključenosti stanovnika pri provedbi projekta | srednji do visoki rizik | • Nepostizanje priključenosti od 75 % priključenosti nepriključenih stanovnika na području obuhvata projekta ima mali utjecaja na opseg usluge pa time i prihoda  • U kombinaciji s negativnim demografskim trendom ciljana dostupnost od visokih 98 % može imati presudan značaj za uspješnu provedbu Programa 2021. |

2. Smanjenje rizika s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju

Ulaganje u razvoj sustava javne vodoopskrbe doprinosi smanjenju rizika s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode za sve stanovnike priključene na sustav, kako postojeće tako i novo priključene. Ukoliko se pretpostavi da će projektima biti obuhvaćeni stanovnici koji trenutačno imaju mogućnost pristupa vodi, te 75 % novopriključenih stanovnika na područjima javnih vodoopskrbnih sustava i lokalnih vodovoda te 50 % novopriključenih stanovnika na područjima individualne vodoopskrbe broj stanovnika s zdravstveno ispravnom vodom bi se značajno povećao s oko 2,3 milijuna na oko 4 milijuna.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| broj stanovnika 2011. | 4.284.889 | | | | |
| broj stanovnika 2018. | 4.076.246 (95 % stanovnika iz 2011.) | | | | |
| Pokazatelj | Početna vrijednost | | Ciljana vrijednost | | Pretpostavljena vrijednost 2027. godine |
| broj stanovnika | % od ukupnog broja stanovnika u 2018. | broj stanovnika | % od ukupnog broja stanovnika u 2018. | % od ukupnog broja stanovnika u 2018. |
| broj stanovnika s dostupnom zdravstveno ispravnom vodom | 2.348.585 | 58 % | 3.996.101 | 98 % | 70 % |
| broj stanovnika s rizikom s obzirom na  zdravstvenu ispravnost (svi ostali stanovnici) | 1.727.661 | 42 % | 80.145 | 2 % | 30 % |

Ukoliko se ne postigne navedena obuhvaćenost stanovništva mjerama (dostupnost), očekivani broj stanovnika s prihvatljivom razinom rizika s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode u 2030. godini značajno pada.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Pokazatelj | Ocjena rizika | Obrazloženje |
| broj stanovnika s dostupnom zdravstveno ispravnom vodom | visoki rizik | Nepostizanje planirane dostupnosti vode (mogućnošću priključenja postojećih i novih stanovnika) na području obuhvata projekata ima veliki utjecaj na postizanje ciljanih vrijednosti broja stanovnika s dostupnom zdravstveno ispravnom vodom. |

3. Smanjenje gubitaka iz vodoopskrbnih sustava – smanjenje opterećenja voda zahvaćanjem vode namijenjene za ljudsku potrošnju

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Početna vrijednost | Ciljana vrijednost |
| Gubici u sustavima javne odvodnje prosjek za Republiku Hrvatsku | 45 % – 48 % | < 20 % |

Napominje se da uspjeh u ispunjenju navedenih ciljeva u velikoj mjeri ovisi o ispunjenju ciljeva vezanih uz reformu vodnokomunalnog sektora.

Usklađenje sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (program mjera: Poglavlje 6.2.5) – Ciljevi postizanja standarda obavljanja usluge javne odvodnje određeni su u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine na razini pojedinačnih aglomeracija i za Republiku Hrvatsku.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153398.jpg)

Ciljevi postizanja standarda javne odvodnje u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine odnose se isključivo na aglomeracije s opterećenjem većim od 2.000 ES.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Pokazatelji | Ocjena rizika | Obrazloženje |
| • Stupanj priključenosti opterećenja i  • usklađenost s potrebnom razinom pročišćavanja | visoki rizik | Postizanje visokog stupnja priključenosti opterećenja od 98 %, i visoke razine pročišćavanja je tehničko – tehnološki i financijski vrlo zahtjevno, značajno usporava realizaciju Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine, te značajno utječe na poslovanje i priuštivost cijene vode. |

1. Priključenost na sustav javne odvodnje:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Broj aglomeracija | Ukupno opterećenje | Početno  Priključeno opterećenje | | Ciljano opterećenje  (2030. odnosno  2027. godina)\* | | Opterećenje  obuhvaćeno projektima |
| ES | | | | | |
| usklađeno | 15 | 243.908 | 242.769 | 100 % | 100 % | 242.769 | 0 |
| uvjetno usklađeno | 7 | 269.242 | 249.498 | 93 % | 98 % | 263.857 | 14.359 |
| treba uskladiti | 228 | 4.498.248 | 2.921.228 | 65 % | 98 % | 4.408.283 | 1.487.055 |
| \* Planirano razdoblje usklađenja do 2027. godine (predviđeno Višegodišnjim programom gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine) | | | | | | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Pokazatelj | Ocjena rizika | Obrazloženje |
| Stupanj priključenosti opterećenja | visoki rizik | Postizanje visokog stupnja priključenosti opterećenja od 98 % je financijski vrlo zahtjevno i značajno usporava realizaciju Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine. |

2. Usklađenost s obzirom na potrebnu razinu pročišćavanja:

S obzirom na to da je stupanj priključenosti opterećenja na uređaj za pročišćavanje otpadnih voda direktno povezan sa stupnjem priključenosti na sustav javne odvodnje, u nastavku se daje početna vrijednost indikatora »usklađenost s obzirom na potrebnu razinu pročišćavanja«. Uzimajući u obzir sadašnju razinu priključenosti opterećenja po aglomeracijama i stanje izgrađenosti uređaja prema stupnju pročišćavanja u odnosu prema zahtijevanom stupnju pročišćavanja, početna vrijednost pokazatelja broj usklađenih uređaja i ukupno opterećenje na uređajima zahtijevanog stupnja je kako slijedi.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Početna vrijednost | Ciljana vrijednost  (2030. odnosno 2027. godina)\* |
| Broj aglomeracija | 45 | 260 |
| Opterećenje priključeno na UPOV-e zahtijevanog stupnja | 242.769 | 4.914.909 |
| \*Planirano razdoblje usklađenja do 2027. godine (predviđeno Višegodišnjim programom gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine) | | |

4. EKONOMSKA ANALIZA

Sukladno članku 5, dodatku III. Okvirne direktive o vodama, provodi se ekonomska analiza s ciljem procjene važnosti korištenja vode za gospodarstvo te procjene društveno-ekonomskog razvoja vodnih područja.

Glavne značajke ekonomskih pitanja su:

– Napraviti ekonomsku analizu korištenja voda za vodna područja

– Procijeniti povrat troškova od vodnih usluga, uključujući povrat troškova zaštite okoliša i troškove resursa od vodnih usluga i drugih vodnih aktivnosti

– Podržati odabir programa mjera na temelju kriterija efikasnosti troškova u cilju postizanja dobrog stanja voda.

Ekonomska analiza treba osigurati podlogu za donošenje planskih odluka a posebno:

– Odabrati ekonomski najprihvatljivije mjere ili kombinacije mjera

– Pomoći u odlučivanju o povratu troškova od vodnih usluga i drugih vodnih aktivnosti

– Opravdati potrebu za izuzećima odnosno odstupanjem od zadanih rokova zbog razloga »više sile«.

Okvirna direktiva o vodama nalaže primjenu ekonomskih načela, pristupa i alata te su definirani elementi:

– Procjena značajnih vodnogospodarskih pitanja o kojima treba izvijestiti javnost u cilju razumijevanja balansa između korištenja voda u gospodarstvu i zaštite voda

– Analiza jaza između stvarnog stanja voda i dobrog stanja voda

– Analiza povrata troškova od vodnih usluga i drugih vodnih aktivnosti, analiza isplativosti i razvoj programa mjera

– Procjena financijskog učinka odabranih programa mjera

– Predlaganje aktivnosti u cilju poboljšanja informacijskih baza podataka i znanja za sveobuhvatnu ekonomsku analizu korištenja voda.

Povrat troškova od vodnih usluga i drugih vodnih aktivnosti je povezan s analizom priuštivosti te služi kao osnova za politiku određivanja cijena vode a sve u cilju učinkovitog korištenja vodnih resursa.

U odnosu na Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. poboljšana je politika određivanja cijena vode ispunjavanjem ex ante uvjeta za vode u skladu s Uredbom o zajedničkim odredbama za europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014. – 2020. Ostvaren je određeni napredak u definiranju vodnih usluga, kao užeg pojma i vodnih aktivnosti, kao šireg pojma izračunavanju financijskih troškova, mjerenju potrošnje, provođenju ekonomske analize te procjeni okolišnih troškova i troškova resursa pri izračunavanju iznosa povrata troškova od vodnih usluga i drugih vodnih aktivnosti. Međutim, još uvijek postoje znatni nedostaci pri prijenosu tih poboljšanih elemenata ekonomske analize u konkretne mjere te postizanju usklađenijih pristupa procjeni i uključivanju okolišnih troškova i troškova resursa. Da bi se ispunili ciljevi Okvirne direktive o vodama, nužna su veća ulaganja.

Daljnji napredak u stvaranju ekonomske podloge za program mjera uvelike bi olakšao donošenje odluka i ulaganja u vezi s vodama.

Analizirani su svi dostupni podaci na nacionalnoj razini a gdje je to bilo moguće i na razini vodnih područja.

Glavni cilj analize korištenja voda je procijeniti koliko je korištenje voda važno za ukupni razvitak vodnog područja i kakav je odnos tog doprinosa i opterećenja na vode koji se korištenjem generiraju.

To uključuje prepoznavanje i analiziranje ekonomskih sektora i djelatnosti koje značajno ovise o vodnim resursima ili imaju značajan utjecaj na promjenu stanja vodnih resursa. Uočavanjem potencijalnih konflikata između ekonomskog razvitka i zaštite voda otvara se put prepoznavanju ključnih pitanja upravljanja vodama.

Budući da u Hrvatskoj još nije uspostavljen sustav za praćenje ekonomske važnosti i učinkovitosti korištenja voda, analiza je ograničena na manji broj jednostavnijih pokazatelja koji je ograničen samo na vodne usluge (javnu vodoopskrbu i javnu odvodnju otpadnih voda).

Područje vodnih usluga uređeno je Zakonom o vodnim uslugama. Jedinice lokalne samouprave dužne su osigurati pružanje vodnih usluga na uslužnom području suosnivanjem javnih isporučitelja vodnih usluga, ostvarivanjem članskih odnosno dioničarskih prava i obveza u javnim isporučiteljima vodnih usluga i na drugi način u skladu s ovim Zakonom i posebnim zakonima. Vodne usluge javne vodoopskrbe i javne odvodnje pružaju javni isporučitelji vodnih usluga, koji su ujedno i vlasnici vodne infrastrukture. Javni isporučitelj vodnih usluga javne vodoopskrbe ili javne odvodnje je trgovačko društvo ili ustanova u kojem udjele, odnosno dionice u temeljnom kapitalu, odnosno osnivačko pravo imaju isključivo jedinice lokalne samouprave, izravno ili putem društva u kojem su isključivi članovi društva.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153589.jpg)

U Hrvatskoj ne postoji razvijena praksa izračunavanja pokazatelja stope povrata troškova vodnih usluga, a isto tako ni njegova primjena, u smislu analitičkih podloga za donošenje odluka u području izgradnje nove vodnokomunalne infrastrukture ili analize cijena vodnih usluga. Ta praksa nije razvijena niti na razini praćenja financijskih ili vlasničkih odnosa između različitih sudionika sustava.

Izračun stope povrata troškova za Hrvatsku je na razini financijskih troškova. Osnovni cilj je ocijeniti kvalitetu raspoloživih podataka, te identificirati osnovne prepreke, kako bi se u narednom razdoblju moglo doći do adekvatnih procjena u skladu sa smjernicama Direktive. Konkretan je izračun, zbog složenih institucionalnih odnosa u Hrvatskoj, primijenjen samo na troškove isporučitelja vodnih usluga. S vremenom će nužno biti procijeniti stopu povrata troškova koja obuhvaća sve isporučitelje, korisnike i onečišćivače.

Važno je naglasiti da, osim samih isporučitelja vodnih usluga i njihovih osnivača, veliku ulogu u izgradnji i financiranju izgradnje vodnokomunalne infrastrukture imaju i Hrvatske vode. Zato je u izračun ukupne stope povrata troškova potrebno uzeti u obzir i njihove prihode i troškove.

Kao ulazni elementi za procjenu prihoda od vodnih usluga korišteni su podaci o količinama i cijenama vode koja se isporučuje iz javnih vodoopskrbnih sustava, a prikupljaju ih Hrvatske vode, u okviru naplate vodnih naknada. Za pružene usluge, isporučitelji vodnih usluga ostvaruju prihode putem cijene vodnih usluga i naknade za razvoj, koje se različito formiraju u ovisnosti o dvije vrste korisnika – kućanstva i poslovni korisnici. S obzirom da su cijene izražene po m3 a Hrvatske vode raspolažu i podacima o količinama zahvaćene i isporučene vode (prema vrstama korisnika – kućanstva i poslovni korisnici), ovaj izvor podataka omogućava procjenu prihoda od identificiranih usluga za dvije vrste korisnika.

Korišteni su podaci iz Izvješća o stanju u sektoru vodnih usluga za 2019., Vijeća za vodne usluge, te iz Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine iz kojeg su preuzete procijenjene vrijednosti investiranja. Određene informacije dobivene su iz bilanci i iz računa dobiti i gubitaka javnih isporučitelja vodnih usluga.[78](Isti se objavljuju u godišnjim izvješćima o radu Vijeća za vodne usluge koja se redovito podnose Hrvatskom saboru.) Za potrebe izrade tih izvješća sustavno se od javnih isporučitelja vodnih usluga prikupljaju i analiziraju podaci i informacije.

Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine jedan je od najznačajnijih planskih dokumenata upravljanja vodama, a istovremeno predstavlja akt strateškog planiranja povezan s uvjetima koji omogućavaju provedbu fondova Europske unije u razdoblju od 2021. do 2027. godine.

Korišteni su podaci o cijenama vode iz Izvještaja Vijeća za vodne usluge za 2019. godinu.

Analizirani su podaci o vodnim naknadama iz Izvješća o izvršenju Planova upravljanja vodama Hrvatskih voda za 2018. i 2019. godinu.

Uvid u sve podatke i informacije o stanju vodnokomunalne infrastrukture u ovom trenutku nije potpun. Određene informacije dobivene su iz bilanci i iz računa dobiti i gubitaka javnih isporučitelja vodnih usluga, koji se objavljuju u godišnjim izvješćima o radu Vijeća za vodne usluge koja se redovito podnose Hrvatskom saboru. Za potrebe izrade tih izvješća sustavno se od javnih isporučitelja vodnih usluga prikupljaju i analiziraju podaci i informacije.

Analiza vodnih usluga – U Republici Hrvatskoj vodne usluge javne vodoopskrbe i odvodnje trenutačno pruža 156 javnih isporučitelja vodnih usluga / isporučitelja vodnih usluga. Broj javnih isporučitelja se od 2015. godine postupno smanjuje zbog njihove integracije pri provedbi projekata Europske unije. (Izvor: Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine)

Prema podacima Hrvatskih voda ukupna količina zahvaćenih voda za potrebe javne vodoopskrbe u razdoblju 2016. do 2019. godina se kreće u rasponu od 450 do 480 milijuna m3 godišnje. Uglavnom se zahvaćaju podzemne vode (akviferi) i izvorišta (krš) ukupno oko 90 % i tek manjim dijelom površinske vode (Sl. B.76). Ukupno zahvaćena količina vode je stabilna i u 2019. je iznosila 477 milijuna m3. Na vodnom području rijeke Dunav zahvaćeno je 53 %, a 47 % na jadranskom vodnom području. Od ukupno zahvaćene količine vode na vodnom području rijeke Dunav, skoro 80 % zahvaćena voda pripada podslivu rijeke Save a ostatak podslivu rijeka Drave i Dunava.

Ali ukupne isporučene količine voda su znatno manje i kreću se u rasponu od 237 do 245 milijuna m3 godišnje što je oko 50 % zahvaćene količine. Riječ o tzv. neobračunatoj (nefakturiranoj) količini vode od čega se najveći dio odnosi na gubitke iz mreže. Preostali dio gubitaka je moguće umanjiti ulažući, odnosno investirajući u razvoj / uvođenje kvalitetnih sustava (daljinskog) praćenja i unaprjeđenja radnih / pogonskih karakteristika javnih vodoopskrbnih sustava, uspostave mreže »individualnih« vodomjera (osobito u zgradama) i slično. Gubici vode neznatno su se smanjili u 2019. u odnosu na prethodne godine.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153735.jpg)

Sl. B.81 Omjer zahvaćene i isporučene količine voda

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153746.jpg)

Sl. B.82 Isporučene količine vode prema namjeni

U 2019. neznatno su rasle količine vode isporučene poslovnim korisnicima, a padale količine isporučene kućanstvima u odnosu na prethodne godine.

Ovako velika razlika u količini zahvaćene i isporučene, odnosno iskorištene količine vode ukazuje na činjenicu da je opterećenje vodnih tijela zahvaćanjem voda za potrebe javne vodoopskrbe nepotrebno veliko, te da je nužno pokrenuti program poticanja ulaganja u smanjenje gubitaka i time smanjenje utjecaja zahvaćanja voda na količinsko stanje podzemnih odnosno na ekološko stanje (hidromorfološki element) površinskih voda.

Priključenost stanovništva na vodoopskrbne sustave uključivo i lokalne vodovode je prema dostupnim podacima prikupljenim za potrebe izrade Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine i prema analizi priključenosti pojedinačno po naseljima, porasla s prosječnih 86 % na 87 % (86,9 %), a mogućnost priključenja iznosi oko 93 %.

Prema stanju u 2018. u Hrvatskoj ima 747 aglomeracija od kojih 260 ima opterećenje veće od 2.000 ES te imaju obvezu usklađenja s Direktivom o pročišćavanju otpadnih voda.[79](Prema posljednjoj analizi napravljenoj u sklopu pripreme Izvješća o provedbi Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda koje je u sklopu 11. izvještajnog ciklusa dostavljeno Europskoj komisiji u listopadu 2020. godine)

260 aglomeracija većih od 2.000 ES obuhvaća ukupno opterećenje od 5.011.398 ES što predstavlja skoro 93 % ukupnog opterećenja aglomeracija u Republici Hrvatskoj. Preostalih 487 aglomeracija obuhvaća nešto više od 7 % ukupnog opterećenja aglomeracija u Republici Hrvatskoj.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153775.jpg)

Sl. B.83 Pregled omjera aglomeracija s obzirom na usklađenost sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju
 komunalnih otpadnih voda – priključenost na sustave javne odvodnje

U Republici Hrvatskoj je izgrađeno 105 uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u aglomeracijama s opterećenjem većim od 2.000 ES. Od izgrađenih, 45 uređaja za pročišćavanje otpadnih voda prema stupnju pročišćavanja je usklađeno sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda odnosno imaju potrebnu ili višu razinu pročišćavanja.

Prosječna priključenost promatrana kroz ukupno opterećenje na sustave javne odvodnje na takvim uređajima je 63 % (nešto niža od prosjeka). Ali svega se 9 % ukupnog opterećenja aglomeracija većih od 2.000 ES pročišćava na uređajima zahtijevane razine pročišćavanja.

Tab. B.79 Opterećenje i priključenost aglomeracija

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Opterećenje (ES) | | | Priključenost u odnosu na ukupno opterećenje (%) | |
| Priključeno | Nije priključeno | Ukupno | Priključeno | Nije priključeno |
| Opterećenje u aglomeracijama sa zahtijevanim stupnjem pročišćavanja | 451.623 | 261.188 | 712.811 | 9,0 % | 5,2 % |
| Opterećenje u aglomeracijama s manjim stupanjem pročišćavanja od zahtijevanog | 2.264.853 | 648.599 | 2.913.452 | 45,2 % | 12,9 % |
| Opterećenje u aglomeracijama bez uređaja za pročišćavanje | 697.015 | 688.120 | 1.385.135 | 13,9 % | 13,7 % |
| Ukupno opterećenje | 5.011.398 | | | 100 % | |

Trenutačno su u gradnji 43 uređaja za pročišćavanja otpadnih voda sa zahtijevanim stupnjem pročišćavanja, dok su četiri u probnom radu, što će značajno podići razinu usklađenosti Republike Hrvatske sa zahtjevom članaka 4. i 5. Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda.

Na 14 uslužnih područja (od kojih sedam pripadaju vodnom području sliva rijeke Dunav, a sedam jadranskom vodnom području) niti jedna aglomeracija nije usklađena sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda po osnovi izgrađenosti uređaja zahtijevane razine pročišćavanja komunalnih otpadnih voda. Usklađenost po ovom osnovu ima samo jedno uslužno područje (čiji dio pripada vodnom području rijeke Dunav a dio jadranskom vodnom području).

Sagledavajući razinu priključenosti u aglomeracijama manjim od 2.000 ES na sustave javne odvodnje ona je očekivano niža u odnosu na veće aglomeracije. U ovim aglomeracijama priključeno je nešto više od 9 % ukupnog obuhvaćenog stanovništva odnosno nešto manje od 12 % ukupnog postojećeg opterećenja u tim aglomeracijama.

U 75 aglomeracija manjih od 2.000 ES postoji i uređaj za pročišćavanje otpadnih voda ukupnog instaliranog kapaciteta nešto manje od 65.000 ES s pretežno 2. stupnjem pročišćavanja (72 %).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/153830.jpg)

Sl. B.84 Količine otpadnih voda u razdoblju od 2008. do 2018. (IZVOR: Statistički ljetopis RH 2018, Državni zavod za statistiku, Zagreb, 2018. i Priopćenje br.6.1.3., Državni zavod za statistiku, 5. srpnja 2019.)

Reforme vodnokomunalnog sektora – Ciljevi vezani uz reformu vodnokomunalnog sektora su:

– uspostaviti uslužna područja

– uspostaviti jedinstveno obavljanje vodne usluge javne vodoopskrbe i odvodnje

– provesti pravilo »jedan isporučitelj na jednom uslužnom području«

– osigurati priuštivost[80](U skladu s istraživanjem Europske komisije i Svjetske banke, gornja granica za udio vodnih usluga procijenjena je na najviše 4 % prosječnog mjesečnog ukupnog prihoda kućanstva. Pri pripremi projekata za financiranje iz fondova Europske unije upotrebljava se konzervativniji pristup te je tako u »Vodiču za pripremu analize troškova i koristi vodnokomunalnih projekata u Republici Hrvatskoj« (2012.) propisano da godišnja cijena vodnih usluga s naknadama i PDV-om može iznositi između 2,5 % i 3 % prosječnog godišnjeg prihoda kućanstva. Preporuka JASPERS asistencije (Joint Assistence in Supporting Projects in European Regions – Zajednička pomoć za podršku projektima u europskim regijama) dana pri procedurama pregleda i prihvaćanja prijava vodnokomunalnih projekata za financiranje iz OPKK 2014. – 2020. je da se primjenjuje prag priuštivosti između 3 % i 3,5 % prosječnog godišnjeg prihoda kućanstva.) cijene vodne usluge i nakon provedbe projekata razvoja vodnokomunalne infrastrukture

– uspostaviti jedinstvenu cijenu vodnih usluga na uslužnom području.

Kako bi se ojačale provedbene sposobnosti i investicijski kapacitet, te financijska i tehnička održivost javnih isporučitelja vodnih usluga pokrenuta je cjelovita reforma u sektoru vodnih usluga donošenjem Zakona o vodnim uslugama, što je prvi korak u provedbi cjelovite reforme, u sadašnjim uvjetima fragmentiranog i relativno neučinkovitog vodnokomunalnog sektora. Time su ostvarene pravne pretpostavke za integriranje ključnih nositelja razvoja vodnih usluga i provedbe investicija – javnih isporučitelja vodnih usluga sa ciljem postizanja njihovog učinkovitog i ekonomičnog poslovanja, kako bi se olakšala prilagodba klimatskim promjenama, te kako bi se omogućila efikasna realizacija zahtjevnih ekološki i okolišno prihvatljivih razvojnih investicija u sektoru vodnih usluga, u okviru socijalno priuštive cijene vode.

Udruživanjem postojećih javnih isporučitelja na jedinstvenom, uslužnom području poboljšat će se kadrovska struktura, tehnički potencijal, te će se poboljšati investicijski kapacitet. Provedenom integracijom na uslužnom području, integrirani javni isporučitelji bit će značajno sposobniji za učinkovitu provedbu projekata, kao i za kasnije upravljanje novoizgrađenom vodnokomunalnom infrastrukturom obavljajući vodnokomunalnu uslugu višeg standarda. Naime, cilj reforme je i osnažiti javne isporučitelje kako bi bili sposobni trajno unaprjeđivati i razvijati sustave kojima upravljaju, posebice u smislu održanja zdravstvene ispravnosti vode, smanjenja, trenutačno prekomjernih, gubitaka iz sustava javne vodoopskrbe, te pružanju usluge javne vodoopskrbe većem broju korisnika.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/154031.jpg)

Sl. B.85 Nadležnosti isporučitelja vodnih usluga prema Programu 2021.

Prema Zakonu o vodnim uslugama i Uredbi o uslužnim područjima (»Narodne novine«, broj 147/21. i 40/22. – Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske) određeno je 41 uslužno područje.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/154066.jpg)

Sl. B.86 Uslužna područja prema Uredbi o uslužnim područjima

Republika Hrvatska još uvijek nije u potpunosti provela sve namjeravane aktivnosti na području uspostave potpuno uređenog sustava praćenja i nadzora individualnih sustava odvodnje što je neraskidivo povezano s reformom vodnokomunalnog sektora, zbog čega je postojeća razina detaljnih saznanja o potpunom statusu individualnih sustava odvodnje još uvijek relativno nepouzdana. Na značajnom području Republike Hrvatske još uvijek nisu provedene aktivnosti, preciznije analize i planiranja obuhvata i opterećenja pojedinačnih aglomeracija koje se provode u sklopu pripreme projekata. Stoga u ovom trenutku nažalost nije moguće niti dati potpuni pouzdani pregled stanja individualnih odgovarajućih sustava odvodnje po aglomeracijama.

Donošenjem Zakona o vodama i Zakona o vodnim uslugama stvoreni su preduvjeti za cjelovito rješavanje pitanja o individualnim sustavima odvodnje i postavljenih zahtjeva iz Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. U Zakonu o vodama definiran je pojam »individualni sustavi odvodnje« i određeno je da se odlukom o odvodnji otpadnih voda koja regulira odvodnju na području određene aglomeracije, detaljnije propisuje njihova primjena, ali i obveza priključenja na sustav javne odvodnje sukladno općim uvjetima isporuke vodnih usluga. Nadalje, reguliran je nadzor nad provođenjem odluka o odvodnji otpadnih voda, ali i način kontrole održavanja individualnih sustava odvodnje. Zakonom o vodim uslugama propisana je obveza priključenja na građevine za javnu odvodnju u roku od godine dana od obavijesti isporučitelja vodnih usluga, što bi trebalo pridonijeti smanjenju udjela individualnih sustava odvodnje. Republika Hrvatska trenutačno provodi aktivnosti vodnokomunalne reforme radi okrupnjavanja područja pružanja vodnih usluga (tzv. uslužna područja), što će pridonijeti »tehničkom jačanju« i učinkovitijem poslovanju javnih isporučitelja vodnih usluga, a samim time i boljoj provedbi vodnogospodarskih propisa. Nadalje, u planu je uspostava regulatornog okvira za vođenje registra individualnih sustava odvodnje kojeg bi javni isporučitelji vodnih usluga vodili na jedinstveni način, što je osnova za prikupljanje podataka s većom pouzdanošću, a samim time i za pouzdaniju ocjenu o ispunjenju ciljeva za odgovarajuće individualne sustave odvodnje. U okviru postupaka preciznijeg planiranja obuhvata i opterećenja pojedinačnih aglomeracija koji se provode u sklopu pripreme projekata, između ostalog, razmatra se realistična mogućnost razvoja građevina za javnu odvodnju pri čemu se kod definiranja koncepcijskog rješenja odvodnje određuju područja primjene individualnih sustava odvodnje i moguća tehnička rješenja, uvažajući lokalne specifičnosti područja. Nakon uspostave registra individualnih sustava odvodnje i prikupljanja cjelovitih podataka namjera je na nacionalnoj razini utvrditi jedinstvene kriterije radi ujednačavanja pristupa primjene individualnih sustava odvodnje i njihove klasifikacije kao odgovarajućih sustava. Navedeni kriteriji bit će izrađeni sukladno smjernicama / odredbama utvrđenima u okviru revizije Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda.

Uvođenjem registara individualnih sustava značajno će se unaprijediti sustav prikupljanja, kvaliteta i pouzdanost podataka o primijenjenim individualnim sustavima pročišćavanja komunalnih otpadnih voda na nacionalnoj razini, što je preduvjet za pouzdanu ocjenu individualnih odgovarajućih sustava u aglomeracijama u Republici Hrvatskoj.

Promatrajući s aspekta usklađenosti sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda situacija nije povoljna. Usklađenost sa zahtjevima Direktive u pogledu prikupljenosti opterećenja procjenjuje se u odnosu na priključenost ukupnog opterećenja na sustave javne odvodnje. S obzirom na ukupno opterećenje, postotak priključenosti na sustav javne odvodnje veći od 98 % ima 15 aglomeracija (oko 6 %), odnosno 5 % ukupnog opterećenja je u potpunosti usklađeno sa zahtjevima navedene direktive.

Tab. B.80 Osnovni podaci o opterećenju i stupnju priključenosti na sustave javne odvodnje sistematizirani po aglomeracijama s opterećenjem većim od 2.000 ES – pregled

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Broj aglomeracija | Postojeće opterećenje  (ES) | | | Postojeće opterećenje stanovništva  (broj) | | | Ukupno postojeće opterećenje u odnosu na opterećenje  stanovništva | Priključeno ukupno opterećenje u odnosu na priključeno  stanovništvo |
| Ukupno | Priključeno | % priključenosti | Ukupno | Priključeno | % priključenosti |
| Usklađeno | 15 | 243.908 | 242.769 | 100 % | 58.262 | 57.623 | 99 % | 4,19 | 4,21 |
| Uvjetno | 17 | 269.242 | 249.494 | 93 % | 117.169 | 103.039 | 88 % | 2,30 | 2,42 |
| Neusklađeno | 228 | 4.498.248 | 2.921.228 | 65 % | 3.249.425 | 2.153.283 | 66 % | 1,38 | 1,36 |
| Republika Hrvatska | 260 | 5.011.398 | 3.413.491 | 68 % | 3.424.856 | 2.313.945 | 68 % | 1,46 | 1,48 |

Tab. B.81 Aglomeracije veće od 2.000 ES prema vodnim područjima i prijamniku

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Broj aglomeracija | | | | | |
| More | | | Podzemlje | Prirodni prijamnik | ukupno |
| normalno | osjetljivo | ukupno | osjetljivo | osjetljivo |
| Vodno područje rijeke Dunav |  |  |  | 1 | 135 | 136 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava |  |  |  |  | 47 | 47 |
| Područje podsliva rijeke Save |  |  |  | 1 | 88 | 89 |
| Jadransko vodno područje | 90 | 9 | 99 | 8 | 17 | 124 |
| Republika Hrvatska | 90 | 9 | 99 | 9 | 152 | 260 |

Od 260 aglomeracija većih od 2.000 ES, vodnom području rijeke Dunav pripada 136 aglomeracija, a 124 aglomeracije su na jadranskom vodnom području.

Povrat troškova od vodnih usluga – Koncept stope povrata troškova vrlo je važan u kontekstu politike upravljanja vodnim resursima u zemljama Europske unije. Voda predstavlja javno dobro za koje je potrebno s jedne strane omogućiti nesmetan pristup korisnicima, osigurati da taj resurs bude dostupan i u budućnosti te upravljati resursom na način koji će biti ne samo ekonomičan, već i društveno opravdan u kratkom i dugom roku.

Okvirna direktiva o vodama između ostalog zahtijeva od članica Europske unije da prilikom vođenja politike cijena uzmu u obzir načelo povrata troškova vodnih usluga, uključujući troškove okoliša i troškove resursa, primjenjujući pri tome i načelo korisnik / onečišćivač plaća.

Cilj je osigurati »da politika cijena vode predstavlja odgovarajući poticaj korisnicima da koriste vodne resurse učinkovito«. Također je, sukladno Okvirnoj direktivi o vodama, nužno osigurati »odgovarajući doprinos raznih korisnika (podijeljenih najmanje na industriju, kućanstva i poljoprivredu) povratu troškova od vodnih usluga, na temelju ekonomske analize uzimajući u obzir načelo onečišćivač plaća«. Pritom se mora voditi računa o društvenim, ekološkim i ekonomskim učincima povrata troškova.

Kako bi se ove odredbe Direktive mogle primjenjivati, nužno je metodološki razraditi procjenu stope povrata troškova u svakoj članici Europske unije, a zatim tu metodologiju i dosljedno primjenjivati. Procjena stope povrata troškova prema odredbama Direktive obvezna je za vodne usluge (prema čl. 2(38)) ali ne i za šire poimanje korištenja voda (prema čl. 2(39)). Svako od različitih korištenja voda treba odgovarajuće doprinositi povratu troškova od vodnih usluga, naglašavajući potrebu povezivanja korištenja voda i usluga razvijenih za sprečavanje negativnih učinaka na okoliš koji su proizašli na temelju tog korištenja.

Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva (»Narodne novine«, broj 127/17.) i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva (»Narodne novine«, broj 66/19.) osiguran je povrat troškova kroz politiku cijena vode. Ekonomsku vrijednost vode čine troškovi resursa i troškovi gradnje, pogona i održavanja vodnih građevina te okolišne troškove. Načelo povrata troškova od vodnih aktivnosti provodi se sukladno ekonomskoj analizi i načelu »onečišćivač plaća« iz zakona kojim se uređuju vode. Povrat troškova od vodnih usluga osigurava se jednim dijelom plaćanjem cijena vodnih usluga i naknade za razvoj na području pružanja vodnih usluga, a drugim dijelom plaćanjem naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda na području Republike Hrvatske (načelo povrata troškova od vodnih usluga). Ovim Zakonom osigurava se odgovarajući doprinos raznih korisnika, podijeljenih najmanje na industriju, kućanstva i poljoprivredu, povratu troškova od vodnih aktivnosti.

Pritom popis korištenja voda odnosno vodnih usluga nije zadan Direktivom, već ovisi o lokalnim prilikama svake zemlje. Prema Zakonu o vodnim uslugama, vodne usluge su usluge javne vodoopskrbe i javne odvodnje.

Zakon o vodnim uslugama:

– je stvorio pravne pretpostavke za uspostavu novih uslužnih područja i provedbu integracije javnih isporučitelja vodnih usluga na uslužnim područjima. Provedbom integracije postojećih javnih isporučitelja osigurat će se pretpostavke za priuštivost buduće cijene vode, ojačati upravljačka i financijska sposobnost integriranih isporučitelja i poboljšat će se njihov investicijski kapacitet. Rezultat cjelovite reforme bit će tehnički, tehnološki i ekonomski održiv sustav, koji će biti spreman za povećani opseg poslovanja i postizanje razine kvalitete vodnih usluga koje proizlaze iz europskih vodnih direktiva

– detaljnije uređuje obvezu priključenja na izgrađenu vodnokomunalnu infrastrukturu

– propisuje obvezu preuzimanja svih lokalnih vodovoda kojima se isporučuje prosječno više od 10 m3 vode na dan ili kojima se opskrbljuje više od 50 ljudi, na upravljanje od strane javnih isporučitelja.

Povrat troškova vodnih usluga i priuštivost cijene vode i troškovi okoliša i troškovi resursa – Procjena se odnosi na utvrđivanje troškova povezanih s negativnim utjecajem na vodni okoliš, odnosno troškova okoliša raznih korištenja voda, te troškova propuštenih prilika potencijalnih korisnika voda, odnosno troškova resursa.

Polazi se od pretpostavke da su za povijesne troškove okoliša i troškove resursa instrumenti već primijenjeni kroz postojeće mehanizme tarifa i financiranja. Sadašnji troškovi okoliša i troškovi resursa obuhvaćaju procjenu programa mjera do postizanja dobrog stanja voda, u skladu s načelom onečišćivač plaća te procjenu njihove internalizacije kroz postojeće i planirane tarife i/ili financijske instrumente.

Interni troškovi okoliša i troškovi resursa nastaju provedbom programa mjera od strane skupina korisnika skladno udjelima u kojima nanose štetu okolišu, također se smatraju financijskim troškovima kod procjene povrata troškova od vodnih usluga. Dakle interni troškovi izriču se korisnicima usluga koji su ujedno i onečišćivači.

Eksterni troškovi okoliša su troškovi provedbe programa mjera, a koji ne pripadaju korisnicima usluga već drugim korisnicima voda. Izračun eksternih troškova potreban je radi procjene: povrata troškova od vodnih usluga, raspodjela troškova postojećih ili planiranih mjera, i internalizacije kroz postojeći ili planirani sustav financijskih mehanizama. Ako su i eksterni troškovi internalizirani kroz postojeće ili planirane mjere, također se smatraju financijskim troškovima kod procjene povrata troškova od vodnih usluga.

Ukoliko se planiranim programom mjera postigne dobro ekološko stanje voda, eksterni troškovi su jednaki administrativnom trošku. Zbog tehničkih i drugih razloga nisu se provele osnovne mjere te samim time niti postiglo dobro ekološko stanje voda do kraja 2021. Osnovne mjere neće biti u potpunosti provedene niti do kraja 2023. te će eksterni trošak biti trošak dopunskih mjera za postizanje dobrog ekološkog stanja voda. U planu je, uz interne financijske troškove provedbe mjera kontrole kao što su primjerice troškovi pročišćavanja otpadnih voda, obuhvatiti i eksterne financijske troškove provedbe mjera (ili udjela u trošku) od strane jednog sektora na račun onečišćenja koji dolazi iz drugih sektora.

Internalizacija troškova okoliša i troškova resursa ostvaruje se kroz propise kojima se uvode granične vrijednosti emisija za opterećenja i putem financijskih plaćanja, a sagledana je kroz cijenu/troškove vodnih usluga koju plaćaju korisnici vodnih usluga i vodne naknade koju plaćaju korisnici vodnih usluga.

Vodne naknade su javna davanja, čija su obveza plaćanja, obveznici, osnovica, namjena korištenja, te način obračuna i određivanje visine, definirani Zakonom o financiranju vodnoga gospodarstva.

Sustav financiranja uspostavljen hrvatskim vodnim zakonodavstvom osigurava:

– da se troškovi okoliša i resursa od vodnih usluga – pokrivaju iz vodnih naknada kao javnih davanja, s državne razine, koje terete korisnike voda (iz prihoda naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda)

– da se operativni troškovi isporuke vodnih usluga – pokrivaju iz cijene vodnih usluga

– da se kapitalni izdaci/investicije povezane s vodnim uslugama – pokrivaju iz prihoda od vodnih naknada kao javnih davanja, a koje terete korisnike voda i to: iz naknade za razvoj s lokalne razine te naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda, s državne razine, kao i iz sredstava državnog proračuna Republike Hrvatske i proračuna jedinica lokalne samouprave; pritom je otvoren pravni put financiranju i iz kohezijskih fondova Europske unije te financiranju zajmovima međunarodnih bankarskih institucija (IBRD, EBRD, EIB i drugi), nacionalnih kreditnih institucija te s tržišta kapitala.

U smislu Zakona o vodnim uslugama pojmovi: naknada za razvoj, naknada za korištenje voda i naknada za zaštitu voda imaju značenje uređeno zakonom kojim se uređuje financiranje vodnoga gospodarstva.

Tab. B.82 Vodne naknade definirane Zakonom o financiranju vodnoga gospodarstva (»Narodne novine«, br. 153/09., 90/11., 56/13., 154/14., 119/15., 120/16., 127/17. i 66/19.)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vodne naknadea | Prihodi | Svrha vodne naknade | Doprinos povratu ERC troškova postiže se ulaganjem u: |
| Vodni doprinos plaća na gradnju građevina uključujući i građevinu koja se ozakonjuje prema propisima o ozakonjenju nezakonito izgrađenih zgrada | Hrvatskih voda | Zaštita od štetnog djelovanja voda | Sustave zaštite od štetnog djelovanja voda te radove održavanja voda na način koji smanjuje postojeće hidromorfološko opterećenje |
| Naknada za uređenje voda plaća se na sve nekretnine, osim na poljoprivredno zemljište |
| Naknada za korištenje voda plaća se za zahvaćanje i drugo korištenje voda te za korištenje vodnih snaga, osim za opće korištenje voda i slobodno korištenje voda | Briga nad zalihama vode i dostupnosti javne vodoopskrbe | Smanjenje opterećenja od točkastog i raspršenog onečišćenja od stanovništva (urbanog razvoja) |
| Naknada za zaštitu voda plaća se zbog onečišćenja voda | Zaštita voda |
| Javni isporučitelj vodnih usluga može svojom odlukom odrediti da se uz cijenu vodne usluge javne vodoopskrbe, odnosno uz cijenu vodne usluge javne odvodnje plaća i naknada za razvoj | Javnih isporučitelja vodnih usluga | Ulaganja u vodnokomunalnu infrastrukturu |

a Vodne naknade po navedenom Zakonu čini i naknada za navodnjavanje, ali obzirom joj je namjena održavanje javnih sustava navodnjavanja, ne smatra se internaliziranim ERC troškom, kao i naknada za melioracijsku odvodnju.

Način korištenja prihoda od vodnih naknada ovisi o vrsti vodnoga gospodarstva[81](Vodno gospodarstvo su djelatnosti upravljanja vodama, djelatnost detaljne melioracijske odvodnje, navodnjavanja i vodne usluge.). Za financiranje ulaganja u zaštitu od štetnog djelovanja voda, jednu od djelatnosti upravljanja vodama[82](Upravljanje vodama čine svi poslovi, mjere i radnje koje na temelju Zakona o vodama i Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva poduzimaju Republika Hrvatska, Hrvatske vode, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave radi postizanja ciljeva (osim poslova, mjera i radnji u djelatnostima detaljne melioracijske odvodnje, javnoga navodnjavanja i vodnih usluga) koji glase: osiguranje dovoljnih količina kvalitetne pitke vode za vodoopskrbu stanovništva, osiguranje potrebnih količina vode odgovarajuće kakvoće za različite gospodarske i osobne potrebe, zaštita ljudi i njihove imovine od poplava i drugih oblika štetnog djelovanja voda i postizanje i očuvanje dobrog stanja voda radi zaštite života i zdravlja ljudi, zaštite njihove imovine, zaštite vodnih i o vodi ovisnih ekosustava.), Hrvatske vode nastupaju kao investitor te koriste prihode od vodnog doprinosa i naknade za uređenje voda. Za financiranje ulaganja u izgradnju komunalnih vodnih građevina za pružanje vodnih usluga, Hrvatske vode prikupljaju sredstva od naknada za korištenje voda i zaštitu voda te ih raspoređuju preko subvencija na projekte koji imaju za cilj poboljšanje vodnog ekosustava ili poboljšanje stanja voda[83](Zakon o financiranju vodnoga gospodarstva definira: Sredstva naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda nepovratno se dodjeljuju isporučiteljima vodnih usluga radi sufinanciranja ili financiranja gradnje komunalnih vodnih građevina. Korisnici vodnih uslugane mogu biti dodatno opterećeni troškovima gradnje vodnih građevinau opsegu u kojem su isti financirani sredstvima naknade za korištenje voda naknade za zastitu voda. Sredstva naknade za zaštitu voda mogu se dodijeliti i osobama koje ispuštaju industrijske otpadne vode, radi sufinanciranja ili financiranja izgradnje vodnih građevina za pročišćavanje industrijskih otpadnih voda, kao i osobama koje ispuštaju sanitarne otpadne vode, a koje se ne mogu priključiti na sustav javne odvodnje, radi sufinanciranja ili financiranja gradnje vodnih građevina za pročišćavanje sanitarnih otpadnih voda. Ako su te građevine u vlasništvu Republike Hrvatske, ili u vlasništvu pravnih osoba u kojima Republika Hrvatska izravno ili neizravno ima većinski udio ili većinsko pravo odlučivanja, sredstva se dodjeljuju nepovratno pod uvjetom iz točke 5. ovoga članka, a ako nisu, dodjeljuju se kao zajmovi.). Investitor takvih ulaganja, ili primatelji subvencija, su isporučitelji vodnih usluga u svojstvu investitora. Ulaganja se provode sukladno godišnjim prihodima od vodnih naknada te sukladno potrebama koje su utvrđene u planskim i programskim dokumentima upravljanja vodama Hrvatskih voda.

Uspostavljeni sustav vodnih naknada osigurava/omogućava: (i) provedbu načela onečišćivač/korisnik plaća, (ii) provedbu načela povrata troškova od vodnih usluga u dijelu troškova okoliša i troškova resursa na razini države (dva vodna područja), (iii) sudjelovanje svih korisnika voda u podnošenju troškova okoliša i troškova resursa te time i adekvatnom povratu troškova od vodnih usluga, te (iv) smanjivanje ukupnih troškova okoliša i troškovi resursa, čak i u slučajevima kada se ne nalazi direktna veza nečije aktivnosti i nezadovoljavajućeg stanja vodnog okoliša.

Visina obavezanih vodnih naknada regulira se pravilnicima u domeni ministarstva nadležnog za vodno gospodarstvo, usklađujući potrebe (povrat troškova od vodnih usluga uključujući troškove okoliša i troškovi resursa i opterećenost korisnika (priuštivost podnošenja troška). Namjensko trošenje obveznih vodnih naknada, način te visina subvencioniranja, definira se u okviru programskih dokumenata Hrvatskih voda kojima se u provedbenom smislu organizira provedba programa mjera iz Planova upravljanja vodnim područjima.

Vodne naknade koje je moguće usmjeriti na realizaciju Programa 2021. su: naknada za korištenje voda, naknada za zaštitu voda i naknada za razvoj, a iste se uređuju Zakonom o financiranju vodnoga gospodarstva. To su javna davanja koja plaćaju korisnici vodnih usluga, odnosno onečišćivači voda, iz cijene vodnih usluga. Sredstva naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda su prihod Hrvatskih voda i koriste se solidarno među svim korisnicima i prema prvenstvu u potrebama na području Republike Hrvatske, dočim je naknada za razvoj prihod isporučitelja vodnih usluga i mora se koristiti tako da se osigura ravnomjeran razvoj sustava javne vodoopskrbe i javne odvodnje na cijelom uslužnom području. Ta naknada se može uvesti u jednakoj visini na cijelom uslužnom području ili u različitim visinama na pojedinim jedinicama lokalne samouprave na uslužnom području.

Značajan porast prihoda po osnovi naknade za korištenje voda započeo je 2013. godine, kada je osnovica za izračun naknade povećavana kako bi se osigurao dovoljan iznos za financiranje domaće komponente u realizaciji projekata koji se sufinanciraju sredstvima fondova Europske unije. Izvorni prihodi Hrvatskih voda namijenjeni financiranju razvoja vodnokomunalne infrastrukture su dosegnuli maksimum u 2018. godini, a nakon toga se bilježi značajan pad uzimajući u obzir i podatke o planiranom prihodu za 2020. godinu.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/154491.jpg)

Sl. B.87 Prihod od vodnih naknada u razdoblju 2004. do 2020. godina

Ukupni prihod od naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda namijenjene za financiranje programa razvoja vodnokomunalne infrastrukture je nakon naglog porasta u 2016. godini značajno pao dosegnuvši minimum u 2018. godini nakon čega se bilježi novi porast. Razlog takvoj dinamici je svakako smanjeni iznos sredstava iz fondova Europske unije što je posljedica iznimno usporene provedbe projekata, odnosno izrazito produženog trajanja pripreme projekata koji se financiraju ovim sredstvima, kao i produženog trajanja razdoblja javne nabave što značajno utječe na povlačenje sredstava.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/154619.jpg)

Sl. B.88 Financiranje programa razvoja vodnokomunalne infrastrukture

Naknada za korištenje voda obračunava se prema tri osnove:

1. 0,38 eura/m3 prema količini isporučene vode

2. od 5 % do 7,5 % po KWh prema količini proizvedene električne energije (KWh), odnosno snage postrojenja MW (KWh)

3. 66,36 eura/ha za navodnjavanje površine zemljišta (ha, m2).

Naknada za zaštitu voda obračunava se prema dvije osnove:

1. 0,00018 eura/m3 za rashladne vode i 0,18 eura/m3 za ispuštene otpadne vode[84](Odredbom članka 5. stavak 4. Uredbe o visini naknade za zaštitu voda propisano je da se za obveznike čije se otpadne vode pročišćavaju na uređaju prvog, drugog ili trećeg stupnja pročišćavanja primjenjuje korekcijski koeficijent k2 kojim se može umanjiti naknada za zaštitu voda pod uvjetom da se postiže učinak pročišćavanja otpadnih voda za određeni stupanj pročišćavanja otpadnih voda. Shodno tome, a kako bi se smanjio iznos naknade za zaštitu voda, u interesu je jedinica lokalne samouprave da imaju uređaje koji postižu zahtijevani stupanj pročišćavanja otpadnih voda.)

2. 0,0005 eura/kg dušika kao aktivne tvari u mineralnom gnojivu.

Naknada za razvoj je neporezno javno davanje i jedina lokalna sastavnica cijene vode iz koje se financira gradnja novih komunalnih vodnih građevina.

Iz naknade za razvoj se može financirati i rekonstrukcija postojećih komunalnih vodnih građevina (uključujući i zamjenu dotrajalih građevina i opreme), koje namjene se mogu financirati i sredstvima akumulirane amortizacije iz cijene vodnih usluga. Do 18. srpnja 2019. godine naknadu za razvoj je moglo uvesti predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave, a iznimno od toga i predstavničko tijelo jedinice područne (regionalne) samouprave za povećana ulaganja u komunalne vodne građevine radi zaštite izvorišta u zonama sanitarne zaštite. Od 18. srpnja 2019. godine naknadu za razvoj može uvesti javni isporučitelj vodnih usluga, odlukom svoje skupštine, na kojoj su zastupljene jedinice lokalne samouprave. Naknada za razvoj može se uvesti u jednakoj visini ili u različitim visinama. Naknada za razvoj u različitim visinama na uslužnom području uvodi se s dvije sastavnice, i to kao: zajednički dio naknade za razvoj ili posebni dio naknade za razvoj. Javni isporučitelj vodnih usluga dužan je uvesti naknadu za razvoj u različitim visinama na uslužnom području, ako jedna ili više jedinica lokalne samouprave iskaže takvu inicijativu, obrazloženu u pisanom obliku.

Prihodi od naknade za razvoj koriste se za financiranje gradnje komunalnih vodnih građevina sukladno planu gradnje komunalnih vodnih građevina odnosno za financiranje otplate zajmova i kredita za gradnju komunalnih vodnih građevina sukladno financijskom planu javnog isporučitelja vodnih usluga. U 2019. naknada za razvoj uvedena je u 11 jedinica lokalne samouprave.

Ukupan iznos svih naknada u 2019. iznosio je 285 milijuna eura dok je u 2018. iznosio 292 milijuna eura. U odnosu na 2018., u 2019. porasle su naknade za gospodarstvo a smanjile se za stanovništvo. Najveći porast od 100 % zabilježen je kod naknade za uređenje voda za gospodarstvo. Prema izdanim rješenjima o obračunu naknade za zaštitu voda, a za mineralna gnojiva, prosječna (ukupna) naknada se kreće između 42.471 eura do 46.453 eura godišnje.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/154637.jpg)

Sl. B.89 Prihod od naknada u 2018. i 2019. godini u eurima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/154670.jpg)

Sl. B.90 Udjeli pojedinih naknada u odnosu na ukupan iznos naknada za 2018. i 2019.

Amortizacija – Uvid u sve podatke i informacije o stanju vodnokomunalne infrastrukture u ovom trenutku nije potpun. Određene informacije dobivene su iz bilanci i iz računa dobiti i gubitaka javnih isporučitelja vodnih usluga, koji se objavljuju u godišnjim izvješćima o radu Vijeća za vodne usluge koja se redovito podnose Hrvatskom saboru. Za potrebe izrade tih izvješća sustavno se od javnih isporučitelja vodnih usluga prikupljaju i analiziraju podaci i informacije.

U računovodstvu vodnih usluga široko se primjenjuje Međunarodni računovodstveni standard MRS 20 – Računovodstvo za državne potpore i objavljivanje državne pomoći (»Narodne novine«, broj 136/09.). Razvoj vodnokomunalne infrastrukture u Republici Hrvatskoj najvećim se dijelom financira sredstvima »donacija« ili kapitalnih pomoći, što podrazumijeva kapitalne pomoći temeljem sredstava Europske unije, temeljem sredstava Hrvatskih voda, temeljem sredstava državnog proračuna Republike Hrvatske i temeljem sredstava proračuna jedinica lokalne samouprave, pa se navedeni podaci trebaju promatrati u tom kontekstu.

U 2019. godini amortizacija ja iznosila 33,68 % poslovnih rashoda isporučitelja vodnih usluga.

Tab. B.83 Troškovi i prihodi isporučitelja vodnih usluga za 2019. godinu[85](Izračunato prema podacima Vijeća za vodne usluge)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područje | Broj  stanovnika | Troškovi  eura/god. | Prihodi  eura/god. | Subvencije  eura/god. | Radni omjer  P/T |
| Vodno područje rijeke Dunav | 2.904.156 | 272.873.173 | 296.641.278 | 11.644.028 | 1,09 |
| \* Područje podsliva rijeke Save | 2.140.793 | 235.606.333 | 259.279.230 | 4.950.772 | 1,10 |
| \* Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 763.363 | 37.266.840 | 37.362.048 | 6.693.256 | 1,00 |
| Jadransko vodno područje | 1.380.733 | 235.502.750 | 230.794.892 | 14.216.597 | 0,98 |
| Ukupno | 4.284.889 | 508.375.924 | 527.436.170 | 25.860.625 | 1,04 |

U odnosu na prethodno plansko razdoblje kada su radni omjeri od 0,98 – 0,99 govorili kako isporučitelji vodnih usluga nisu u potpunosti prihodima dosegli troškove, prema podacima za 2019. radni omjeri se kreću u intervalu od 0,98 do 1,10. Kako se usklađenje troškova s prihodima očekuje sa završetkom investiranja te time i dostizanje radnih omjera preko 1,0 može se istaknuti da se kreće prema ciljanim vrijednostima od minimalnih 1,1 – 1,2.

Prema zaprimljenim komentarima Europske komisije od 16. veljače 2022. na sadržaj Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine, sredstva za obnovu / održavanje postojeće infrastrukture nisu dovoljno transparentno iskazana uzimajući u obzir starost svakog pojedinog sustava i amortizaciju. S time u vezi zatražena je transparentnija i detaljnija razdioba prezentiranih podataka o starosti i vrijednostima postojeće imovine javnih isporučitelja vodnih usluga, na način da su vidljive kategorije već postojeće infrastrukture javne vodoopskrbe i javne odvodnje komunalnih otpadnih voda, uzimajući u obzir njihovu bruto zamjensku vrijednost, starost i amortizaciju, kako bi se ocijenila realna potreba za reinvestiranjem. Navedeni podaci su prikupljeni i analizirani u dokumentu Detaljni provedbeni plan, Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine za pitanje prioritizacije projekata odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda i za pitanje amortizacije vodnokomunalne infrastrukture objavljenom na mrežnim stranicama Hrvatskih voda: https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-10/DETALJNI%20PROVEDBENI%20PLAN%20VPGKVG%20-%2019.%20LISTOPAD%202022..pdf

Iz dobivenih rezultata (poglavlje preuzeto iz dokumenta Detaljni provedbeni plan Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine za pitanje prioritizacije projekata odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda i za pitanje amortizacije vodnokomunalne infrastrukture) je razvidno da veći dio imovine pripada djelatnosti javne vodoopskrbe (56 %) u odnosu na djelatnost javne odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda. Unutar svake djelatnosti učinjena je razdioba prema strukturi imovine, iz čega je razvidno da vrlo značajan udio čini infrastruktura u odnosu na suprastrukturu kako na primjeru imovine u javnoj vodoopskrbi tako i na javnoj odvodnji. Budući da su u bliskom vremenskom razdoblju mnogobrojni javni isporučitelji vodnih usluga nabavljali novu imovinu kroz strukturne fondove Europske unije kako u vodoopskrbi tako i u odvodnji, naročito nove opreme (uređaji za pročišćavanje otpadnih voda, crpne stanice, hidrostanice, uređaji za kondicioniranje pitke vode i slično), hipoteza je bila da će vrijednost udjela suprastrukture ipak biti nešto veći. Međutim, s obzirom na specifičan karakter knjigovodstvenog vođenja materijalne imovine donirane iz fondova Europske unije ili drugih bespovratnih fondova, moguće je da se značajan dio nove imovine u razmatranoj 2020. godini ne nalazi u bilanci dugotrajne materijalne imovine, već u kategoriji odgođenih prihoda poduzeća.

Ovakva vrijednosna prevaga u korist infrastrukture može dodatno značiti i da se knjigovodstveno praćenje suprastrukture zasnivalo na bilježenju isključivo čiste opreme i postrojenja, dok se s opremom povezana nabavljana druga imovina, potencijalno knjižila kao dio koji pripada kategoriji građevina – time postajući skupinom infrastrukture.

Prosječna amortizacijska stopa prema vrsti imovine i djelatnosti u prosjeku na razini uzorka 142 javna isporučitelja vodnih usluga u Republici Hrvatskoj iznosi 2,91 %. Kada se promatra težinski udio pojedine amortizacijske stope u odnosu na nabavnu vrijednost stavke imovine, tada vagani prosjek amortizacijske stope iznosi 3,43 %.

Analiza stupnja otpisa postojeće imovine ukazuje kako je u prosjeku polovina vrijednosti sveukupne imovine javnih isporučitelja vodnih usluga već otpisana, što indicira relativno visoki stupanj dotrajalosti postojeće infrastrukture i suprastrukture u vodoopskrbi i odvodnji. Ako se analizira stupanj otpisa prema starosnim razredima, uočljivo je kako se u posljednjih 10 – 15 godina više ulagalo u vodnokomunalnu infrastrukturu, u odnosu na vrijeme od prije 30 godina.

Iz podataka se može zaključiti da je u posljednjih 15 godina nabavljena polovica ukupne vrijednosti vodoopskrbe te u posljednjih deset godina polovica sveukupne vrijednosti odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda. To je rezultat prije svega korištenja ISPA, IPA i Strukturnih fondova Europske unije iz kojih je Republika Hrvatska koristila financijska sredstva, a koji su služili kao poticaj za veća ulaganja Hrvatskih voda putem ulaganja vlastitih sredstava te korištenjem zajmova Svjetske banke, EBRD-a i drugih financijskih institucija. U tom smislu očigledan je značajni investicijski zamah u obnovu i proširenje vodnokomunalnog sustava Republike Hrvatske u novije vrijeme, budući da je preko 68 % ukupne imovine mlađe od 20 godina.

U strateškom planiranju s ciljem definiranja infrastrukture koja bi trebala imati prioritet prilikom zamjene postojeće imovine javnih isporučitelja vodnih usluga, kao prvi korak primijenjen je kriterij starosti imovine odnosno otpisane vrijednosti imovine što je i predmet ove analize. U kasnijim fazama planiranja izradit će se detaljnija procjena prioritetnih ulaganja po uslužnim područjima, pri čemu će svaki javni isporučitelj vodnih usluga izraditi analizu postojećeg stanja svoje imovine koja će uključivati i dodatne kriterije – poput važnosti pojedine građevine ili dijela suprastrukture na tehničko funkcioniranje sustava, gravitirajući broj korisnika, okolišne štete i slično, a ne samo kriterij starosti imovine.

Utvrđuju se dva stupnja prioriteta za zamjenu postojeće imovine sukladno sljedećim pretpostavkama:Infrastruktura / Suprastruktura

– I. Prioritet: Imovina starija od 30 godina

– II. Prioritet: Imovina 21 – 30 godina starosti.

Kako je navedeno u poglavlju 6.2.1. Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine, ukupna procijenjena ulaganja u razvoj nove i rekonstrukciju postojeće infrastrukture javne vodoopskrbe iznose oko 24 milijardi kuna, odnosno oko 3,2 milijarde eura. Od toga se 0,64 milijarde eura planira provesti, odnosno već se provodi kroz projekte razvoja javne odvodnje sufinancirane sredstvima fondova Europske unije (aglomeracije) u smislu izgradnje i rekonstrukcije dijelova sustava koji prate razvoj i izgradnju sustava odvodnje aglomeracija. Kako je navedeno u poglavlju 6.2.2. Programa, ukupna ulaganja u razvoj novih i rekonstrukcije postojećih sustava javne odvodnje su procijenjena na 3,4 milijardi eura od čega se oko 63 % ili 2,2 milijarde eura planira financirati sredstvima fondova Europske unije. U navedenu procjenu ulaganja u uključena je zamjena dotrajale postojeće infrastrukture javne vodoopskrbe i javne odvodnje starije od 30 godina, koje u I. prioritetu sanacije iznosi oko 787 milijuna eura za zamjenu postojeće imovine javne vodoopskrbe, te oko 376 milijuna eura za zamjenu postojeće imovine javne odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda.

|  |  |
| --- | --- |
| Procjena ukupnih potrebnih ulaganja u zamjenu dotrajale postojeće vodnokomunalne infrastrukture – I. prioritet sanacije | |
|  | Ukupna vrijednost prioritet I.  (euro) |
| 31 – 40 GODINA | 492.388.543 |
| Vodoopskrba | 357.157.168 |
| Odvodnja | 135.231.375 |
| 41 – 50 GODINA | 276.036.759 |
| Vodoopskrba | 172.305.780 |
| Odvodnja | 103.730.979 |
| > 51 GODINA | 395.298.312 |
| Vodoopskrba | 257.849.459 |
| Odvodnja | 137.448.853 |
| UKUPNO: | 1.163.723.614 |
| Vodoopskrba | 787.312.406 |
| Odvodnja | 376.411.207 |

Kao rezultat ove analize, sveukupno planirano ulaganje u sanaciju postojeće dotrajale infrastrukture i suprastrukture javne vodoopskrbe i odvodnje u prvom prioritetu na području svih javnih isporučitelja vodnih usluga u Republici Hrvatskoj iznosi oko 1,2 milijarde eura, što je oko 18 % od ukupno procijenjenih ulaganja u javnu vodoopskrbu i odvodnju (inženjerska procjena iz Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine je 6,6 milijarde eura ulaganja u razvoj nove i rekonstrukciju postojeće infrastrukture javne vodoopskrbe i odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda).

Za naredno vremensko razdoblje, učinjena je procjena potreba za sanacijom postojeće imovine javnih isporučitelja vodnih usluga na području Republike Hrvatske koja imaju imovinu stariju od 20, a mlađu od 30 godina. Navedena procjena čini II. prioritet zamjene dotrajale postojeće infrastrukture javne vodoopskrbe i javne odvodnje, koja iznosi sveukupno oko 722 milijuna eura (oko 490 milijuna eura za zamjenu postojeće imovine javne vodoopskrbe te oko 232 milijuna eura za zamjenu postojeće imovine javne odvodnje).

|  |  |
| --- | --- |
| Procjena ukupnih potrebnih ulaganja u zamjenu dotrajale postojeće vodnokomunalne infrastrukture – II. prioritet sanacije | |
|  | Ukupna vrijednost prioritet I.  (euro) |
| 21 – 30 GODINA | 722.062.065 |
| Vodoopskrba | 489.909.488 |
| Odvodnja | 232.152.577 |

Kako bi se objasnila i procijenila potrebna bruto zamjenska vrijednost imovine javne vodoopskrbe i javne odvodnje unazad 50 godina, a sukladno starosti imovine i amortizaciji, učinjena je makroekonomska razrada statističkih podataka o kretanju indeksa cijena niskograđevinskih usluga na razini Republike Hrvatske, na temelju službenih izvora i literature.

Izvedena je i procjena rasta indeksa niskograđevinskih cijena u odnosu na razdoblje nabave imovine javne vodoopskrbe i javne odvodnje unazad 50 godina kako bi se mogla utvrditi tržišna vrijednost u prošlosti nabavljene imovine javnih isporučitelja vodnih usluga prema razredima starosti imovine. Na taj se način pobliže određuje sadašnja bruto zamjenska vrijednost stare imovine koju javni isporučitelji vodnih usluga prioritetno trebaju mijenjati prema svom određenom uslužnom području. Slijedom navedenog, a za potrebe okvirnog proračuna bruto zamjenske vrijednosti postojeće imovine javnih isporučitelja vodnih usluga koja se gradila i ugrađivala u posljednjih 50 godina, predložena je korekcija stavki knjiženih vrijednosti imovine koja bi se trebala zamijeniti u I. ili II. prioritetu za iznos uravnoteženog indeksa cijena gradnje prema grupama starosti imovine.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Procjena bruto zamjenskih vrijednosti za prioritet I. na temelju grupiranih baznih indeksa rasta ukupnih građevinskih troškova za period 1971. – 2020. | | | |
|  | Ukupna  vrijednost (euro)  Prioritet I. | Bazni indeksi  2020. = 100 | Sadašnja  bruto zamjenska  vrijednost (euro)  – procjena |
| 31 – 40 GODINA | 492.388.543 | 53,08 | 927.650.783 |
| Vodoopskrba | 357.157.168 | 53,08 | 672.877.408 |
| Odvodnja | 135.231.375 | 53,08 | 254.773.375 |
| 41 – 50 GODINA | 276.036.759 | 45,57 | 605.801.715 |
| Vodoopskrba | 172.305.780 | 45,57 | 378.149.408 |
| Odvodnja | 103.730.979 | 45,57 | 227.652.307 |
| > 51 GODINA | 395.298.312 | 45,00 | 878.440.693 |
| Vodoopskrba | 257.849.459 | 45,00 | 572.998.797 |
| Odvodnja | 137.448.853 | 45,00 | 305.441.896 |
| UKUPNO: | 1.163.723.614 |  | 2.411.893.190 |
| Vodoopskrba | 787.312.406 |  | 1.624.025.612 |
| Odvodnja | 376.411.207 |  | 787.867.578 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Procjena bruto zamjenskih vrijednosti za prioritet II. na temelju grupiranih baznih indeksa rasta ukupnih građevinskih troškova za period 1971. – 2020. | | | |
|  | Ukupna  vrijednost (euro)  Prioritet II. | Bazni indeksi  2020. = 100 | Sadašnja  bruto zamjenska  vrijednost (euro)  – procjena |
| 21 – 30 GODINA | 722.062.065 | 60,92 | 1.185.281.528 |
| Vodoopskrba | 489.909.488 | 60,92 | 804.197.720 |
| Odvodnja | 232.152.577 | 60,92 | 381.083.807 |

Ukoliko se makroekonomski korigira izračunata projekcija potrebne zamjene prema prioritetu I. u vrijednosti od oko 1,168 milijardi eura, sadašnja vrijednost zamjene mogla bi iznositi i do 2,289 milijardi eura u realnim cijenama, uvažavajući sve pretpostavke trendova godišnjih porasta cijena građevinskih radova u posljednjih 50 godina. Istovjetno, sadašnja bruto – zamjenska vrijednost prema prioritetu II., koja je procijenjena na oko 722 milijuna eura, mogla bi iznositi i do 1,185 milijarde eura u realnim cijenama bazirano na 2020. godini.

Radni omjeri se najviše povezuje s povećanim troškovima rada i održavanja novih vodnih građevina te se svakako do kraja usklađenja s direktivama očekuje postizanje ciljane vrijednosti. Subvencioniranje ulaganja u sustave javne vodoopskrbe, odvodnje i pročišćavanja, odnosno subvencije isporučiteljima vodnih usluga, nacionalnim (državni proračun Republike Hrvatske, sredstva Hrvatskih voda i drugo) ili sredstvima međunarodnih financijskih institucija (fondovi Europske unije, zajmovi razvojnih banaka) sagledavaju se kroz financijske planove upravljanja Hrvatskih voda.

Kroz Plan upravljanja vodama za 2018. subvencionirana su ulaganja u iznosu oko 186 milijuna eura a u 2019. ulaganja su porasla na 219 milijuna eura. Cijena vodnih usluga mora osigurati povrat troškova zahvaćanja vode, pogona i održavanja komunalnih vodnih građevina.

Vodne naknade – Planirana unapređenja sustava vodnih naknada su sljedeća:

– U cilju smanjenja utjecaja zahvaćanja vode na okoliš, ali i na smanjenja troškova pogona i upravljanja vodoopskrbnim sustavima odnosno na smanjenja gubitaka, donesena je Uredba o izmjenama i dopunama Uredbe o visini naknade za korištenje voda (»Narodne novine«, broj 32/20.) i Uredba o izmjenama Uredbe o visnini naknade za korištenje voda (»Narodne novine«, broj 140/22.) kojom su propisani modeli za obračun naknade za korištenje voda, a koja je jedan od izvornih prihoda Hrvatskih voda. Ta naknada predstavlja javno davanje koje je prihod Hrvatskih voda, a služi za pokriće troškova resursa i zaštite okoliša (čl. 28. Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva) po osnovi naplate – zahvaćenoj količini vode i namjeni kojoj služi. Sve je u skladu s člankom 9. Okvirne direktive o vodama koji poziva države članice da uzmu »u obzir načelo povrata troškova od vodnih usluga, uključujući i troškove zaštite okoliša i resursa«, te da će države članice osigurati »da politika cijena vode predstavlja odgovarajući poticaj korisnicima da koriste vodne resurse učinkovito i da time doprinesu ostvarenju ciljeva te Direktive«. Kako propisani modeli obračuna naknade za korištenje voda uključuju i visinu gubitaka iz sustava javne vodoopskrbe, te omogućuju smanjenje iznosa naknade za one isporučitelje koji gubitke svedu ispod 25 %, za očekivati je da će do početka primjene ove Uredbe (1. siječnja 2024.) isporučitelji vodnih usluga poduzeti mjere da gubitke smanje. Aktivnosti na smanjenju gubitaka će se pratiti uspostavom mjernih uređaja na vodozahvatima javne vodoopskrbe i sustava evidentiranja, prikupljanja, obrade i kontrole podataka zahvaćenih količina vode kako je to predviđeno Akcijskim planom[86](Kao plan za provedbu obveze iz članka 25.a Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva, Upravno vijeće Hrvatskih voda 16. prosinca 2020. donijelo je Akcijski plan ugradnje, upravljanja i održavanja mjernih uređaja na vodozahvatima javne vodoopskrbe, te evidentiranja, prikupljanja, obrade i kontrole podataka o zahvaćenim količinama vode.). Iako je mjerenje isporučenih količina vode u Hrvatskoj u potpunosti uspostavljeno već dugi niz godina, mjerenje količina zahvaćenih voda na izvorištima i vodozahvatima javne vodoopskrbe je nefunkcionalno ili čak nepostojeće te ga je potrebno uspostaviti radi kontrole provođenja mjera smanjenja gubitaka i transparentne primjene načela korisnik plaća

– Operativna provedba integracije javnih isporučitelja vodnih usluga koja podrazumijeva donošenje niza provedbenih podzakonskih propisa koji imaju svrhu i cilj urediti i unaprijediti sektor vodnih usluga kako bi postao učinkovit i efikasan u provedbi nacionalnih investicija, financijski stabilan i samoodrživ uz osiguranje priuštive cijene vodnih usluga i nakon provedbe investicija za stanovništvo i gospodarstvo: Uredbe o uslužnim područjima (donesena), Uredbe o vrednovanju učinkovitosti poslovanja isporučitelja vodnih usluga, Uredbe o metodologiji za određivanje cijene vodnih usluga i Uredbe o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti vodnih usluga.

Cijena vode u vodnim uslugama – Cijene vodnih usluga određuju se prema načelima povrata troškova od vodnih usluga[87](Načelo povrata troškova od vodnih aktivnosti (uključujući i vodne usluge) dijelom je uređeno Zakonom o financiranju vodnoga gospodarstva(čl. 3.a, čl.28. i 37.), a dijelom Zakonom o vodnim uslugama (čl. 6. st. 4. i 5.).) u granicama ekonomske učinkovitosti te načelima pravičnosti, zaštite od monopola i socijalne priuštivosti cijene vode. Prema nacionalnoj definiciji načela povrata troškova od vodnih usluga: »Voda ima svoju ekonomsku vrijednost koju čine izdaci potrebni radi osiguranja njezine dostupnosti i zaštite te radi izgradnje, upravljanja i održavanja vodnih sustava, i tu vrijednost cijena vode mora izraziti.[88](što je u skladu s Komunikacijom Komisije (EU) o europskoj građanskoj inicijativi »Voda i kanalizacija su ljudsko pravo! Voda je javno dobro, a ne roba!«, Bruxelles, 19. 3. 2014., COM (2014) 177 final, koja navodi »cijena koja se obračunava korisnicima vode odražava stvarne troškove korištenja vode.«, str. 4, zadnji odlomak.) Povrat tih izdataka osigurava se jednim dijelom plaćanjem cijena vodnih usluga na vodoopskrbnom području, aglomeraciji ili uslužnom području sukladno Zakonu o vodama te plaćanjem naknade za razvoj, a drugim dijelom plaćanjem naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda na području Republike Hrvatske (načelo povrata troškova).«

Cijena vode u vodnim uslugama obuhvaća ove sastavnice:

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/191721.jpg)

Sl. B.91 Kretanje prosječnih cijena vode za kućanstva i djelatnosti u 2010., 2013., 2016. i 2019. godini (Izvor: Vijeće za vodne usluge)

a OPEX – je kratica za operativne troškove i označuje troškove upravljanja, održavanja i pogona vodno-komunalne infrastrukture; uz OPEX se naplaćuju i troškovi amortizacije (Amort.) dugotrajne imovine, ali samo iz varijabilnog dijela cijene vodnih usluga

b CAPEX – je kratica za kapitalne izdatke i označuje investicijske izdatke razvoja i rekonstrukcije vodno-komunalne infrastrukture.

Ukupni troškovi javnog isporučitelja vodnih usluga obuhvaćaju: (i) Troškove rada i održavanja (troškovi relevantni za pružanje usluga, i uključuju između ostalog troškove zaposlenika, energije, kemikalija i upošljavanja trećih lica. Troškovi održavanja povezani su s održavanjem imovine u uvjetima upotrebljivosti tijekom njenog životnog vijeka; (ii) Kapitalne troškove, i uključuju troškove glavnice i kamata, i troškove kapitala ako je primjenljivo, povezanih s računima za imovinu koja se financira putem zajmova ili drugih financijskih mehanizama. Kapitalni troškovi uključuju i troškove amortizacije dugotrajne imovine; (iii) Administrativne troškove (obvezne vodne naknade se prikupljaju i putem prijelaznih računa doznačuju Hrvatskim vodama, te kao takve su isključene iz računa dobiti i gubitaka i bilanci, dok su dobrovoljne vodne naknade prihod isporučitelja i vidljive su na računu dobiti i gubitaka i bilanci); (iv) Poreze (primjerice PDV) i subvencije.

Troškovi pružanja usluga vodnih usluga vraćaju se kroz cijenu vodnih usluga naplaćenu korisnicima vodnih usluga, koji su stanovništvo i gospodarstvo.

Tab. B.84 Financijski trošak usluga javne vodoopskrbe i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda u 2019. godini[89](Izračunato na osnovu podataka Vijeća za vodne usluge)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područje | Broj stanovnika | Isporučene količine m3/god | | | Troškovi | |
| Ukupno | Stanovništvo | Gospodarstvo | eura/god | eura/m3/god |
| Vodno područje rijeke Dunav | 2.904.156 | 132.957.722 | 97.227.371 | 35.730.350 | 272.873.173 | 2,05 |
| \* Područje podsliva rijeke Save | 2.140.793 | 102.157.094 | 73.380.135 | 28.776.958 | 235.606.333 | 2,31 |
| \* Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 763.363 | 30.800.628 | 23.847.236 | 6.953.392 | 37.266.840 | 1,21 |
| Jadransko vodno područje | 1.380.733 | 111.774.637 | 73.105.394 | 38.669.244 | 235.502.750 | 2,11 |
| Ukupno | 4.284.889 | 244.732.359 | 170.332.765 | 74.399.594 | 508.375.924 | 2,08 |

Planirane aktivnosti u okviru vodnih usluga – Ispunjenje zahtjeva prema Direktivi o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju regulirano je Zakonom o vodnim uslugama koji propisuje obvezu preuzimanja lokalnih vodovoda (kojima se isporučuje prosječno više od 10 m3 vode na dan ili kojima se opskrbljuje više od 50 ljudi) na upravljanje od strane javnih isporučitelja. S obzirom na to da se najveći problem nesukladnosti s parametrima zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju prema mikrobiološkim parametrima javlja upravo u vodoopskrbnim zonama gdje postoje lokalni vodovodi koji nisu pod upravljanjem javnih isporučitelja vodnih usluga i gdje se redovito ne provodi monitoring zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju[90](Monitoring zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju na lokalnim vodovodima je uključen u državni plan monitoringa. Zdravstvena ispravnost vode namijenjena za ljudsku potrošnju na lokalnim vodovodima se uglavnom ne postiže jer dezinfekcija nije pouzdana ili potpuno izostaje.), provedba reforme vodnokomunalnog sektora u tom smislu je ključna. Naime, nakon preuzimanja od strane nadležnih javnih isporučitelja lokalni vodovodi postupno će se sanirati i rekonstruirati, a oni koji su toliko dotrajali da nisu uporabljivi, zamijenit će se novima. Investitor tih rekonstrukcija i novih gradnji bit će javni isporučitelj vodnih usluga. Mjere dezinfekcije koje su najpotrebnije za uklanjanje mikrobiološkog onečišćenja uspostavit će se odmah po preuzimanju lokalnih vodovoda.

Neusklađenost s obzirom na kemijske parametre zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju i to: za arsen (predviđeni rokovi usklađenja su bili do 2020. godine za Osijek i Čepin što je i ostvareno, za Semeljce je realizacija projekta započela sredinom 2020. godine s rokom završetka do kraja 2023. godine, projekt Drenovci – Soljani je u tijeku s rokom završetka do kraja 2021. godine, a projekt Soljani – Strošinci je u pripremi s planiranim rokom završetka do kraja 2022. godine). Rokovi usklađenja ostalih kemijskih parametara i indikatorskih parametara nisu utvrđeni. Treba ih što prije planirati.

Svako smanjenje zahvaćanja voda ima značajne pozitivne efekte na postizanje ciljeva zaštite vode. To se najviše odnosi na smanjenje gubitaka iz javnih vodoopskrbnih sustava što je obrađeno u poglavlju Analiza vodnih usluga. S obzirom na to da zahvaćanje voda za javnu vodoopskrbu predstavlja najznačajniji pritisak na količinsko stanje podzemnih vodnih tijela u odnosu na zahvaćanja za ostale namjene (primjerice zahvaćanje vode za tehnološke potrebe je oko 19 milijuna m3), smanjenjem gubitaka iz javnih vodoopskrbnih sustava postići će se vrlo značajni pozitivni utjecaji na stanje vodnih tijela posebice podzemnih. Isporučitelji vodnih usluga moraju poduzeti mjere da gubitke smanje. Aktivnosti na smanjenju gubitaka će se pratiti uspostavom mjernih uređaja na vodozahvatima javne vodoopskrbe i sustava evidentiranja, prikupljanja, obrade i kontrole podataka zahvaćenih količina vode kako je to predviđeno Akcijskim planom. Ulaganjima u provedbu mjera kojima se doprinosi smanjenju gubitaka u distribucijskim dijelovima vodoopskrbnih sustava, značajno se može povećati efikasnost korištenja vode i time smanjiti negativan utjecaj zahvaćanja voda na postizanje ciljeva zaštite voda s jedne strane, a da se istovremeno ne utječe negativno na standard isporuke vode potrošačima s druge strane. Donesena je Uredba o izmjenama i dopunama Uredbe o visini naknade za korištenje voda kojom su propisani modeli za obračun naknade za korištenje voda a koja je ujedno i naknada za pokriće troškova resursa i zaštite okoliša. Kako propisani modeli obračuna naknade za korištenje voda uključuju i visinu gubitaka iz sustava javne vodoopskrbe, te omogućuju smanjenje iznosa naknade za one isporučitelje koji gubitke svedu ispod 25 %, za očekivati je da će do početka primjene ove Uredbe (1. siječnja 2024.) isporučitelji vodnih usluga poduzeti mjere da gubitke smanje.

Ukupna procijenjena ulaganja u razvoj infrastrukture javne vodoopskrbe iznose oko 24 milijardi kuna odnosno oko 3,2 milijarde eura. Od toga se manji dio planira provesti, odnosno već se provodi kroz projekte razvoja javne odvodnje sufinancirane sredstvima fondova Europske unije (aglomeracije). Uglavnom je riječ o radovima vezanim uz izgradnju i rekonstrukciju dijelova sustava koji prate razvoj / izgradnju sustava odvodnje aglomeracija. Ukupno procijenjeni troškovi ovih projekata iznose oko 640 milijuna eura. Ukupna vrijednost pod-projekata financiranih sredstvima fondova Europske unije čija je namjena javna vodoopskrba 287 milijuna eura, od čega je u razdoblju od 2010. do 2019. realizirano oko 45,67 milijuna eura. Riječ je o 59 pod-projekata aglomeracija koji obuhvaćaju i ulaganja u vodoopskrbne sustave na području tih aglomeracija. Na sedam pod-projekata je završeno financiranje vodoopskrbe (IPA – aglomeracije: Slavonski Brod i Drniš, te aglomeracije: Županja, Vodice, Vukovar, Nova Gradiška i Virovitica), dok financiranje projekata javne vodoopskrbe nije započelo na 26 pod-projekata aglomeracija. Preostali iznos potreban za financiranje ostalih manjih zahvata na sustavima javne vodoopskrbe je nešto manji od 240 milijuna eura odnosno 84 % ukupno planiranog iznosa.

Uzimajući u obzir i ove navedene posebne projekte ukupni troškovi razvoja javne vodoopskrbe se penju na 3,4 milijarde eura, a omjer financiranja s obzirom na ciljeve Programa 2021. je nešto promijenjen. Naime, ulaganja u poboljšanje zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (ulaganje u razvoj vodocrpilišta i provedbu mjera u priljevnom području uključivo i ulaganje u izgradnju uređaja za kondicioniranje voda) se značajno povećala i sada čine oko 10 % ukupnih ulaganja u razvoj javne vodoopskrbe. Riječ je o projektu kojim se osigurava alternativni zahvat vode za regionalni vodoopskrbni sustav jednog uslužnog područja na jadranskom vodnom području. Realizacijom projekta omogućava se razdvajanje regionalnog vodoopskrbnog sustava od hidroenergetskog sustava Senj i time se kontinuirano osigurava kvaliteta vode u regionalnom sustavu neovisno o pogonu hidroenergetskog sustava.

Planirane aktivnosti u okviru vodnih usluga – Očekuje se kašnjenje u postizanju usklađenja s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda za dvije do sedam godina u odnosu na rokove iz Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji[91](S obzirom na određeno kašnjenje provedbe projekata, planirani rokovi preuzeti su iz zadnjeg službenog izvješća koje je Republika Hrvatska dostavila Europskoj komisiji u redovitim postupcima izvješćivanja, s tim da je krajnji rok najkasnije do 2030. godine.).

Tab. B.85 Očekivani rok završetka izgradnje sustava prikupljanja komunalnih otpadnih voda i uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda (procijenjeno u listopadu 2019. godine)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rok  provedbe | Broj  aglomeracija | Broj aglomeracija po godinama i kumulativno do kraja promatranog razdoblja | | | | | | | |
|  |  | Kraj godine | 2019. | 2020. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| 2018 | 57 | Ukupan broj aglomeracija koje će biti završene do kraja navedene godine | 3 | 8 | 11 | 33 | 46 | 54 | 57 |
| Broj aglomeracija koje će biti završene u navedenoj godini | 0 | 5 | 3 | 12 | 23 | 8 | 3 |
| 2020 | 22 | Ukupan broj aglomeracija koje će biti završene do kraja navedene godine | 0 | 1 | 1 | 4 | 20 | 21 | 22 |
| Broj aglomeracija koje će biti završene u navedenoj godini | 0 | 1 | 0 | 3 | 16 | 1 | 1 |
| 2023 | 186 | Ukupan broj aglomeracija koje će biti završene do kraja navedene godine | 3 | 3 | 7 | 11 | 43 | 56 | 186 |
|  | 265 | UKUPNO | 6 | 12 | 19 | 38 | 109 | 131 | 265 |

Ukupna ulaganja u razvoj sustava javne odvodnje za aglomeracije iznad 2.000 ES su procijenjena na 3,4 milijarde eura, od čega je procijenjeno da ukupni troškovi sustava odvodnje iznose 2,5 milijardi eura dok se ostatak od 0,9 milijardi eura odnosi na izgradnju uređaja za pročišćavanje otpadnih voda zahtijevanog stupnja pročišćavanja.

Od ukupnog iznosa se oko 63 % ili 2,2 milijarde eura planira financirati sredstvima fondova Europske unije. Oko 12 % ukupnih ulaganja se usmjerava prema aglomeracijama za koje je procijenjeno da su usklađene prema izgrađenosti uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u odnosu na minimalno zahtijevani stupanj pročišćavanja i uglavnom je riječ o ulaganju u razvoj sustava prikupljanja komunalnih otpadnih voda (93 %) što u potpunosti odgovara preuzetim obvezama usklađenja. Oko 72 % ukupnih ulaganja je usmjereno u razvoj sustava odvodnje, kako bi se postigao potreban stupanj priključenosti na javne sustave odvodnje aglomeracija.

Cjelokupni program razvoja infrastrukture javne odvodnje aglomeracija s opterećenjem većim od 2.000 ES se planira realizirati do kraja 2027. godine, a financijski najintenzivnija je 2023. godina. Realizacijom iskazanih troškova razvoja infrastrukture javne odvodnje uz osiguranje priključenosti korisnika i postizanje potpune funkcionalnosti građevina sustava javne odvodnje očekuje se ispunjenje zahtjeva usklađenosti sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda u predmetnim aglomeracijama većim od 2.000 ES-a.

3 isporučitelja vodne usluge javne odvodnje koja pripadaju vodnom području rijeka Drave i Dunav će u razdoblju provedbe Programa 2021. realizirati po 11 projekata razvoja javne odvodnje aglomeracija s opterećenjem većim od 2.000 ES. (Međimurske vode d.o.o., Čakovec, Vinkovački vodovod i kanalizacija d.o.o., Vinkovci i Vodoopskrba i odvodnja Zagrebačke županije d.o.o., Zagreb). Slijede ih Vodovod d.o.o., Slavonski Brod s devet, Vodovod d.o.o., Makarska s osam i Varkom d.d., Varaždin sa sedam projekata unaprjeđenja javne odvodnje aglomeracija.

Najveće investicije su planirane na distribucijskom području sljedećih javnih isporučitelja:

– Vodoopskrba i odvodnja d.o.o., Zagreb (332 milijuna eura u tri aglomeracije od čega se 38 % troškova planira financirati sredstvima fondova Europske unije

– Vodovod i kanalizacija d.o.o., Split (ulaganja od 279 milijuna eura u šest aglomeracija, od čega se 67 % troškova planira financirati sredstvima fondova Europske unije)

– KD Vodovod i kanalizacija d.o.o., Rijeka (ulaganja od 265 milijuna eura u tri aglomeracije od čega se 69 % troškova planira financirati sredstvima fondova Europske unije)

– Varkom d.d., Varaždin (ulaganja od 133 milijuna eura u sedam aglomeracija od čega se 68 % troškova planira sufinancirati sredstvima fondova Europske unije.

Trenutno 61 isporučitelj vodne usluge javne odvodnje na svom području provodi jedan projekt razvoja odvodnje aglomeracije s opterećenjem većim od 2.000 ES. 36 isporučitelja planira sufinanciranje projekata s više od 65 % sredstava fondova Europske unije.

Ukupna ulaganja u sustave javne odvodnje iznose 3,6 milijarde eura (3.601.966 tisuće eura), od čega se oko 95 % ulaže u razvoj sustava javne odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda aglomeracija s opterećenjem većim od 2.000 ES.

Ulaganja u aglomeracije koje su manje od 2.000 ES procijenjena su na 89 milijuna eura. Ulaganja u male aglomeracije koja će uključivati ukupne objektivne potrebe će se planirati i realizirati u idućem Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina sukladno napretku realizacije definiranih prioriteta i mogućnostima realizacije u budućem planskom ciklusu.

Ulaganja u zbrinjavanje mulja na uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda procjenjuju se na 80 milijuna eura.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/155283.jpg)

Sl. B.92 Pregled ulaganja u razvoj vodnokomunalne infrastrukture

Financiranje troškova razvoja vodnokomunlane infrastrukture – Visina raspoloživih financijskih sredstava za realizaciju ovog programa u razdoblju do 2030. godine ovisna je ponajprije o visini alokacije za vodnokomunalne projekte u Operativnom programu »Konkurentnost i Kohezija« 2014. – 2020. odnosno o visini preostale neutrošene alokacije nakon 31. prosinca 2020., o visini dodijeljene alokacije za vodnokomunalne projekte u sklopu Nacionalnog programa otpornosti i oporavka te o visini alokacije za vodnokomunalne projekte u Višegodišnjem financijskom okviru 2021. – 2027.

Visina preostale neutrošene alokacije za OPKK 2014. – 2020. nakon 31. prosinca 2020. je 0,56 milijardi eura a visina dodijeljene alokacije za vodnokomunalne projekte u sklopu NPOO – a su 0,53 milijardi eura. Kako alokacija za vodnokomunalne projekta u Višegodišnjem financijskom okviru 2021.-2027.nije poznata, razmatrane su tri varijante unutar kojih se iznosi kreću od 0,7 milijuna eura do 1,26 milijardi eura.

Kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti 2021. – 2026. (u daljnjem tekstu: NPOO) vezano za Program razvoja javne odvodnje otpadnih voda planira se financiranje, između ostalog, provedbu investicijskih projekata koji se odnose na manje dijelove sustava javne odvodnje, koji sadrže proširenje i rekonstrukciju sustava javne odvodnje, u cilju doprinosa za postizanje cjelovitog rješenja aglomeracija, te postizanju usklađenosti s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, dok je jedan dio sredstava namijenjen za razvoj ruralnih područja gdje je stupanj razvoja i pružanja vodnih usluga niži u odnosu na prosjek Hrvatske. Navedene investicije obuhvaćene su kroz programsku sastavnicu »Provedba investicijskih projekata koji se odnose na manje dijelove sustava odvodnje«. Ulaganjem iz sredstava NPOO – a izgraditi će se i rekonstruirati 775 km javnih mreža odvodnje otpadnih voda, te će se izgraditi i pustiti u rad 12 uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, kako bi se osigurao pristup odgovarajućem pročišćavanju otpadnih voda za dodatnih 200.000 ekvivalent stanovnika. Također se predlažu ulaganja u razvoj javne odvodnje otpadnih voda kroz prebacivanje onih projekata koji su bili odobreni u sklopu OPKK 2014. – 2020. i to 11 projekata te jednog projekta koji je također bio predviđen u OPKK 2014. – 2020. i koji se nalazi u fazi pred odobrenja koji pripada jadranskom vodnom području.

Vezano za Program razvoja vodoopskrbe ulaganjima iz sredstava nacionalnog programa otpornosti i oporavka obnovit će se i sanirati 956 km javne vodoopskrbne mreže, kako bi se poboljšala opskrba vodom za namijenjene ljudsku potrošnju za oko 45.000 stanovnika i smanjili gubici vode u sustavima javne vodoopskrbe na razini čitave države za oko 7 %. Ulaganje uključuje opremanje 526 vodocrpilišta opremom potrebnom za osiguravanje praćenja zahvaćanja vode i racionalno korištenje vodnih resursa. U pojedinačnim novoizgrađenim ili rekonstruiranim dijelovima sustava javne vodoopskrbe doći će do ušteda energije za oko 20 % i do smanjenja gubitaka vode isto za oko 20 % u odnosu na današnje uobičajeno stanje.

Tab. B.86 Vodnokomunalni projekti čije se financiranje planira kroz NPOO

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | Opis | Broj projekata | Prijavljena vrijednost projekta (EUR) | Prijavljena sredstva iz MOO (EUR) |
| C1.3. R1-I1 | Poboljšanje vodnokomunalne infrastrukture aglomeracija | 12 | 452.842.278 | 314.903.539 |
| Provedba investicijskih projekata koji se odnose na manje dijelove sustava odvodnje | 135 | 107.871.129 | 86.296.903 |
| C1.3. R1-I2 | Mjerni uređaji na vodozahvatima | 1 | 10.617.825 | 8.494.260 |
| Program osiguranja kvalitetne i sigurne vodoopskrbe na ruralnim, brdskim i demografski ugroženim područjima | 52 | 50.965.558 | 40.772.447 |
| Program razvoja vodoopskrbe na području Republike Hrvatske | 220 | 110.790.364 | 88.632.291 |
|  | UKUPNO | 420 | 733.087.154 | 539.099.440 |

Tab. B.87 Planirana ulaganja u sustave odvodnje i sustave vodoopskrbe po vodnim područjima do 2027.[92](Podaci izračunati prema Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje | Ukupni troškovi ulaganja u sustave odvodnje  (000 eura) | Ukupni troškovi ulaganja u sustave vodoopskrbe  (000 eura) | Ukupno  (000 eura) |
| Vodno područje rijeke Dunav | 1.806.471 | 1.617.932 | 3.424.403 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 511.551 | 235.322 | 746.873 |
| Područje podsliva rijeke Save | 1.294.920 | 1.382.610 | 2.677.530 |
| Jadransko vodno područje | 1.795.496 | 1.784.966 | 3.580.462 |
| Republika Hrvatska | 3.601.967 | 3.402.898 | 7.004.865 |

Analiza ostalih aktivnosti na vodama – Nakon analize javne vodoopskrbe i javne odvodnja (djelatnosti koje osiguravaju vodne usluge stanovništvu i gospodarstvu), prema dostupnim podacima analizirane su i ostale djelatnosti koje su prepoznate kao generatori opterećenja na vode u Hrvatskoj: poljoprivreda, ribarstvo (pojedini vidovi), industrija (pojedine grane), proizvodnja električne energije, plovidba (unutarnja i morska), turizam, zaštita od štetnog djelovanja voda.

– Smanjenje onečišćenja komunalnim otpadnim vodama: Urbani razvoj uz subvencioniranje mjera, ima zadovoljavajući povrat troškova, naročito promatrajući stanovništvo u kontekstu povrata troškova od vodnih usluga. Znatan iznos sredstava prikuplja se i vraća kroz obvezne vodne naknade. Ključni dokument vezano za mjere u cilju smanjenja onečišćenja komunalnim otpadnim vodama je Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030., na osnovu ciljevi i investicijski troškovi obrađeni Jedan od osnovnih preduvjeta uspješnosti provedbe zadanih ciljeva je ostvarenje napretka u reformi sektora vodnih usluga koja je u tijeku a prvi cilj je uspostaviti uslužna područja. Nakon provedbe osnovnih mjera, odnosno usklađenja s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, vidjet će se u kojoj mjeri je postignuto najmanje dobro stanje voda te propisati dodatne mjere

– Ulaganje u zbrinjavanje mulja na uređajima za pročišćavanje otpadnih voda: 2020. godine izrađen je Akcijski plan za korištenje mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda na pogodnim površinama. U razdoblju 2018. – 2026. očekuje se značajan porast produkcije mulja zbog povećanja opterećenja aglomeracija i puštanja u rad pojedinih novih uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda što je sukladno s odredbama Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. Procijenjeni investicijski troškovi potrebni za investiranje u obradu mulja na uređajima za pročišćavanje otpadnih voda iznose 79.633.685 eura

– Kontrola podataka o zahvaćenim količinama vode: U prosincu 2020. godine Upravno vijeće Hrvatskih voda donijelo je Akcijski plan ugradnje, upravljanja i održavanja mjernih uređaja na vodozahvatima javne vodoopskrbe, te evidentiranja, prikupljanja, obrade i kontrole podataka o zahvaćenim količinama vode. Ovo je jedna od mjera kojom će se osigurati da cijene vode i vodne naknade rezultiraju odgovarajućim povratom troškova vodnih usluga.

Istodobno je odredbama članka 25.a Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva (»Narodne novine«, broj 66/19.) određeno da su Hrvatske vode dužne postaviti vodomjere na izvorištima i površinskim vodozahvatima u roku do 30. rujna 2022. godine.

Članak 9. Okvirne direktive o vodama zahtijeva provedbu cjenovnih politika koje daju poticaj za učinkovito korištenje vode. Određivanje cijena snažno je sredstvo za podizanje svijesti potrošača i kombinira okolišne zahtjeve s ekonomskim koristima, istodobno stimulirajući inovacije. Mjerenje je preduvjet bilo koje politike poticajnih cijena. Članak 9. također zahtijeva povrat troškova (uključujući troškove zaštite okoliša i resursa) za vodne usluge, uzimajući u obzir načelo onečišćivač plaća. Ovim Akcijskim planom se namjerava uspostaviti jedinstveno mjerenje zahvaćenih količina vode na svim vodozahvatima do gore navedenog datuma te samim time omogućiti stalnu dostupnost podataka o mjerenjima u realnom vremenu putem sustava telemetrije kao i osigurati primjenu istih standarda opreme. Postupanje po Akcijskom planu će osigurati naplata troškova resursa i zaštite okoliša kroz naknadu za korištenje voda prema vjerodostojnim podacima o zahvaćenim količinama vode. Ujedno će se omogućiti isporučiteljima vodnih usluga da predano upravljaju gubicima u sustavima javne vodoopskrbe te samim time omogućiti daljnji poticaj učinkovitom korištenju vode namijenjene za ljudsku potrošnju.

Donesena je Uredba o izmjenama i dopunama Uredbe o visini naknade za korištenje voda, kao i Uredba o izmjenama Uredbe o visini naknade za korištenje voda, kojom su propisani modeli za obračun naknade za korištenje voda koja je ujedno i naknada za pokriće troškova resursa i zaštite okoliša. Kako propisani modeli obračuna naknade za korištenje voda uključuju i visinu gubitaka iz sustava javne vodoopskrbe te omogućuju smanjenje iznosa naknade za one isporučitelje koji gubitke svedu ispod 25 %, za očekivati je da će do početka primjene ove Uredbe od 1. siječnja 2024. isporučitelji vodnih usluga poduzeti mjere da gubitke smanje

– Smanjenje onečišćenja od industrijskih otpadnih voda: Industrija svakako sudjeluje direktno u podnošenju troškova okoliša, te indirektno s troškovima povezanim s vodnim uslugama i kroz povećanu cijenu vode. IED direktivom, osigurava se visoka razina zaštite okoliša kroz integraciju mjera u samim industrijskim procesima. IED direktivom je prenesena u nacionalno zakonodavstvo i omogućena je provedba odredaba putem većeg broja propisa kao što je Zakon o zaštiti okoliša, Zakon o zaštiti zraka (»Narodne novine«, br. 127/19. i 57/22.), te Zakon o gospodarenju otpadom (»Narodne novine«, broj 84/21.) uz niz provedbenih propisa tih zakona, naročito Uredba o graničnim vrijednostima emisija onečišćujućih tvari u zrak iz nepokretnih izvora (»Narodne novine«, broj 42/21.), Uredba o okolišnoj dozvoli (»Narodne novine«, br. 8/14. i 5/18.), Zakon o vodama i Pravilnik o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda. Industrijska postrojenja u kojima se provode aktivnosti obuhvaćene Prilogom I. IED-a dužna su ishoditi okolišnu dozvolu. Emisije svih značajnih onečišćujućih tvari (uključujući i POPsove), za koje je vjerojatno da će biti ispuštene u većim/značajnim količinama, moraju se regulirati okolišnom dozvolom. Uvjeti navedeni okolišnom dozvolom, posebice ograničenja emisija, moraju se temeljiti na provedbi/primjeni najbolje raspoložive tehnike (NRT-a). Izdana okolišna dozvola sadrži poveznice na propise iz područja zaštite zraka, voda/mora, tla i praćenja kretanja otpada, u cilju praćenja propisa i provedbe monitoringa za navedenu lokaciju.

Do kraja 2019. izdane su 1722 vodopravne dozvole, od kojih 1277 na vodnom području rijeke Dunav, a 445 na jadranskom vodnom području. 40 % od svih vodopravnih dozvola je izdano za ispuštanje otpadnih voda u prirodni prijamnik dok se 60 % odnosi na ispuštanje u sustave javne odvodnje.

U pripremi je usklađenje navedenih dozvola s odredbama Pravilnika o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda i Pravilnika o izdavanju vodopravnih akata (»Narodne novine«, br. 9/20. i 39/22.).

Do kraja 2019. izdano je 248 (15 % od ukupnog broja) okolišnih dozvola za postrojenja koja podliježu odredbama Direktive o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja – IED). Najveći broj okolišnih dozvola odnosi se na farme i odlagališta otpada

– Poljoprivreda samostalno podnosi troškove okoliša i riječ je o provedbi Nitratne direktive, a dio se odnosi na subvencije zaštite od poplava poljoprivrednog sektora. Svakako treba pridružiti troškove provedbe dodatnih mjera (primjerice buffer zone) na vodnim tijelima pod opterećenjem onečišćenjem od poljoprivrede koja nakon provedbe osnovnih mjera ne postižu najmanje dobro stanje voda. Internalizaciju troškova se može planirati nakon provedbe osnovnih mjera.

Prema Nacionalnom planu oporavka i otpornosti 2021. – 2026., C1.5. Unapređenje korištenja prirodnih resursa i jačanje lanca opskrbe hranom, poštujući načelo nenanošenja značajne štete, koje se ostvaruje provedbom obveznih mjera dobre poljoprivredne i okolišne prakse te zahtjeva propisanih drugim relevantnim propisima, kao što su Okvirna direktiva o vodama ili Nitratna direktiva. Zahvati u okolišu koji su dio projekata iz područja poljoprivrede uključuju procjenu učinka na okoliš i odgovarajuće preporuke koje se primjenjuju s ciljem uklanjanja ili smanjenja potencijalnog negativnog učinka na najmanju moguću mjeru. Praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta provodit će se s ciljem sprječavanja njegovog oštećenja. Stoga će prikupljanje podataka o stanju poljoprivrednog zemljišta na određenoj lokaciji pružiti potrebne informacije za donošenje odluka o mjerama koje se trebaju primijeniti prilikom korištenja poljoprivrednog zemljišta radi povoljnijeg utjecaja na vodne resurse ili racionalnijeg korištenja zaštitnih sredstava i gnojiva. U konačnici to će dovesti do boljeg učinka na okoliš, bioraznolikost i ekosustav tla. Razvoj informacijskih sustava i aplikacija u okviru investicije u pametnu poljoprivredu olakšat će poljoprivrednicima dostupnost agro-okolišnih podataka. Oni su između ostaloga bitni za donošenje poslovnih odluka o najprikladnijim proizvodnim tehnikama i sortama u kontekstu prilagodbe klimatskih promjena. Također, unaprijedit će se razmjena informacija o naprednim tehnologijama, koje omogućuju ciljano korištenje vode, zaštitnih i drugih sredstava, a time se unapređuje korištenje prirodnih resursa u poljoprivredi.

Neophodno je pristupiti detaljnoj analizi ranjivih područja, koje će osim rezultata analiza opterećenja uzeti u obzir i prirodne značajke i kapacitete tla i voda da podrže pripadajuće opterećenje. Hrvatske vode su nedavno pokrenule projekt koji obuhvaća izradu studije »Preispitivanje područja podložna eutrofikaciji i područja ranjiva na nitrate« te uspostavu i opremanje mreže praćenja utjecaja poljoprivrede na stanje voda. Za provedbu mjera Nitratne direktive u poljoprivredi donesen je II. Akcijski program zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla. Cilj II. Akcijskog programa je zaštita voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla radi postizanja dobrog stanja vodnih tijela, površinskih i podzemnih voda i sprečavanja pogoršanja već dostignutog stanja vodnih tijela, u pogledu onečišćenja nitratima poljoprivrednog podrijetla. Propisane mjere iz II. Akcijskog programa su obvezne u primjeni na ranjivim područjima, dok se na ostalim područjima smatraju preporukom. II. Akcijskim programom propisan je niz mjera za poljoprivredna gospodarstva s poljoprivrednim površinama i/ili objektima unutar ranjivih područja, vezano za uvjete i način primjene gnojiva, opća načela korištenja gnojiva, kao i mjere skladištenja, veličina spremnika i načini zbrinjavanja stajskog gnoja u slučaju nedovoljnih poljoprivrednih površina za njegovo odlaganje, a sve u cilju postizanja osnovnih ciljeva zaštite zraka, tla i voda, kroz reguliranje upotreba gnojiva. Ispunjenje mjera propisanih II. Akcijskim programom, moguće je financirati putem Programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020., a isto je planirano financirati u okviru Programa ruralnog razvoja i u narednom financijskom razdoblju.

Investicijski troškovi za program trajnog praćenja stanja (monitoring) poljoprivrednog zemljišta procjenjuju se na 1.725.400 eura, a za pametnu poljoprivredu 6.636.140 eura.

Za navodnjavanje je predviđeno subvencioniranje troškova izgradnje javnih sustava navodnjavanja, dok se njihov pogon, održavanje i amortizacija naplaćuju korisnicima kroz cijenu vode

– Zaštita od poplava samostalno u cijelosti podnosi troškove okoliša koji su internalizirani kroz obvezne vodne naknade koje se naplaćuju stanovništvu i gospodarstvu

– Hidroenergetika samostalno u cijelosti podnosi troškove okoliša i kroz obvezne vodne naknade zadovoljavaju administrativne troškove

– Ribarstvo i akvakultura djelomično sudjeluju u troškovima okoliša (većim dijelom administrativne mjere, uključujući monitoring) a dio se među-subvencionira iz vodnih naknada drugih korisnika voda

– Rekreacija, transport i ostalo se među-subvencionira iz vodnih naknada drugih korisnika voda.

Inspekcija – Jedan od ciljeva Strateškog plana Državnog inspektorata za razdoblje 2019. – 2021. godina je očuvanje dobrog stanja voda i vodnog dobra. Provedbom inspekcijskih nadzora nad isporučiteljima vodnih usluga u obavljanju djelatnosti javne vodoopskrbe i javne odvodnje otpadnih voda, osobama ovlaštenim za obavljanje posebnih djelatnosti za potrebe upravljanja vodama, obveznicima vodopravnih dozvola za korištenje voda i ispuštanje otpadnih voda, korisnicima koncesija za gospodarsko korištenje voda, vodopravna inspekcija Inspektorata omogućava očuvanje i održavanje dobrog stanja voda i vodnog dobra, a čime se pridonosi očuvanju života i zdravlja ljudi u Republici Hrvatskoj. Osiguravanje namjenskog korištenja voda i očuvanja dobrog stanja voda, svakako se realizira provedbom inspekcijskih nadzora nad stanjem količine i kakvoće voda, inspekcijskim nadzorom nad izvorima onečišćenja, kontrolom nastalog onečišćenja, izricanjem zabrane ispuštanja onečišćujućih tvari u vode, kao i zabranom drugih radnji i ponašanja određenih subjekata koje mogu ograničiti namjensku uporabu voda i/ili izazvati onečišćenje voda i vodnoga okoliša. U planiranju inspekcijskih nadzora vodopravnih inspektora uzimaju se u obzir i saznanja o mogućim negativnim utjecajima na vode i vodni okoliš, bilo putem predstavki građana, drugih tijela državne uprave ili objava medija, a kako bi se kod iznenadnih onečišćenja voda naredila hitna provedbu interventnih mjera na sanaciji voda i vodnog okoliša. Vodopravna inspekcija sudjeluje i u provedbi koordiniranih nadzora zajedno s inspektorima nadležnim za nadzor zaštite ostalih sastavnica okoliša, kod operatera koji su sukladno Zakonu o zaštiti okoliša obveznici okolišne dozvole, odnosno objedinjenih uvjeta zaštite okoliša, a na temelju Sporazuma o suradnji inspekcijskih službi u području okoliša.

Zaključno – Program mjera za Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. i dalje karakterizira visoka troškovna opterećenost osnovnih mjera kao i troškovna opterećenost dodatnih i dopunskih mjera.

Analiza troškova i koristi će biti provedena nakon provedbe osnovnih mjera i procjene stanja voda uz planirane dopunske mjere za postizanje najmanje dobrog stanja voda ili prijedloge privremenih i/ili trajnih izuzeća od postizanja najmanje dobrog stanja voda.

Reforma podrazumijeva međusobno usklađeni proces donošenja zakonodavnog okvira i provedbe investicija objedinjenih u dva programa razvoja javne odvodnje i razvoja javne vodoopskrbe. S obzirom da je racionalno korištenje vodnih resursa i smanjenje onečišćenja voda uzrokovano ispuštanjem otpadnih voda radi postizanja dobrog stanja voda, osnovne planske mjere za dobro upravljanje vodama prema Planu upravljanja vodnim područjima, reforma u sektoru vodnih usluga usmjerena je prioritetno na omogućavanje provedbe tih mjera. Posredno, provedba reforme i pratećih programa proizvest će i ostale neizravne razvojne prednosti, poput povećanja kvalitete života stanovništva, privlačenja novih razvojnih investicija i stvaranja novih radnih mjesta, što će pozitivno utjecati i na demografsku sliku.

Odluka o izboru određene mjere neće ovisiti isključivo o rezultatima ekonomske analize (bez obzira koja je vrsta analize primijenjena). Međutim, donositelji odluka raspolagat će širim i raznolikim skupom informacija koji uključuju i ekonomske dimenzije vodnogospodarskih pitanja. Rezultate ekonomske analize nužno je povezati s rezultatima drugih analiza potrebnih za formuliranje planova upravljanja vodnim područjima. Nadalje, očekuje se da će i ishodi biti kvalitetniji ako su rezultati ekonomskih analiza uključeni u ranije faze vodnogospodarskog planiranja. Stoga je nužan sustavan i kontinuiran rad na formuliranju programa mjera, kao i praćenju učinaka tih mjera, a sve u cilju unapređivanja vodnogospodarske politike u Hrvatskoj, koja kao krajnji cilj ima postizanje dobrog stanja svih voda.

Financiranje provedbe Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. (uključivo i financiranje troškova smanjenja rizika od poplava) – S obzirom na institucionalni ustroj i način financiranja aktivnosti upravljanja vodama financiranje provedbe Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. se prikazuje na nacionalnoj razini. Naime, s obzirom na to da se kao glavni nacionalni izvor financiranja koriste izvorna sredstva Hrvatskih voda (vodne naknade), prema Zakonu o financiranju vodnoga gospodarstva, financiranje vodnoga gospodarstva zasniva se između ostalog i na sljedećim načelima: »...(i) sredstva za financiranje vodnoga gospodarstva osiguravaju se iz vodnih naknada ..., (ii) sredstva vodnih naknada mogu se koristiti samo za namjene određene Zakonom, (iii) sredstva vodnih naknada koriste se solidarno među svim korisnicima i prema prvenstvu u potrebama a području Republike Hrvatske, ... vodoopskrbnom području i uslužnom području...«, te se stoga i prihodi i ulaganja prate na razini Republike Hrvatske.

Procjena ulaganja u provedbu Programa mjera iz Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. se može podijeliti na ulaganja koja se realiziraju kroz višegodišnje programe izgradnje (za komunalne vodne građevine i građevine za smanjenje rizika od poplava) te na redovita godišnja ulaganja koji uključuju troškove administracije, ulaganje u obavljanje monitoringa, pripreme studijske i tehničke dokumentacije, ali i ulaganje u redovito održavanje građevina sustava obrane od poplava.

Prema Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine procijenjena ulaganja u usklađenje s odredbama Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda iznose:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Razdoblje | Procijenjeni iznos | | |
| 000 kn | 000 eura\* | 000 eura\*\* |
| Javna vodoopskrba | 2021. – 2030. | 25.639.135 | 3.373.570 | 3.402.898 |
| Javna odvodnja i pročišćavanje otpadnih voda | 2021. – 2030. | 27.139.022 | 3.570.924 | 3.601.967 |
| Posebni projekti | 2021. – 2030. | 40.000.000 | 5.263 | 5.309 |
| Ukupno potrebna ulaganja |  | 52.818.157 | 6.949.757 | 7.010.174 |
| \* Prema tečaju 7,6 kn za 1 euro korištenom u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine | | | | |
| \*\* Prema konverzijskom tečaju 7,53450 kn za 1 euro | | | | |

Prema Višegodišnjem programu gradnje zaštitnih i regulacijskih građevina i građevina melioracijske odvodnje za razdoblje do 2030. godine u narednom razdoblju se očekuje ulaganje od oko 12,5 milijardi kuna (1,65 milijardi eura):

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Razdoblje | Procijenjeni iznos | |
| 000 kn | 000 EUR |
| Prioritet 1 | 2021. – 2023. | 4.273.721 | 567.220 |
| Prioritet 2 | nakon 2023 | 8.162.579 | 1.083.360 |
| ukupna investicijska vrijednost |  | 12.436.300 | 1.650.581 |

Prema Planu upravljanja vodama Hrvatskih voda i Izvješću o realizaciji Plana upravljanja vodama Hrvatskih voda, godišnja ulaganja u upravljanje vodama, bez ulaganja u razvoj vodno komunalne infrastrukture i infrastrukture smanjenja rizika od poplava, iznose nešto više od jedne milijarde kuna (oko 150 milijuna eura) od čega oko 60 – 70 % čine ulaganja u održavanje sustava obrane od poplava. U procjeni ukupnih godišnjih ulaganja u obavljanje poslova upravljanja vodama, pripreme studijske i tehničke dokumentacije i monitoringa nemoguće je točno razdijeliti ulaganja koja se odnose na upravljanje rizicima od poplava od ulaganja u upravljanje stanjem voda. Grubo se može procijeniti da je omjer ulaganja 50 % : 50 %.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opis / vrsta ulaganja | | Iznos ulaganja u 000 kn | | | Iznos ulaganja u 000 eura | | |
| 2018. | 2019. | 2020. | 2018. | 2019. | 2020. |
| Troškovi obavljanja poslova upravljanja vodama\* | | 278.117 | 283.102 | 308.443 | 36.913 | 37.574 | 40.937 |
| Studijska i tehnička dokumentacija\* | | 31.461 | 27.509 | 25.922 | 4.176 | 3.651 | 3.440 |
| Monitoring | ugovori s laboratorijima | 33.326 | 31.420 | 34.453 | 4.423 | 4.170 | 4.573 |
| materijalni troškovi Glavnog vodnogospodarskog laboratorija | 8.154 | 6.860 | 6.615 | 1.082 | 910 | 878 |
| oprema Glavnog vodnogospodarskog laboratorija | 591 | 508 | 546 | 78 | 67 | 72 |
| Ukupno | 42.071 | 38.788 | 41.614 | 5.584 | 5.148 | 5.523 |
| Održavanje vodotoka i melioracijske mreže | | 792.172 | 717.192 | 699.781 | 105.139 | 95.188 | 92.877 |
| UKUPNO: | | 1.143.822 | 1.066.590 | 1.075.760 | 151.811 | 141.561 | 142.778 |
| \* U nedostatku informacija o ulaganjima drugih tijela državne, lokalne i regionalne vlasti u upravljanju vodama iznosi iz Plana upravljanja vodama uvećani za 10 % | | | | | | | |

Ukupno očekivana ulaganja u upravljanje vodama u razdoblju provedbe Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. godine iznose:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opis / vrsta ulaganja | | Iznos troška u 000 eura | | | UKUPNO |
| projekcija  godišnjih ulaganja | upravljanje  stanjem voda | upravljanje  rizicima od poplava | upravljanje vodama |
| Troškovi obavljanja poslova upravljanja vodama\* | | 43.000 | 21.500 | 21.500 | 43.000 |
| Studijska i tehnička dokumentacija\* | | 3.500 | 1.750 | 1.750 | 3.500 |
| Monitoring | ugovori s laboratorijima i DHMZ | 5.000 | 2.500 | 2.500 | 5.000 |
| materijalni troškovi Glavnog vodnogospodarskog laboratorija | 1.000 | 1.000 |  | 1.000 |
| oprema Glavnog vodnogospodarskog laboratorija | 100 | 100 |  | 100 |
| Ukupno | 6.100 | 3.600 | 2.500 | 6.100 |
| Održavanje vodotoka i melioracijske mreže | | 100.000 |  | 100.000 | 100.000 |
| UKUPNO godišnji troškovi | | 152.600 | 26.850 | 125.750 | 152.000 |
| Investicijska ulaganja godišnje | |  | 701.017 | 165.058 | 866.075 |
| UKUPNO godišnje | |  | 727.867 | 290.808 | 1.018.675 |
| Ukupno u razdoblju provedbe plana upravljanja vodnim područjima (6 godina) | |  | 4.367.204 | 1.744.848 | 6.112.053 |

Pri tome treba naglasiti da se ne raspolaže podacima o ulaganjima korisnika / onečišćivača voda (industrija, poljoprivreda, i drugi) u poboljšanje stanja voda i smanjenje rizika od poplava.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/155779.jpg)

Sl. B.93 Procjena ulaganja u upravljanje vodama (godišnje)

5. SAŽETAK PROGRAMA MJERA

Program mjera sadrži niz mjera usmjerenih na rješavanje / smanjenje određenih opterećenja zbog kojih okolišni ciljevi nisu postignuti. Pri tome, treba napomenuti da je uglavnom riječ o kumulativnim opterećenjima više onečišćivača i više korisnika voda te je integrirani pristup neophodan kako bi se smanjili negativni sinergijski učinci.

Načelno, ljudske djelatnosti u pravilu opterećuju okoliš i ostavljaju posljedice na kakvoći pojedinih sastavnica okoliša. Na području voda to se opaža u manje ili više značajnom pogoršanju pojedinih elemenata kakvoće voda, a moguće i trajnom negativnom utjecaju na vode. Utjecajem se smatra kumulativna posljedica opterećenja u vodnom okolišu koju nije uvijek lako kvantitativno protumačiti, jer ne postoji jednostavna metoda za iskazivanje kompleksnih utjecaja kao što je nestanak vrsta, fragmentacija staništa i slične dugotrajne promjene u vodnom okolišu.

Utjecaj se smatra značajnim kod vodnih tijela kod kojih je kakvoća vode po bilo kojem elementu kakvoće snižena ispod propisanih standarda, odnosno kod kojih je ostvarenje ciljeva u zaštiti voda dovedeno u pitanje. To su vodna tijela za koja treba planirati i provesti odgovarajuće mjere kako bi se zaustavili negativni procesi i vodna tijela po mogućnosti dovela u dobro stanje. To podrazumijeva utvrđivanje značajnih opterećenja, koja dovode u pitanje ostvarivanje dobrog stanja voda i koja će biti glavni predmet budućih mjera.

Vodna tijela za koja je utvrđeno nezadovoljavajuće stanje, odnosno rizik da neće postići zadane ciljeve okoliša bez poduzimanja odgovarajućih mjera, razmatraju se u širem kontekstu prilika i procesa na gravitirajućem slivu, a ne samo u odnosu na neposredna opterećenja i moguće mjere na razini pojedinog vodnog tijela. Pogodan okvir za opisivanje i tumačenje odnosa koji postoje između širega okruženja i pojedinih elemenata kakvoće voda je DPSIR (Drivers – Pressures – State – Impacts – Responses), konceptualni model koji se uobičajeno koristi za analizu problema u okolišu[93](DPSIR modelom se uspostavlja uzročno-posljedična veza između ljudskih djelatnosti na slivnom području (glavnih pokretačkih mehanizama) i opterećenja koja one generiraju te utjecaja na vode i upravljačkih odgovora (mjera) čija prvenstvena svrha je smanjenje značajnih opterećenja u mjeri koja je potrebna da bi se otklonili negativni utjecaji na kakvoću voda. U svakom pojedinom slučaju će opterećenje ovisiti o intenzitetu djelatnosti i o tehnologiji koja se koristi i na njega se može djelovati mjerama kojima se mijenja intenzitet djelatnosti ili tehnologija, birajući pritom mjere koje dovode do cilja na troškovno najučinkovitiji način.).

Uspostavljanje odnosa među komponentama konceptualnog DPSIR modela vodnog sustava presudno je za:

– pripremu kvalitetnog i provedivog programa mjera za ona vodna tijela na kojima još nije postignuto dobro stanje voda, odnosno za koja je utvrđen rizik da dobro stanje voda nije bilo moguće postići do kraja 2015. godine[94](Pogledati definiciju rizika u poglavlju C.3.3.), te

– opravdanje izuzeća u ciljevima okoliša za ona vodna tijela na kojima se ti ciljevi ne planiraju postići u propisanom opsegu ili u propisanim rokovima.

Programom predviđene mjere su u određenoj mjeri sistematizirane kao:

– osnovne i[95](dodatne mjere su mjere koje se uz osnovne mjere provode na zaštićenim područjima / područjima posebne zaštite voda.) dodatne mjere propisane u Dijelu A, Dodatka VI, Okvirne direktive o vodama,

a u slučaju kada provedbom osnovnih i dodatnih mjera nije moguće postići okolišne ciljeve propisuju se i

– dopunske mjere propisane u Dijelu B, Dodatka VI, Okvirne direktive o vodama.

Pri tome treba naglasiti da je, za razliku od popisa mjera u Dijelu A koji je striktno propisan, popis mjera u Dijelu B samo indikativan odnosno da države članice mogu odabrati i dopuniti listu mjera sukladno svojim potrebama.

Osim navedene podjele, predviđene mjere su, zbog lakšeg snalaženja u dokumentu, shematizirane i na sljedeći način[96](COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT, FITNESS CHECK Water Framework Directive, Groundwater Directive, Environmental Quality Standards Directive and Floods Directive, {SEC(2019) 438 final} - {SWD(2019) 440 final} prilagođeno za potrebe Republike Hrvatske.):

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/155917.jpg)

Naglašava se da su u programu mjera, uz obveznike provedbe mjera (korisnici voda / onečišćivači voda), navedene i institucije koje su ključni dionici u provedbi kao primjerice uloga županija u donošenju zona sanitarne zaštite ili Ministarstva prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine kao bitnog korektiva u smislu prostornog planiranja i realizacije zahvata sukladno prostornim planovima i koji se kao takvi mogu smatrati sudionicima u provedbi.

5.1. Ključna pitanja upravljanja vodama

Kao polazište za određivanje Programa mjera korišten je dokument Privremeni pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019. i mišljenja i komentari prikupljeni u postupku Konzultiranja i informiranja javnosti i zainteresirane javnosti o dokumentu Privremeni pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019. Postupak je proveden tijekom 2020. godine i gotovo svi komentari i primjedbe su prihvaćeni i ugrađeni u Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/156009.jpg)

Monitoring: Prema zaključcima dokumenta Privremeni pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019. monitoring:

– kopnenih površinskih voda tekućica (rijeke) značajno je proširen, posebno u mjerenju bioloških elemenata kakvoće, a od 2017. godine provodi se i monitoring hidromorfoloških elemenata kakvoće

– kopnenih površinskih voda stajaćica (jezera) je obavljen u ograničenom opsegu, dok je za akumulacije uspostavljen sustav ocjenjivanja ekološkog potencijala čime su se stekli uvjeti za određivanje znatno promijenjenih vodnih tijela

– prijelaznih i priobalnih voda je proširen na ispitivanje prioritetnih tvari u bioti i sedimentu, a povećan je i broj vodnih tijela na kojima se ispituju biološki elementi modula opće degradacije (makrofita – morske cvjetnice, makrofita – makroalge i bentički beskralježnjaci

– podzemnih voda ukazuje na relativno nisku pouzdanost rezultata monitoringa, te

– mineralnih i geotermalnih voda nije obavljen odnosno tek treba biti uspostavljen.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/156016.jpg)

Stanje voda: Prema rezultatima monitoringa voda zaključuje se sljedeće:

– Površinske vode: Očekuje se umjereno pogoršanje svih elemenata kakvoće na osnovi kojih se određuje ekološko stanje svih kategorija površinskih voda (tekućice – rijeke, stajaćice – jezera, stajaćice – akumulacije, prijelazne i priobalne vode). Najnepovoljniji rezultati su vezani uz biološke i hidromorfološke elemente kakvoće ekološkog stanja voda uz napomenu da je došlo do značajne promjene u ocjeni hidromorfoloških elemenata kakvoće s obzirom na korišteni sustav ocjenjivanja. Također, nakon završenog postupka interkalibracije za većinu ekoloških tipova i posljedičnog usklađenja sustava ocjenjivanja bioloških elemenata kakvoće ekološkog stanja s ostalim državama Europske unije, usporedba s prethodnim ocjenama stanja voda / vodnih tijela neće nužno ukazivati na moguće povećano opterećenje voda. Opaža se i pogoršanje kemijskog stanja površinskih voda zbog prekoračenja vrijednosti uglavnom fluorantena i žive, uz napomenu da na mjernim postajama postoji značajna razlika u ocjeni rizika kemijskog stanja za medij voda i biota jer su standardi kakvoće vodenog okoliša za prioritetne tvari živu i polibromirane difeniletere u biori značajno niži (stroži) u odnosu na medij voda

– Podzemne vode: Stanje podzemnih voda je u skladu s ciljevima zaštite (vodnog) okoliša na većini grupiranih vodnih tijela.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/156033.jpg)

Opterećenje voda: U dokumentu Privremeni pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019. opterećenje voda sistematizirano je prema pokretaču (porijeklu) i vrsti opterećenja te načinu na koje se opterećenje prenosi.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/156084.jpg)

Osnovni instrumenti upravljanja vodama su vodopravni akti koji se izdaju radi radi postizanja utvrđenih ciljeva iz:

• članka 5. stavka 2. Zakona o vodama: osiguranje potrebnih količina vode odgovarajuće kakvoće za različite gospodarske i osobne potrebe i

• članka 46. Zakona o vodama: ispunjavanje ciljeva zaštite voda.

Usklađenje s ciljevima odnosno promjena uvjeta obavljanja aktivnosti na vodama omogućena je u slučajevima kada se pitanje obavljanja aktivnosti uređuje:

• okolišnim dozvolama

• vodopravnim dozvolama

• koncesijskim uvjetima.

Revizija i usklađenje vodopravnih akata s Planom upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Akcijski plan – I. faza objavljen u kolovozu 2019. godine sadrži popis, dinamiku i način provedbe prvenstveno onih aktivnosti na reviziji i usklađenju vodopravnih akata koje provode Hrvatske vode. Akcijski plan je objavljen na mrežnoj stranici Hrvatskih voda na poveznici:

https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20HV%20-%200004.pdf

Usklađenje vodopravnih akata s Planom upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. obuhvaća sve upravljačke procese upravljanja vodama koji su definirani Zakonom o vodama, od uređivanja pitanja vezanih za izdavanje uvjeta za obavljanje novih aktivnosti na vodama pa do potrebe uređenja pitanja povrata troškova okoliša i resursa (ERC troškova) i nadzora nad provedbom propisanih uvjeta (inspekcija).

Prema podacima Informacijskog sustava voda, u 2018. i 2019. godini je na snazi 410 koncesija i 3.291 vodopravna dozvola za različita korištenja voda te 46 ugovora za akvakulturu. Općenito, u odnosu na Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. broj izdanih vodopravnih akata je višestruko povećan.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/156096.jpg)

Temeljni dokument kojim se uređuju uvjeti provedbe zahvata u prostoru za građevine državnog značaja je Državni plan prostornog razvoja. Sukladno Uredbi o određivanju građevina, drugih zahvata u prostoru i površina državnog i područnog (regionalnog) značaja (»Narodne novine«, br. 37/14., 154/14., 30/21., 75/22. i 61/23.) dio vodnih građevina je određen kao građevine od državnog značaja:

– regulacijske i zaštitne građevine na vodama I. reda

– brane s akumulacijom ili retencijskim prostorom s pripadajućim građevinama koje zadovoljavaju kriterije velikih brana, te

– vodne građevine za:

– melioracijsku odvodnju površine 10.000 ha i više

– vodoopskrbu kapaciteta zahvata 500 l/s i više

– navodnjavanje i drugo zahvaćanje voda kapaciteta 500 l/s i više

– zaštitu voda kapaciteta 100.000 ekvivalentnih stanovnika i više.

Do donošenja Državnog plana prostornog razvoja, kriteriji za realizaciju građevina i zahvata od državnog značaja su određeni prostornim planovima regionalne i lokalne razine, osim u slučaju kada se na iste prostornim planovima županije propisuje neposredna primjena.

S obzirom na to da je prostorno-planska usklađenost preduvjet realizacije zahvata u prostoru, u svrhu učinkovite provedbe Programa mjera iz Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. potrebno je o ovome voditi računa odnosno pravovremeno osigurati prostorno-plansku utemeljenost građevina i zahvata predviđenih Programom mjera.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/156144.jpg)

5.2. Osnovne mjere

5.2.1. Mjere povrata troškova vodnih usluga i poticanje učinkovitog korištenja voda (Poglavlje 4.2.)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/156163.jpg)

Mjere povrata troškova vodnih usluga i poticanja učinkovitog korištenja voda uređuju se:

– Zakonom o vodama

– Zakonom o financiranju vodnoga gospodarstva (»Narodne novine«, br. 153/09., 90/11., 56/13., 120/16., 127/17. i 66/19.) i

– Zakonom o vodnim uslugama.

Donošenjem ovog paketa zakona sredinom 2019. godine stvoren je pravni okvir za sustavnu i učinkovitu provedbu mjera povrata troškova vodnih usluga i poticanja učinkovitog korištenja voda.

Sukladno ocjeni o učinku provedenih mjera, u prethodnom programskom razdoblju, generalno se može zaključiti da predviđene Mjere povrata troškova vodnih usluga i poticanje učinkovitog korištenja voda odražavaju kontinuitet i postupno usklađenje politike upravljanja vodama s načelima povrata troškova vodnih usluga, povrata troškova resursa i troškova okoliša, te primjene principa korisnik/onečišćivač plaća. S obzirom na to da je okvir za provedbu reforme stupio na snagu donošenjem Zakona o vodnim uslugama, predstoje aktivnosti na daljnjem regulatornom uređenju područja vodnokomunalnog sektora donošenjem niza propisa.

Dio mjera predviđenih u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. nije proveden do kraja te se predviđa nastavak rada na tim aktivnostima (ugradnja vodomjera na vodozahvatu, smanjenje gubitaka, uvođenje obveze redovitog prikupljanja tehničkih i financijskih pokazatelja poslovanja isporučitelja vodnih usluga (benchmarking).

Drugu grupu Mjera za povrat troškova vodnih usluga i poticanje učinkovitog korištenja voda čine aktivnosti koje imaju za cilj usklađenje financijskih instrumenata upravljanja vodama s ciljevima zaštite voda na principima povrata troškova vodnog okoliša i vodnog resursa. Uglavnom je riječ o pravno-regulatornom okviru koji je potrebno doraditi kako bi na adekvatan način podržao ispunjenje ciljeva zaštite voda u skladu s načelom onečišćivač odnosno korisnik plaća. Napominje se da mjera koja se odnosila na usklađenje financijskih instrumenata upravljanja vodama s ciljevima zaštite voda na principima povrata troškova vodnog okoliša i vodnog resursa nije provedena (Zakon o vodama i Zakon o izmjenama i dopunama zakona o financiranju vodnoga gospodarstva koji su stupili na snagu 18. srpnja 2019. nisu predložene dopune kojim bi se primijenila ova mjera). Važno je naglasiti da je u ovom slučaju riječ samo o prilagodbi već postojećeg financijskog mehanizma što omogućava, s ekonomsko-socijalnog stajališta prihvatljiviju postupnu provedbu mjere.

U mjere povrata troškova vodnih usluga i poticanje učinkovitog korištenja voda su uključene i mjere koje doprinose bržoj i efikasnijoj reformi vodnokomunalnog sektora (Poglavlje 4.2). Uspješna provedba reforme je ključni preduvjet uspješnog usklađenja sa zahtjevima vodnokomunalnih direktiva (Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda). Naime, evidentne su velike razlike u uspješnosti poslovanja isporučitelja vodnih usluga što je posljedica između ostalog i usitnjenosti i neuređenosti vodnokomunalnoga sektora. Strateški cilj upravljanja vodama u smislu obavljanja vodnokomunalnih usluga je tehničko i organizacijsko okrupnjavanje i specijalizacija javnih isporučitelja vodno komunalnih usluga, radi unaprjeđenja njihove ekonomske i okolišne učinkovitosti i održivosti. Planiranom reformom treba osigurati upravljanje vodnokomunalnim sustavima prema načelima:

– tehničkog i tehnološkog jedinstva građevina javne vodoopskrbe od izvorišta do krajnjega korisnika (u okviru jednog vodoopskrbnog područja)

– tehničkog i tehnološkog jedinstva građevina javne odvodnje od mjesta ispuštanja do prirodnoga prijamnika (u okviru jedne aglomeracije)

– isporuke vode od najmanje dva milijuna kubnih metara godišnje s mogućim odstupanjem od -10 %.

Kako ranija Uredba o uslužnim područjima (»Narodne novine«, broj 67/14.) u praksi nije provedena, donesena je nova Uredba o uslužnim područjima (»Narodne novine«, broj 147/21.) kojom se određuje teritorijalni okvir za institucionalno reformiranje vodnokomunalnog sektora.

Uspostavljeni sustav mjera na zadovoljavajući način uređuje povrat troškova poslovanja javnih isporučitelja vodnih usluga. Razvojni troškovi se najvećim dijelom pokrivaju solidarnim sredstvima Hrvatskih voda te raznim oblicima potpora iz lokalnih, područnih i državnoga proračuna Republike Hrvatske i dostupnih fondova Europske unije. No, okolišna uloga vodnih naknada se postupno unapređuje, kroz izmjene i dopune u obuhvatu obveznika te visini i načinu obračuna naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere\* | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 99 | 3.OSN.01.01 | Z | Donošenje propisa kojim se uređuju potrebni uvjeti za uspješan nastavak reforme komunalnog sektora | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | RH | stanovništvo |
| 9 | 3.OSN.01.02 | A | Nastavak aktivnosti na uvođenju obveze izvještavanja o tehničkim i financijskim pokazateljima poslovanja isporučitelja vodnih usluga (benchmarking) radi mjerenja učinkovitost njihovog poslovanja.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za vode | RH | stanovništvo |
| 99 | 3.OSN.01.03 | Z | Regulirati/urediti sljedeće uvjete:  – Isporučitelji za obavljanje djelatnosti vodnih usluga (stjecanje i zadržavanje licence) moraju ispunjavati posebne uvjete koji osobito uključuju sposobnost upravljanja gubicima vode u komunalnim vodnim građevinama, sposobnost upravljanja uređajem za pročišćavanje otpadnih voda i uređajem za kondicioniranje vode u svrhu ljudske potrošnje, sposobnost reakcije u slučajevima nužde (prekida i nestašice vode, onečišćenje vode i drugo), postizanje određenih pokazatelja učinkovitosti poslovanja te imati obvezu trajnog stručnog osposobljavanja zaposlenika  – Mjerila i pokazatelji učinkovitosti poslovanja uredit će se Uredbom  – Praćenje ispunjavanja općih i posebnih uvjeta za obavljanje djelatnosti vodnih usluga (ministarstvo nadležno za vode u suglasju s Vijećem za vodne usluge), podnošenje izvještaja Vladi Republike Hrvatske, uz objavu na svojim internetskim stranicama.  (Nastavak provedbe mjere 6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | RH | stanovništvo |
| 9 | 3.OSN.01.04 | T | Donošenje općih i tehničkih uvjeta isporuke vodnih usluga, naročito način mjerenja isporuke vodnih usluga, način odvodnje otpadnih voda s određene aglomeracije, uključivo iz naseljenih mjesta i izvan njih, uvjete ispuštanja otpadnih voda u sustav javne odvodnje, uvjete ispuštanja otpadnih voda u sabirne jame i male uređaje za pročišćavanje otpadnih voda, granične vrijednosti emisija otpadnih voda koje nisu industrijske a ispuštaju se u sustav javne odvodnje u sabirne jame i male uređaje za pročišćavanje otpadnih voda, posebne uvjete građenja i održavanja sabirnih jama i malih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda sukladno tehničkim zahtjevima iz provedbenog propisa Zakona o vodama, uvjete pražnjenja otpadnih voda iz sabirnih jama i malih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, plan pražnjenja i nadzora otpadnih voda iz sabirnih jama i malih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, plan ugradnje pojedinačnih vodomjera u već izgrađene građevine, uvjete za ograničenje ili obustavu isporuke vodnih usluga, postupanja u slučaju neovlaštenog korištenja vodnih usluga, određivanje isporuke vode putem autocisterni javnom vodoopskrbom.  (Nastavak provedbe mjere 7 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | JIVU | RH | stanovništvo |
| 9 | 3.OSN.01.05 | A | Primjena propisanih kriterija za određivanje najniže osnovne cijene vodnih usluga kako bi se osigurao povrat troškova poslovanja isporučitelja te povrat eksternih troškova vodnog okoliša i resursa.  (Nastavak provedbe mjere 8 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | JLS, JIVU | RH | stanovništvo |
| 9 | 3.OSN.01.06 | A  M  ID | Uvođenje mehanizama unaprjeđenja poslovanja s ciljem postizanja najmanje prosječnih vrijednosti iz prethodnog usporednog razdoblja (benchmarking).  (Nastavak provedbe mjere 9 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | JIVU | RH | stanovništvo |
| 8 | 3.OSN.01.07 | T  PP | Razrada programa uvođenja individualnih vodomjera.  (Nastavak provedbe mjere 10 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | JIVU | RH | stanovništvo |
| 8 | 3.OSN.01.08 | RI | Implementacija programa uvođenja individualnih vodomjera.  (Nastavak provedbe mjere 11 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | dugoročno, postupno | JIVU | RH | stanovništvo |
| 9 | 3.OSN.01.09 | T  ID | Uspostavljanje sustava za provođenje ekonomske analize u svrhu razvoja vodne politike što zahtjeva od strane isporučitelja vodnih usluga iskazivanje:  – troškova/prihoda po kategorijama korisnika (gospodarstvo/stanovnici)  – troškova/prihoda po vrstama usluga (vodoopskrba/odvodnja/pročišćavanje)  – troškova pročišćavanja voda s razradom troškova prema vrsti onečišćenja koje se uklanja (radi povezivanja s troškovima povezanim s različitim korisnicima voda)  – troškova pročišćavanja voda, s razradom troškova prema vrsti onečišćenja koje se uklanja, primjerice onečišćenja koje nemaju porijeklo u komunalnim otpadnim vodama, a dospijevaju u sustav direktno ili procjeđivanjem s gradskih površina ili kroz oborinsku kanalizaciju (radi povezivanja s troškovima povezanim s različitim korisnicima voda).  (Nastavak provedbe mjere 12 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | JIVU | RH | stanovništvo |
| 9 | 3.OSN.01.10 | ID | Objava općih i tehničkih uvjeta isporuke vodnih usluga na Internet stranicama isporučitelja vodnih usluga te dostupnost javnosti putem tih stranica za cjelokupno vrijeme njihova važenja.  (Nastavak provedbe mjere 13 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | JIVU | RH | stanovništvo |
| 9 | 3.OSN.01.11 | A | Završetak postupka usklađenja djelatnosti isporučitelja vodnih usluga s odredbama Zakona o vodnim uslugama.  (Nastavak provedbe mjere 14 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | JIVU | RH | stanovništvo |
| 8 | 3.OSN.01.12 | V  A | Donošenje posebnih uvjete za obavljanje vodnih usluga, odnosno uspostavom mjerila i pokazatelja učinkovitosti s ciljem smanjenja gubitaka.  (Nastavak provedbe mjere 17 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | JIVU | RH | stanovništvo |
| 99 | 3.OSN.01.13 | Z | Usklađenje interpretacije vodnih naknada kao naknada za pokrivanje troškova resursa i troškova vodnog okoliša i uređenje pitanja revizije visine vodnih naknada sa šestgodišnjim planskim ciklusima.  (Nastavak provedbe mjere 4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za vode | RH | sve |
| 11 | 3.OSN.01.14 | A | Nastaviti s naplatom naknade za zaštitu voda za proizvodnju i uvoz mineralnih gnojiva i njihovo stavljanje na tržište na području Republike Hrvatske – u primjeni od 1. siječnja 2011.  (Nastavak provedbe mjere 15 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | RH | poljoprivreda |
| 11 | 3.OSN.01.15 | A | Uvesti naplatu naknade za zaštitu voda za proizvodnju i uvoz sredstava za zaštitu bilja i njihovo stavljanje na tržište na području Republike Hrvatske.  (Nastavak provedbe mjere 16 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | RH | poljoprivreda |
| 14 | 3.OSN.01.16 | T | Izrada dokumenta Prijedlog usklađenja visine vodnih naknada s ciljevima zaštite vodnog okoliša i programom mjera Plana upravljanja vodnim područjima.  (Nastavak provedbe mjere 18 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | RH | sve |
| 14 | 3.OSN.01.17 | M  ID | Unaprjeđenje sustava za provođenje ekonomske analize u svrhu razvoja vodne politike, osnova za analizu i projekcije »tarifa« korisnika za različite odluke Vlade vezane za vodnu politiku.  (Nastavak provedbe mjere 19 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | RH | sve |
| 99 | 3.OSN.01.18 | Z | Integrirati načela kružnog gospodarstva u gospodarenje vodama (mjera MCC-11 iz Strategije niskougljičnog razvoja) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode | RH | sve |
| 14 | 3.OSN.01.19 | ID  E | Osigurati potpunu transparentnost u trošenju vodnih naknada (provedeno)  Razviti model poticanja javnosti (korisnika vodnih usluga) na učinkovito korištenje vode i prihvaćanje ekonomske cijene vode.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | RH | sve |
| 11 | 3.OSN.01.20 | Z | Propisima osigurati korištenje (dijela) naknada za proizvodnju i uvoz mineralnih gnojiva i sredstava za zaštitu bilja te njihovo stavljanje na tržište na području Republike Hrvatske za potrebe projekata koji imaju primarnu svrhu poboljšanja stanja vodenih i uz vode vezanih ekosustava (primjerice edukacijom javnosti, kroz sufinanciranje projekata vezanih uz smanjenje onečišćenja vodenih ekosustava toksičnim tvarima i slično).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | RH | poljoprivreda |
| 14 | 3.OSN.01.21 | A  PP | U planiranju jasno odrediti:  1. na koji način i u kojem omjeru se planiraju koristiti sredstva iz vodnih naknada za ostvarenje ciljeva zaštite vodnog okoliša,  2. pokazatelje na temelju kojih će se pratiti učinkovitost trošenja sredstava iz vodnih naknada,  3. odgovorne institucije/osobe za provedbu i praćenje trošenja sredstava iz vodnih naknada, te  ove podatke učiniti javno dostupnim s ciljem poticanja javnosti na učinkovito korištenje vode i prihvaćanje ekonomske cijene vode.  (Mjera iz SPUO2, nastavak provedbe mjere S3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | RH | sve |
| • Mjera 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena donošenjem Zakona o vodnim uslugama (stupio na snagu 18. srpnja 2019. godine)  • Mjera 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena njena primjena se predviđa mjerom 3.OSN.01.05 Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.  • Mjera 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. se provodi | | | | |
| Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. | | | | |

5.2.2. Mjere zaštite i osiguranja vode namijenjene za ljudsku potrošnju

Prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodanim područjima 2016. – 2021. i Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019., a uzimajući u obzir i rezultate analiza opterećenja i stanja voda predviđa se nastavak aktivnosti koje imaju za cilj:

– Usklađenje zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju, poboljšanje dostupnosti vodi namijenjene za ljudsku potrošnju i smanjenje utjecaja zahvaćanja voda na stanje voda prije svega smanjenjem stvarnih gubitaka u distribucijskim sustavima (mreži) te uspostavom naprednijeg sustava mjerenja i kontrole

– Uspostava zona sanitarne zaštite za sva vodocrpilišta javnih vodoopskrbnih sustava koji osiguravaju vodu namijenjene za ljudsku potrošnju za više od 50 ljudi, odnosno koji isporučuju više od 10 m3 vode na dan.

Zaštita vode namijenjena za ljudsku potrošnju temelji se na Zakonu o vodi za ljudsku potrošnju (»Narodne novine«, br. 56/13., 64/15., 104/17., 115/18. i 16/20.) i Zakonu o vodama.

Zakon o vodi za ljudsku potrošnju, uz primjenu Pravilnika o parametrima sukladnosti, metodama analize, monitoringu i planovima sigurnosti vode za ljudsku potrošnju te načinu vođenja registra pravnih osoba koje obavljaju djelatnost javne vodoopskrbe (»Narodne novine«, broj 125/17. i 39/20.), preuzima obveze europske Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju, a odgovarajućim podzakonskim aktom propisuju se granične vrijednosti pokazatelja zdravstvene ispravnosti i obveza praćenja zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju.

Zakonom o vodama propisano je i identificiranje voda namijenjenih za ljudsku potrošnju (članak 88.) i zaštita tih voda putem zona sanitarne zaštite (članak 90.). Obveza zaštite odnosi se na svako izvorište ili drugo ležište podzemne vode koje se koristi ili je rezervirano za javnu vodoopskrbu kao i svaki zahvat vode za iste potrebe iz rijeka, jezera, akumulacija i slično (zajednički naziv izvorište), a instrument za provedbu zaštite je Odluka o zaštiti izvorišta (članak 91.) i Pravilnik o uvjetima za utvrđivanje zona sanitarne zaštite izvorišta (»Narodne novine«, br. 66/11. i 47/13.). Utvrđene zone sanitarne zaštite unose se u prostorne planove i druge dokumente značajne za prostorno uređenje (prostorne planove područja na kojem se zone prostiru). Zone sanitarne zaštite označene su kao zaštićena područja – područja posebne zaštite voda i podaci o njima se vode u Registru zaštićenih područja.

Za prijenos Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) nadležno je Ministarstvo zdravstva. Prijenos manjeg dijela odredbi te direktive a koji se odnosi na pitanje procjene rizika sliva, poboljšanje pristupa vodi svim stanovnicima s naglaskom na marginalizirane skupine te rješavanje gubitaka je u nadležnosti ministarstva nadležnog za vode (Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja).

Nadležna tijela za provedbu Zakona o vodi za ljudsku potrošnju i provedbenih propisa donesenih na temelju toga Zakona su Ministarstvo zdravstva i Državni inspektorat, svaki u svom djelokrugu.

Državni inspektorat je nadležno tijelo za provedbu inspekcijskog nadzora, odnosno službenih kontrola temeljem toga Zakona i provedbenih propisa donesenih na temelju Zakona o vodi za ljudsku potrošnju.

Ministarstvo zdravstva je nadležno tijelo za vođenje politike u području vode namijenjene za ljudsku potrošnju te provedbu upravnih i stručnih poslova osiguranja zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju provedbom monitoringa i drugih službenih kontrola zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju prema odredbama Zakona o vodi za ljudsku potrošnju i provedbenih propisa donesenih na temelju tog Zakona.

Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja je tijelo nadležno za upravljanje vodama koje osigurava provođenje mjera zaštite voda izvorišta ili drugih ležišta podzemne vode koja se koriste ili su rezervirana za javnu vodoopskrbu (uspostavom zona sanitarne zaštite izvorišta), osigurava provedbu monitoringa na tijelima površinskih i podzemnih voda iz kojih se osigurava zahvaćanje više od 100 m3 vode dnevno.

Vodoopskrba (usluga vodoopskrbe) se obavlja kao javna djelatnost. Javnu vodoopskrbu obavljaju pravne osobe koje su registrirane za obavljanje djelatnosti javne vodoopskrbe, odnosno javni isporučitelji vodnih usluga koji su u 100 % – nom vlasništvu jedinica lokalne samouprave.

Osim iz sustava javne vodoopskrbe stanovništvo se opskrbljuje vodom putem lokalnih vodovoda koji nisu pod upravljanjem javnih isporučitelja vodnih usluga, te individualnim sustavima vodoopskrbe (osobito uključuje zdence, kućne vodove i slično). Lokalna vodoopskrba podrazumijeva vodoopskrbu iz lokalnih vodovoda o kojima skrbe grupe građana ili mjesne zajednice. Voda iz tih sustava s javno-zdravstvenog aspekta predstavlja najveći rizik, jer se voda potrošačima isporučuje bez ikakve obrade, a često i bez dezinfekcije.

Za zdravstvenu ispravnost vode namijenjene za ljudsku potrošnju odgovoran je isporučitelj usluge javne vodoopskrbe, sukladno članku 15. Zakona o vodi za ljudsku potrošnju, koji mora imati odobrenje za obavljanje usluge javne vodoopskrbe (članak 203. ranijeg Zakona o vodama, odnosno članak 16. Zakona o vodnim uslugama) i zadovoljavati uvjete propisane Pravilnikom o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti javne vodoopskrbe (»Narodne novine«, br. 28/11. i 16/14.) i Pravilnikom o sanitarno tehničkim i higijenskim te drugim uvjetima koje moraju ispunjavati vodoopskrbni objekti (»Narodne novine«, broj 44/14.).

Izvješće o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju u Republici Hrvatskoj za izvještajno razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2016. izrađeno je u veljači 2018. godine (u 2014. godini 131 zona, u 2015. godini 128, a u 2016. godini 129 zona). Izvješće o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju u Republici Hrvatskoj za izvještajna razdoblje od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2019. izrađeno je u veljači 2021. godine. Ovim izvješćem su obuhvaćene zone opskrbe koje opslužuju više od 5.000 stanovnika ili isporučuju više od 1.000 m3 na dan. U 2017. godini takvih je zona bilo 131, u 2018. godini 127, a u 2019. godini 126.

Sistematizirani podaci o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju za izvještajno razdoblje 1. siječanj 2014. – 31. prosinac 2016., te za razdoblje 1. siječnja 2017. – 31. prosinac 2019. dostavljeni su Europskoj komisiji i nalaze se u centralnom spremištu podataka Europske informacijske i promatračke mreža za okoliš (EIONET) i dostupni su na poveznici https://cdr.eionet.europa.eu/hr/eu/dwd/envwktj0w/.

Osim ovih izvješća koja se dostavljaju Europskoj komisiji, Hrvatski zavod za javno zdravstvo izrađuje izvješće o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju koje obuhvaća sve zone opskrbe, bez obzira da li je riječ o javnoj ili lokalnoj vodoopskrbi i bez obzira na količinu vode koju dnevno isporučuju. Izvješća su javno dostupna:

– pregled rezultata za 2014./2015. godinu je objavljen u Hrvatskom zdravstveno – statističkom ljetopisu za 2015. godinu: https://www.hzjz.hr/wp-content/uploads/2017/09/Ljetopis\_2015\_IX.pdf

– pregled rezultata za 2016. godinu je objavljen u Izvještaju o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju u Republici Hrvatskoj za 2016. godinu https://www.hzjz.hr/sluzba-zdravstvena-ekologija/izvjestaj-o-zdravstvenoj-ispravnosti-vode-za-ljudsku-potrosnju-u-republici-hrvatskoj-za-2016-godinu/

– pregled rezultata za 2017. godinu je objavljen u Izvještaju o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju u Republici Hrvatskoj za 2017. godinu: https://www.hzjz.hr/sluzba-zdravstvena-ekologija/izvjestaj-o-zdravstvenoj-ispravnosti-vode-za-ljudsku-potrosnju-u-republici-hrvatskoj-za-2017-godinu/

– pregled rezultata za 2018. godinu je objavljen u Izvještaju o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju u Republici Hrvatskoj za 2018. godinu: https://www.hzjz.hr/sluzba-zdravstvena-ekologija/izvjestaj-o-zdravstvenoj-ispravnosti-vode-za-ljudsku-potrosnju-u-republici-hrvatskoj-za-2018-godinu

– pregled rezultata za 2019. godinu je objavljen u Izvještaju o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju u Republici Hrvatskoj za 2019. godinu: https://www.hzjz.hr/sluzba-zdravstvena-ekologija/izvjestaj-o-zdravstvenoj-ispravnosti-vode-za-ljudsku-potrosnju-u-republici-hrvatskoj-za-2019-godinu/.

Pitanje usklađenja s odredbama Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju raspravljano je i u okvirima »Package Meeting on Cohesion Policy, Environmental lmplementation Review and Compliance«, održanog u Zagrebu, 7. – 8. studenog 2018. i »Package Meeting on Environmental lmplementation Review, Cohesion Policy and Compliance« održanog u Zagrebu, 5. – 6. studenog 2019.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/159997.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/160004.jpg)

Dodatne informacije o provedbi mjere 13: Usklađivanje sa standardima o zdravstvenoj ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju – Sustavi javne vodoopskrbe će se postupno dograđivati/unaprjeđivati, sukladno Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine.

Ukupna procijenjena ulaganja u razvoj infrastrukture javne vodoopskrbe iznose oko 24 milijarde kuna odnosno oko 3,2 milijarde eura. Riječ je o ulaganjima u 134 identificiranih projekata čijom realizacijom bi se postigli programom postavljeni ciljevi. Pri tome treba napomenuti da je u ukupne troškove financiranja razvoja javne vodoopskrbe potrebno uključiti i troškove realizacije sljedećih projekata:

– Vodovod Hrvatsko primorje – Južni ogranak d.o.o., Senj – Razvoj alternativnog sustava opskrbe regionalnog vodovoda za uslužno područje 28 (u daljnjem tekstu uslužno područje UP) u ukupnom iznosu od 199.084.200 eura, te

– dva projekta potpore razvoju javne vodoopskrbe koji se provode na nacionalnoj razini

– Interventna mjera ugradnje klorinatora na vodozahvatima u zonama opskrbe lokalnih vodovoda – Zone opskrbe lokalnih vodovoda procijenjene su kao zone vrlo visokog rizika na kojima nije moguće trajno i kontinuirano osigurati zdravstveno ispravnu vodu za ljudsku potrošnju. Međutim, za trajno rješavanje pitanja vodoopskrbe područja koja se opskrbljuju vodom iz lokalnih vodovoda potrebno je razraditi detaljnu tehničku dokumentaciju, koja bi se trebala uklopiti u proširene koncepte javne vodoopskrbe. Za takvu vrstu analiza potrebno je nešto više vremena, te se u tom smislu odredila interventna mjera kontrole mikrobioloških pokazatelja zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju koja obuhvaća nabavu i ugradnju klorinatora u svim zonama opskrbe lokalnih vodovoda. Procijenjena vrijednost takve investicije iznosi oko 663.600 eura za nabavu klorinatora (oko 3.000 eura po klorinatoru na 212 zona lokalnih vodovoda i dodatnih 663.600 eura za njihovu ugradnju)

– Projekt ugradnje, upravljanja i održavanja mjernih uređaja na vodozahvatima javne vodoopskrbe (procijenjeni iznos od 13.272.300 eura),

čime potrebna ukupna ulaganja dosežu iznos od 3,4 milijardi eura.

Daleko najveći broj aktivnosti se odnosi na razvoj vodoopskrbne mreže odnosno povećanje dostupnosti sustavima javne vodoopskrbe (A), riječ je o oko 65 % ukupno planiranih sredstava. Samo 5 % sredstava se planira uložiti u obnovu vodocrpilišta. S obzirom na navedeno može se zaključiti da se u većini slučajeva, u ovom trenutku, pitanje usklađenja lokalnih vodovoda sa zahtjevima Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju namjerava riješiti napuštanjem njihovih vodozahvata i prespajanjem na javne sustave vodoopskrbe.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/160018.jpg)

Sl. B.94 Pregled aktivnosti i troškova realizacije projekata ulaganja u vodoopskrbu (ukupno 3.189.878 tisuća eura) prema Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine

Tab. B.88 Pregled procijenjenih troškova razvoja sustava javne vodoopskrbe prema namjenama

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Ukupno | Stupanj priključenosti | | Broj projekata | Ukupni troškovi | Troškovi prema namjenama | | | |
| broj stanovnika 2018. godina | procijenjeni broj priključenih stanovnika | procijenjeni broj stanovnika s mogućnošću priključenja | A | B | O | D |
| broj | % | % | broj | 000 eura | | | | |
| Jadransko vodno područje | 1.347.591 | 93 % | 95 % | 53 | 1.508.777 | 1.036.126 | 136.947 | 306.191 | 29.512 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 2.728.655 | 84 % | 92 % | 76 | 1.606.461 | 1.022.308 | 30.087 | 462.407 | 91.659 |
| Zajednički projekti JVP i VPD |  |  |  | 7 | 74.641 | 35.176 | 586 | 36.214 | 2.665 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 711.080 | 86 % | 97 % | 15 | 131.600 | 44.284 | 8.957 | 73.020 | 5.339 |
| Područje podsliva rijeke Save | 2.017.575 | 83 % | 90 % | 51 | 1.070.932 | 648.891 | 12.987 | 336.374 | 72.679 |
| Zajednički projekti PSD i PSS |  |  |  | 10 | 403.929 | 329.133 | 8.143 | 53.013 | 13.641 |
| Republika Hrvatska | 4.076.246 | 87 % | 93 % | 136 | 3.189.878 | 2.093.609 | 167.621 | 804.812 | 123.836 |
| Napomena: brojevi u tablici se ne zbrajaju pošto se određeni broj projekata nalazi na području dva vodna područja / podsliva | | | | | | | | | |

Pri razvrstavanju projekata razvoja infrastrukture javne vodoopskrbe po prioritetnom redoslijedu korištena su tri kriterija koja direktno korespondiraju s ciljevima postizanja standarda obavljanja usluge javne vodoopskrbe odnosno opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju:

1. ocjena rizika zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju

2. smanjenje gubitaka

3. povećanje dostupnosti vodi za ljudsku potrošnju.

Sustav bodovanja uzima u obzir ocjenu o zdravstvenoj ispravnosti vode i broj stanovnika na koji se ta ocjena odnosi odnosno respektirajući i pripadajući broj stanovnika s mogućnošću priključenja. Cjelovite informacije o broju stanovnika i naseljima obuhvaćenim projektima, kao i detalji o zdravstvenoj ispravnosti vode za ljudsku potrošnju nalaze u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine. https://voda.hr/sites/default/files/2022-04/visegodisnji\_program\_gradnje\_komunalnih\_vodnih\_gradevina\_za\_razdoblje\_do\_2030.\_godine.pdf

Dodatne informacije o provedbi mjere 16: Provedba mjere 16 se odnosi na vodna tijela za koja je utvrđeno da ne zadovoljavaju okolišne ciljeve i to vezano uz kemijsko stanje tijela podzemnih voda. U ovom slučaju definirana su dvije vrste paketa mjera:

– Paket mjera A1 koji se odnosi na:

– sva vodna tijela podzemnih voda na kojima nisu postignuti okolišni ciljevi, a na kojima se nalaze vodozahvati vode za ljudsku potrošnju bez obzira na to da li je riječ o javnim ili lokalnim zonama opskrbe i

– zone opskrbe na kojima je utvrđen rizik s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju koji se nalaze na tom vodnom tijelu

i obuhvaća provođenje:

– mjera dovođenja u dobro stanje podzemnog vodnog tijela

– proširenog monitoringa po opsegu i učestalosti tijekom prve tri godine provedbe Plana upravljanja vodnim područjem 2022. – 2027.; nastavak provedbe ove mjere u drugoj polovini planskog ciklusa potrebno je preispitati u Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027

– istražni monitoring koji ima za cilj utvrđivanje moguće veze između opterećenja u priljevnom području i stanja vodnog tijela u točki monitoringa zahvaćanja vode za ljudsku potrošnju, te na osnovu provedenog istražnog monitoringa

– analiza rizika i prijedloga programa mjera smanjenja rizika za zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju.

Predviđeni rok za realizaciju ovog paketa je 2024. godina, a nadležna tijela za provedbu ovog paketa mjera su Hrvatske vode, Institut za vode u suradnji s javnim isporučiteljima vodnih usluga na čijem se području predviđa provođenje ovog paketa. A1 paket mjera provodi se samo na jednom tijelu podzemnih voda LEGRAD – SLATINA i to na priljevnom području zone opskrbe lokalnog vodovoda ZO LV OSIJEK VOJAKOVAČKI.

– Paket mjera A2 koji se odnosi na:

– sva vodna tijela podzemnih voda na kojima nisu postignuti okolišni ciljevi, a na kojima se nalaze vodozahvati vode za ljudsku potrošnju bez obzira na to da li je riječ o javnim ili lokalnim zonama opskrbe i

– zone opskrbe na kojima nije utvrđen rizik s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju koji se nalaze na tom vodnom tijelu

i obuhvaća provođenje:

– proširenog monitoringa po opsegu i učestalosti tijekom šest godina provedbe Plana upravljanja vodnim područjem 2022. – 2027.

– analiza rizika i prijedloga programa mjera smanjenja rizika za zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju u roku propisanom u skladu s Zakonom o vodi za ljudsku potrošnju.

Predviđeni rok za realizaciju ovog paketa je 2024. godina, a nadležna tijela za provedbu ovog paketa mjera su Hrvatske vode, Institut za vode u suradnji s javnim isporučiteljima vodnih usluga na čijem se području predviđa provođenje ovog paketa.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere\* | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 99 | 3.OSN.02.01 | Z | Prijenos Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) u nacionalno zakonodavstvo | 2023. | ministarstvo nadležno za zdravlje,  ministarstvo nadležno za vode | RH | stanovništvo  industrija |
| 13 | 3.OSN.02.02 | V | Priprema vodiča / metodologije procjene rizika na vodnim tijelima na kojima se zahvaća voda namijenjena za ljudsku potrošnju (javna vodoopskrba). Pri tome uzeti u obzir procjenu rizika u slučaju suše i gubitka vode kao posljedica klimatskih promjena koje mogu imati značajan utjecaj na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju te s dodatnim osvrtom na procjenu rizika na seizmički aktivnim područjima. | 2024. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.03 | SI  T | Provesti procjenu rizika na svim vodnim tijelima na kojima se zahvaća voda za ljudsku potrošnju (javna vodoopskrba). Na osnovi procijenjenih rizika (a uzimajući u obzir sve detektirane moguće posljedice) donijeti mjere kontrole s ciljem osiguranja zdravstveno ispravne vode namijenjene za ljudsku potrošnju. | 2027. | Hrvatske vode | RH  izvan seizmički aktivnih područja | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.04 | SI  TI | Provesti procjenu rizika na svim vodnim tijelima na kojima se zahvaća voda za ljudsku potrošnju. Na osnovi procijenjenih rizika (a uzimajući u obzir sve detektirane moguće posljedice) donijeti mjere kontrole s ciljem osiguranja zdravstveno ispravne vode za stanovništvo uključivo i posebne mjere koje se odnose na seizmički aktivna područja. | 2027. | Hrvatske vode | RH na seizmički aktivnom području | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.05 | A  T | Ostvariti administrativne pretpostavke za započinjanje postupka donošenja Odluka o zaštiti izvorišta. Započeti pripremu tehničke dokumentacije (istražni radovi, elaborat zona sanitarne zaštite)  (Nastavak provedbe mjere 7 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | JLS  županije | vodna tijela / zone sanitarne zaštite | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.06 | A  PP | Dovršiti postupke donošenja odluka o zaštiti izvorišta. Donijeti program mjera zaštite u zonama (Članak 35 Pravilnika o uvjetima za utvrđivanje zona sanitarne zaštite izvorišta, »Narodne novine«, broj 66/11. i 47/13.) s rokovima izvršenja (Plan aktivnosti – Akcijski plan)  (Nastavak provedbe mjere 7 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | JLS, županije, JIVU, ministarstvo nadležno za vode | vodna tijela / zone sanitarne zaštite | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.07 | M | Monitoring kakvoće vode namijenjene za ljudsku potrošnju – Nastavak aktivnosti vezanih uz praćenje i izvješćivanje o kakvoći vode namijenjene za ljudsku potrošnju u svim sustavima koji osiguravaju više od 10 m3 na dan ili opskrbljuju više od 50 ljudi.  Primjena mjere se proširuje na izvorišta / sustave sukladno odredbama preinake Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju  (Nastavak provedbe mjere 8 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatski zavod za javno zdravstvo (praćenje),  Hrvatske vode (izvještavanje) | vodna tijela iz kojih se zahvaća voda namijenjena za ljudsku potrošnju | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.08 | ID | Monitoring podataka i informacija o pokazateljima provedbe i koristima provedbe Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine  (Nastavak provedbe mjera 4, 9 i 10 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.09 | ID | Aktivnosti na razvoju evidencije izvorišta/sustava za opskrbu vodom za ljudsku potrošnju:  – identifikacija voda – izvorišta koja se koriste ili su rezervirana za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju koja osiguravaju u prosjeku više od 10 m3 na dan ili opskrbljuju više od 50 ljudi  – identifikacija i uspostava evidencije sustava za opskrbu vodom koja osiguravaju u prosjeku više od 10 m3 na dan ili opskrbljuju više od 50 ljudi.  Primjena mjere se proširuje na izvorišta/sustave sukladno odredbama preinake Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.10 | ID | Aktivnosti na razvoju Informacijskog sustava voda – Katastar korištenja voda, mali sustavi opskrbe  – uspostava registra i vođenje evidencije ovlaštenih isporučitelja usluge javne vodoopskrbe i usluge javne odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda  – prikupljanje, sistematizacija i analiza podataka i pokazatelja o izvorištima / sustavima za javnu vodoopskrbu i malim vodoopskrbnim sustavima  – uspostava i vođenje evidencije – registra vodoopskrbnih sustava s pripadajućim tehničkim i financijskim podacima i informacijama o poslovanju.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.11 | RI | Provesti program mjera iz Odluke o zaštiti vodocrpilišta u roku od 12 mjeseci nakon donošenja odluke.  (Nastavak provedbe mjere 11 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2028. | JLS, županije, JIVU, ministarstvo nadležno za vode  korisnici voda na koje se mjera odnosi | vodna tijela / zone sanitarne zaštite | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.12 | RI | Usklađivanje sa standardima o zdravstvenoj ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju – Sustavi javne vodoopskrbe će se postupno dograđivati/unaprjeđivati, sukladno Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine.  Program realizirati prema prioritetima odnosno rokovima utvrđenim i detaljno razrađenim u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine  (Nastavak provedbe mjere 12 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2030. | JLS, JIVU | RH | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.13 | SI  PP | Strateške rezerve vode namijenjene za ljudsku potrošnju (Prema Strategiji upravljanja vodama, Strategiji prilagodbe i Strategiji prostornog razvoja):  – identificirati i predložiti područja/vodna tijela strateških zaliha vode namijenjene za ljudsku potrošnju  – propisati mjere zaštite strateških zaliha i  – pripremiti Program zaštite strateških zaliha vode namijenjene za ljudsku potrošnju s planom provedbe.  (Nastavak provedbe mjere 6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.14 | OP | Prilikom izrade Programa zaštite strateških zaliha vode namijenjene za ljudsku potrošnju s planom provedbe uključiti:  – mjere koje se temelje na potrajnosti korištenja okolnog zemljišta uz ograničenja u korištenju zagađivača te pesticida (šumarstvo)  – mjere za šumarstvo koje će uključivati zadržavanje stalne obraslosti šuma šumskom vegetacijom uz minimalno korištenje mehanizacije, ovisno o zonama sanitarne zaštite (šumarstvo)  – mjere koje će u neposrednom okruženju izvorišta ograničiti korištenje mineralnih i organskih gnojiva te sredstava za zaštitu bilja u poljoprivredi, ali i ograničiti kapacitete za uzgoj stoke (tlo i poljoprivreda)  – mjere koje će uključivati posebno projektiranje odvoda kako bi se izbjeglo zagađenje ispiranjem onečišćenja sa cesta (promet).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2027. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.15 | V  OP | Kroz planove nižeg reda i na razini pojedinog projekta (radovi izgradnje u sklopu sanacijskih mjera, dogradnja/unaprjeđenje sustava vodoopskrbe) poticati ugradnju mjera zaštite prirode već u ranim fazama planiranja zahvata (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | JLS, JIVU | vodna tijela voda iz kojih se zahvaća voda namijenjena za ljudsku potrošnju | stanovništvo |
| 13 | 3.OSN.02.16 | Z | Uskladiti zakonske i podzakonske akte vezane za izradu Programa i Osnova gospodarenja šumama da bi poštivanje zabrane svakakve sječe osim sanitarne u drugoj zoni sanitarne zaštite izvorišta sa zahvaćanjem voda iz vodonosnika s pukotinskom i pukotinsko – kavernoznom poroznosti bilo inkorporirano u samu izradu programa (šumarstvo).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za šume | vodna tijela voda iz kojih se zahvaća voda namijenjena za ljudsku potrošnju | šumarstvo |
| 13 | 3.OSN.02.17 | E | Educirati poljoprivredne proizvođače koji koriste poljoprivredno zemljište ili uzgajaju stoku u II. zoni sanitarne zaštite o ograničenjima koja su propisana za tu zonu (tlo i poljoprivreda).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za poljoprivredu | vodna tijela voda iz kojih se zahvaća voda namijenjena za ljudsku potrošnju | poljoprivreda |
| 13 | 3.OSN.02.18 | IN | Pojačati nadzor nad provođenjem propisa vezanih uz poljoprivrednu proizvodnju u II. zoni sanitarne zaštite izvorišta (tlo i poljoprivreda).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za vode | vodna tijela voda iz kojih se zahvaća voda namijenjena za ljudsku potrošnju | poljoprivreda |
| 14 | 3.OSN.02.19 | SI | Analizirati i predložiti odgovarajuće administrativne mogućnosti izrade programa mjera zaštite izvorišta s prekograničnim slivovima.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | RH | stanovništvo |
| 24 | 3.OSN.02.20 | A  OP | Sukladno Strateškoj studiji utjecaja na okoliš Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine – Zahtjevi zaštite prirode i okoliša potrebno je:  Tijekom operativnog vijeka projekta, svakih šest godina prilikom preispitivanja i izmjene / usklađenja vodopravnih akata, sukladno Zakonu o vodama, a s ciljem usklađenja s Planom upravljanja vodnim područjima, utvrditi dostižu li se uvjeti (granične vrijednosti primjerice protoka, temperature vode, zaslanjenja vode i slično ovisno o obilježjima projekta) koji ukazuju na potrebu primjene dodatnih mjera prilagodbe projekta na posljedice klimatskih promjena kako bi se smanjio rizik za projekt te istovremeno osiguralo da, u uvjetima klimatskih promjena, projekt i dalje nema značajan utjecaj na okoliš. | 2023. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| Napomena: | | | • Mjera 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena donošenjem Zakona o vodnim uslugama (stupio na snagu 18. srpnja 2019. godine)  • Mjera 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2027. se više ne planira provoditi (aktivnosti predviđene mjerom 3.OSN.02.05 i 3.OSN.02.06 ovog Programa mjera) | | | | |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. | | | | |

Tab. B.89 Razvrstavanje projekata razvoja infrastrukture javne vodoopskrbe po prioritetnom redoslijedu

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uslužno područje | ID projekta | Projekt | Pokazatelj zdravstvene ispravnosti | Pokazatelj smanjenja gubitaka | Pokazatelj povećanja dostupnosti | Ukupno | Prioritetna grupa | Investicijska vrijednost projekta |
| broj bodova | | | | 000 eura |
| 11 | 145 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 11 na VP JIVU VODOOPSKRBA I ODVODNJA d.o.o. Zagreb | 8 | 6 | 4 | 18 | 1 | 302.329 |
| 33 | 150 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 33 na VP JIVU VODOVOD I KANALIZACIJA d.o.o. Split | 8 | 6 | 4 | 18 | 1 | 102.333 |
| 8 | 87 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 8 na VP JIVU VODOVOD-OSIJEK d.o.o. Osijek | 8 | 5 | 2 | 15 | 1 | 58.995 |
| 9 | 1 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 9 na VP JIVU ZAGORSKI VODOVOD d.o.o. Zabok | 6 | 5 | 4 | 15 | 1 | 24.119 |
| 13 | 5 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 13 na VP JIVU VODOOPSKRBA I ODVODNJA ZAGREBAČKE ŽUPANIJE d.o.o. Zagreb | 6 | 5 | 4 | 15 | 1 | 36.402 |
| 30 | 123 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 30 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Zadar | 8 | 5 | 2 | 15 | 1 | 116.676 |
| 20 | 26 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 20 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Slavonski Brod | 6 | 5 | 3 | 14 | 1 | 50.688 |
| 21 | 49 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 21 na VP JIVU VINKOVAČKI VODOVOD I KANALIZACIJA d.o.o. Vinkovci | 8 | 5 | 1 | 14 | 1 | 251.380 |
| 19 | 37 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 19 na VP JIVU VODOVOD ZAPADNE SLAVONIJE d.o.o. Nova Gradiška | 6 | 4 | 3 | 13 | 1 | 19.930 |
| 2 | 143 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 2 na VP JIVU VARKOM d.d. Varaždin | 4 | 5 | 3 | 12 | 1 | 29.037 |
| 4 | 39 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 4 na VP JIVU DARKOM VODOOPSKRBA I ODVODNJA d.o.o. Daruvar | 6 | 4 | 2 | 12 | 1 | 23.548 |
| 6 | 12 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 6 na VP JIVU ĐAKOVAČKI VODOVOD d.o.o. Đakovo | 6 | 4 | 2 | 12 | 1 | 55.685 |
| 6 | 80 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 6 na VP JIVU NAŠIČKI VODOVOD d.o.o. Našice | 6 | 4 | 2 | 12 | 1 | 5.527 |
| 14 | 11 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 14 na VP JIVU KOMUNALNO DUGA RESA d.o.o. Duga Resa | 6 | 4 | 2 | 12 | 1 | 26.973 |
| 14 | 22 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 14 na VP JIVU VODOVOD I KANALIZACIJA d.o.o. Ogulin | 6 | 4 | 2 | 12 | 1 | 50.519 |
| 31 | 141 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 31 na VP JIVU KOMUNALAC d.o.o. Biograd na moru | 6 | 4 | 2 | 12 | 1 | 6.252 |
| 37 | 122 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 37 na VP JIVU VODOVOD IMOTSKE KRAJINE d.o.o. Imotski | 6 | 4 | 2 | 12 | 1 | 6.039 |
| 40 | 118 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 40 na VP JIVU VODOVOD DUBROVNIK d.o.o. Dubrovnik | 6 | 4 | 2 | 12 | 1 | 114.995 |
| 4 | 45 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 4 na VP JIVU VODA GAREŠNICA d.o.o. Garešnica | 6 | 3 | 2 | 11 | 1 | 7.433 |
| 7 | 84 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 7 na VP JIVU BARANJSKI VODOVOD d.o.o. Beli Manastir | 6 | 4 | 1 | 11 | 1 | 17.018 |
| 8 | 89 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 8 na VP JIVU DVORAC d.o.o. Valpovo | 6 | 4 | 1 | 11 | 1 | 4.831 |
| 9 | 3 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 9 na VP JIVU KRAKOM-VODOOPSKRBA I ODVODNJA d.o.o. Krapina | 6 | 3 | 2 | 11 | 1 | 6.315 |
| 16 | 25 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 16 na VP JIVU SISAČKI VODOVOD d.o.o. Sisak | 4 | 5 | 2 | 11 | 1 | 47.379 |
| 18 | 28 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 18 na VP JIVU TEKIJA d.o.o. Požega | 4 | 5 | 2 | 11 | 1 | 25.666 |
| 22 | 88 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 22 na VP JIVU VODOVOD GRADA VUKOVARA d.o.o. Vukovar | 6 | 4 | 1 | 11 | 1 | 27.412 |
| 26 | 59 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 26 na VP JIVU PONIKVE VODA d.o.o. Krk | 6 | 3 | 2 | 11 | 1 | 28.138 |
| 32 | 91 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 32 na VP JIVU KOMUNALNO PODUZEĆE d.o.o. Knin | 6 | 4 | 1 | 11 | 1 | 4.599 |
| 38 | 94 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 38 na VP JIVU METKOVIĆ d.o.o. Metković | 6 | 4 | 1 | 11 | 1 | 6.692 |
| 12 | 6 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 12 na VP JIVU VG VODOOPSKRBA d.o.o. Velika Gorica | 4 | 4 | 2 | 10 | 1 | 26.741 |
| 13 | 149 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 13 na VP JIVU KOMUNALIJE VODOVOD d.o.o. Čazma | 6 | 3 | 1 | 10 | 1 | 4.378 |
| 21 | 38 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 21 na VP JIVU KOMUNALAC d.o.o. Županja | 6 | 4 | 0 | 10 | 1 | 10.013 |
| 31 | 116 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 31 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA d.o.o. Benkovac | 4 | 4 | 2 | 10 | 1 | 25.387 |
| 36 | 126 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 36 na VP JIVU VODOVOD BRAČ d.o.o. Supetar | 6 | 3 | 1 | 10 | 1 | 50.680 |
| 39 | 100 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 39 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Blato | 6 | 3 | 1 | 10 | 1 | 9.546 |
| 4 | 40 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 4 na VP JIVU KOMUNALIJE VODOVOD d.o.o. Čazma | 4 | 3 | 2 | 9 | 1 | 5.282 |
| 8 | 82 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 8 na VP JIVU MIHOLJAČKI VODOVOD d.o.o. Donji Miholjac | 6 | 3 | 0 | 9 | 1 | 2.907 |
| 14 | 9 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 14 na VP JIVU KOMUNALAC d.o.o. Slunj | 4 | 3 | 2 | 9 | 1 | 9.665 |
| 22 | 90 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 22 na VP JIVU KOMUNALIJE d.o.o. Ilok | 6 | 3 | 0 | 9 | 1 | 5.735 |
| 34 | 108 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 34 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA CETINSKE KRAJINE d.o.o. Sinj | 4 | 4 | 1 | 9 | 1 | 18.332 |
| 37 | 102 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 37 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Makarska | 4 | 4 | 1 | 9 | 1 | 44.008 |
| 38 | 92 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 38 na VP JIVU IZVOR PLOČE d.o.o. Ploče | 4 | 4 | 1 | 9 | 1 | 34.988 |
| 14 | 24 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 14 na VP JIVU KOMUNALNO OZALJ d.o.o. Ozalj | 4 | 3 | 1 | 8 | 1 | 4.506 |
| 25 | 56 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 25 na VP JIVU KOMUNALNO DRUŠTVO ČABRANKA d.o.o. Čabar | 4 | 3 | 1 | 8 | 1 | 2.630 |
| 30 | 125 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 30 na VP JIVU GRAČAC VODOVOD I ODVODNJA d.o.o. Gračac | 4 | 3 | 1 | 8 | 1 | 4.610 |
| 2 | 74 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 2 na VP JIVU IVKOM-VODE d.o.o. Ivanec | 2 | 4 | 1 | 7 | 2 | 15.289 |
| 3 | 35 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 3 na VP JIVU VODNE USLUGE d.o.o. Križevci | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 54.166 |
| 4 | 34 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 4 na VP JIVU VODNE USLUGE d.o.o. Bjelovar | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 22.848 |
| 11 | 46 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 11 na VP JIVU VODE JASTREBARSKO d.o.o. Jastrebarsko | 2 | 4 | 1 | 7 | 2 | 6.613 |
| 14 | 29 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 14 na VP JIVU VODOVOD I KANALIZACIJA d.o.o. Karlovac | 0 | 5 | 2 | 7 | 2 | 64.634 |
| 14 | 44 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 14 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA VOJNIĆ d.o.o. Vojnić | 2 | 3 | 2 | 7 | 2 | 2.995 |
| 20 | 131 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 20 na VP JIVU ĐAKOVAČKI VODOVOD d.o.o. Đakovo | 4 | 2 | 1 | 7 | 2 | 2.137 |
| 23 | 57 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 23 na VP JIVU ISTARSKI VODOVOD d.o.o. Buzet | 0 | 5 | 2 | 7 | 2 | 122.778 |
| 25 | 61 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 25 na VP JIVU KD VODOVOD I KANALIZACIJA d.o.o. Rijeka | 0 | 5 | 2 | 7 | 2 | 214.561 |
| 25 | 53 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 25 na VP JIVU KOMUNALAC – vodoopskrba i odvodnja d.o.o. Delnice | 2 | 4 | 1 | 7 | 2 | 36.254 |
| 28 | 54 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 28 na VP JIVU KOMUNALIJE d.o.o. Novalja | 4 | 2 | 1 | 7 | 2 | 23.173 |
| 28 | 112 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 28 na VP JIVU KOMUNALNO DRUŠTVO PAG d.o.o. Pag | 4 | 2 | 1 | 7 | 2 | 32.244 |
| 29 | 60 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 29 na VP JIVU USLUGA d.o.o. Gospić | 2 | 4 | 1 | 7 | 2 | 28.245 |
| 30 | 105 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 30 na VP JIVU KOMUNALNO DRUŠTVO DUGI OTOK I ZVERINAC d.o.o. Sali | 4 | 1 | 2 | 7 | 2 | 2.753 |
| 30 | 142 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 30 na VP JIVU OTOK UGLJAN d.o.o. Preko | 4 | 2 | 1 | 7 | 2 | 829 |
| 32 | 98 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 32 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA d.o.o. Šibenik | 0 | 5 | 2 | 7 | 2 | 39.721 |
| 38 | 114 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 38 na VP JIVU NPKLM VODOVOD d.o.o. Korčula | 4 | 2 | 1 | 7 | 2 | 6.524 |
| 39 | 130 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 39 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA d.o.o. Orebić | 4 | 2 | 1 | 7 | 2 | 7.400 |
| 1 | 72 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 1 na VP JIVU MEĐIMURSKE VODE d.o.o. Čakovec | 0 | 5 | 1 | 6 | 2 | 1.186 |
| 3 | 75 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 3 na VP JIVU KOPRIVNIČKE VODE d.o.o. Koprivnica | 0 | 4 | 2 | 6 | 2 | 15.083 |
| 4 | 73 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 4 na VP JIVU KOMUNALIJE d.o.o. Đurđevac | 0 | 4 | 2 | 6 | 2 | 2.623 |
| 15 | 42 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 15 na VP JIVU PRIVREDA d.o.o. Petrinja | 0 | 4 | 2 | 6 | 2 | 14.490 |
| 17 | 41 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 17 na VP JIVU MOSLAVINA d.o.o. Kutina | 0 | 4 | 2 | 6 | 2 | 55.789 |
| 21 | 10 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 21 na VP JIVU DRENOVAČKI VODOVOD d.o.o. Drenovci | 4 | 2 | 0 | 6 | 2 | 1.579 |
| 21 | 13 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 21 na VP JIVU KOMUNALNO TRGOVAČKO DRUŠTVO GUNJA d.o.o. Gunja | 4 | 2 | 0 | 6 | 2 | 5.804 |
| 24 | 68 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 24 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Pula | 0 | 4 | 2 | 6 | 2 | 38.917 |
| 36 | 121 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 36 na VP JIVU HVARSKI VODOVOD d.o.o. Jelsa | 2 | 3 | 1 | 6 | 2 | 36.081 |
| 38 | 109 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 38 na VP JIVU VODOVOD OPUZEN d.o.o. Opuzen | 4 | 2 | 0 | 6 | 2 | 2.200 |
| 39 | 113 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 39 na VP JIVU NPKLM VODOVOD d.o.o. Korčula | 2 | 3 | 1 | 6 | 2 | 24.978 |
| 5 | 78 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 5 na VP JIVU KOMRAD d.o.o. Slatina | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 | 4.598 |
| 5 | 79 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 5 na VP JIVU VODA d.o.o. Orahovica | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 | 2.209 |
| 9 | 2 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 9 na VP JIVU HUMVIO d.o.o. Hum na Sutli | 2 | 2 | 1 | 5 | 2 | 169 |
| 10 | 4 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 10 na VP JIVU VODOOPSKRBA I ODVODNJA ZAPREŠIĆ d.o.o. Zaprešić | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 | 16.542 |
| 15 | 47 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 15 na VP JIVU VODOVOD GLINA d.o.o. Glina | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 | 8.267 |
| 18 | 31 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 18 na VP JIVU VODE LIPIK d.o.o. Pakrac | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 | 34.831 |
| 24 | 67 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 24 na VP JIVU VODOVOD LABIN d.o.o. Labin | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 | 47.163 |
| 25 | 58 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 25 na VP JIVU LIBURNIJSKE VODE d.o.o. Ičići | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 | 29.381 |
| 27 | 70 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 27 na VP JIVU VIO Žrnovnica Crikvenica Vinodol d.o.o. Novi Vinodolski | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 | 35.280 |
| 28 | 110 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 28 na VP JIVU VODOVOD POVLJANA d.o.o. Povljana | 4 | 1 | 0 | 5 | 2 | 5.071 |
| 29 | 140 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 29 na VP JIVU KOMUNALAC d.o.o. Otočac | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 | 829 |
| 30 | 111 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 30 na VP JIVU VODOVOD – VIR d.o.o. Vir | 2 | 1 | 2 | 5 | 2 | 1.819 |
| 35 | 124 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 35 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Omiš | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 | 16.203 |
| 38 | 128 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 38 na VP JIVU KOMUNALNO d.o.o. Vrgorac | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 | 22.935 |
| 4 | 36 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 4 na VP JIVU VODOVOD GRUBIŠNO POLJE d.o.o. Grubišno Polje | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 3.881 |
| 5 | 77 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 5 na VP JIVU VIRKOM d.o.o. Virovitica | 0 | 4 | 0 | 4 | 2 | 7.081 |
| 6 | 81 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 6 na VP JIVU VODORAD d.o.o. Đurđenovac | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 5.236 |
| 8 | 144 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 8 na VP JIVU VODOOPSKRBA d.o.o. Darda | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 2.874 |
| 9 | 136 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 9 na VP JIVU VIOP d.o.o. Pregrada | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 829 |
| 11 | 33 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 11 na VP JIVU VODE ŽUMBERAK d.o.o. Kostanjevac | 2 | 1 | 1 | 4 | 2 | 3.029 |
| 15 | 18 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 15 na VP JIVU JP KOMUNALAC d.o.o. Hrvatska Kostajnica | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 3.100 |
| 15 | 50 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 15 na VP JIVU KOMUNALAC – DVOR d.o.o. Dvor | 0 | 2 | 2 | 4 | 2 | 14.023 |
| 17 | 21 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 17 na VP JIVU VODOVOD NOVSKA d.o.o. Novska | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 5.433 |
| 25 | 65 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 25 na VP JIVU VODE VRBOVSKO d.o.o. Vrbovsko | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 14.067 |
| 26 | 62 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 26 na VP JIVU VODOOPSKRBA I ODVODNJA CRES LOŠINJ d.o.o. Cres | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 59.625 |
| 28 | 51 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 28 na VP JIVU CRNO VRILO d.o.o. Karlobag | 2 | 1 | 1 | 4 | 2 | 9.782 |
| 28 | 63 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 28 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA d.o.o. Senj | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 17.495 |
| 28 | 69 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 28 na VP JIVU VRELO d.o.o. Rab | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 21.162 |
| 29 | 48 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 29 na VP JIVU VODOVOD KORENICA d.o.o. Korenica | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 17.310 |
| 30 | 129 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 30 na VP JIVU SABUŠA d.o.o. Kukljica | 2 | 1 | 1 | 4 | 2 | 125 |
| 32 | 96 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 32 na VP JIVU RAD d.o.o. Drniš | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 22.290 |
| 39 | 127 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 39 na VP JIVU IZVOR ORAH d.o.o. Trpanj | 2 | 1 | 1 | 4 | 2 | 3.317 |
| 39 | 119 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 39 na VP JIVU VODOVOD DUBROVNIK d.o.o. Dubrovnik | 2 | 1 | 1 | 4 | 2 | 15.702 |
| 41 | 93 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 41 na VP JIVU KONAVOSKO KOMUNALNO DRUŠTVO d.o.o. Čilipi | 0 | 3 | 1 | 4 | 2 | 12.880 |
| 4 | 16 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 4 na VP JIVU KAPELAKOM d.o.o. Kapela | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 1.127 |
| 5 | 76 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 5 na VP JIVU VODAKOM d.o.o. Pitomača | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 1.477 |
| 8 | 83 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 8 na VP JIVU HIDROBEL d.o.o. Belišće | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 5.794 |
| 8 | 135 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 8 na VP JIVU UREDNOST d.o.o. Čepin | 0 | 3 | 0 | 3 | 3 | 829 |
| 10 | 137 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 10 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA BISTRA d.o.o. Bistra | 0 | 3 | 0 | 3 | 3 | 829 |
| 11 | 17 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 11 na VP JIVU VODOVOD KLINČA SELA d.o.o. Donja Zdenčina | 0 | 3 | 0 | 3 | 3 | 7.851 |
| 12 | 32 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 12 na VP JIVU VODE PISAROVINA d.o.o. Pisarovina | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 1.006 |
| 14 | 146 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 14 na VP JIVU VODE KRAŠIĆ d.o.o. Krašić | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 1.245 |
| 14 | 151 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 14 na VP JIVU VODOVOD LASINJA d.o.o. Lasinja | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 1.809 |
| 15 | 138 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 15 na VP JIVU SISAČKI VODOVOD d.o.o. Sisak | 0 | 1 | 2 | 3 | 3 | 829 |
| 15 | 43 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 15 na VP JIVU VODOOPSKRBA I ODVODNJA TOPUSKO d.o.o. Topusko | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2.814 |
| 17 | 15 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 17 na VP JIVU JKP JASENOVAČKA VODA d.o.o. Jasenovac | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2.361 |
| 29 | 27 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 29 na VP JIVU SPELEKOM d.o.o. Rakovica | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 39.226 |
| 29 | 64 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 29 na VP JIVU VISOČICA d.o.o. Donji Lapac | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 5.254 |
| 29 | 66 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 29 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Brinje | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 7.064 |
| 36 | 117 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 36 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA OTOKA VISA d.o.o. Komiža | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 6.830 |
| 38 | 120 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 38 na VP JIVU ZAŽABLJE d.o.o. Mlinište | 2 | 1 | 0 | 3 | 3 | 463 |
| 4 | 139 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 4 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Veliki Grđevac | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 829 |
| 17 | 14 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 17 na VP JIVU VODOOPSKRBA d.o.o. Hrvatska Dubica | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 912 |
| 29 | 52 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 29 na VP JIVU KAPLJA d.o.o. Lovinac | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3.851 |
| 29 | 55 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 29 na VP JIVU KRALJEVAC d.o.o. Udbina | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 5.943 |
| 32 | 104 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 32 na VP JIVU VODOVOD I KANALIZACIJA d.o.o. Split | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 4.273 |
| 33 | 99 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 33 na VP JIVU VODOVOD I ODVODNJA d.o.o. Šibenik | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 737 |
| 34 | 97 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 34 na VP JIVU USLUGA d.o.o. Vrlika | 0 | 2 | 0 | 2 | 3 | 15.695 |
| 15 | 148 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 15 na VP JIVU VODOVOD LASINJA d.o.o. Lasinja | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 0 |
| 17 | 20 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 17 na VP JIVU LIP-KOM d.o.o. Lipovljani | 0 | 1 | 0 | 1 | 3 | 450 |
| 34 | 106 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 34 na VP JIVU KOMUNALNO DRUŠTVO KIJEVO d.o.o. Kijevo | 0 | 1 | 0 | 1 | 3 | 663 |
| 37 | 147 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 37 na VP JIVU VODOVOD d.o.o. Omiš | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 0 |
| 39 | 115 | Unaprjeđenje vodoopskrbe na UP 39 na VP JIVU VODA MLJET d.o.o. Babino Polje | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 6.969 |

5.2.3. Mjere kontrole zahvaćanja vode

Prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019., a uzimajući u obzir i rezultate analiza opterećenja i stanja voda potrebno je:

– Intenziviranje aktivnosti na kontroli zahvaćanja voda uključivo i praćanje utjecaja zahvaćanja voda na stanje vodnih tijela

– Uvođenje obveze analize kumulativnog utjecaja različitih korištenja voda na stanje vodnih tijela već u ranim fazama izrade planske i projektne dokumentacije

– Razrada metodologije i kriterija za ocjenu utjecaja zahvaćanja voda na hidrološke elemente kakvoće površinskih voda (količina i dinamika vodnog toka), koji odražavaju utjecaj korištenja – zahvaćanja voda na ekološko stanje voda (dobro ekološko stanje, dobar ekološki potencijal, ekološki prihvatljiva protoka)

– Razrada poticajnih mjera smanjenja gubitaka i racionalizacije potrošnje kao mjere postizanja ciljeva zaštite voda

– Daljnja ulaganja u razvoj vodoopskrbne infrastrukture s ciljem usklađenja sa standardima zdravstvene ispravnosti vode namijenjene za ljudsku potrošnju sa ciljem povećanja stupnja priključenosti stanovništva koje nije priključeno na javne vodoopskrbne sustave, (vidjeti Poglavlje B.5.2.2.)

– Poticanje izgradnje javnih sustava navodnjavanja kao zamjenu za neefikasne i ekološki rizične individualne zahvate vode za navodnjavanje.

Kontrola zahvaćanja voda uređena je Zakonom o vodama, koji propisuje da je za svako korištenje voda koje prelazi opseg općeg, odnosno slobodnog korištenja potrebno odobrenje (dopuštenje) koje se izdaje u obliku:

– ugovora o koncesiji za gospodarsko korištenje voda ili

– vodopravne dozvole za korištenje voda.

Koncesija za gospodarsko korištenje voda (Zakon o vodama, članak 177.) potrebna je za: (i) korištenje vodne snage radi proizvodnje električne energije, (ii) zahvaćanje voda radi korištenja za tehnološke i slične potrebe u količini većoj od 10.000,00 m3 godišnje, (iii) zahvaćanje mineralnih i geotermalnih voda (uz određene izuzetke), (iv) zahvaćanje voda za ljudsku potrošnju, uključujući mineralne i geotermalne vode, osim voda isporučenih putem isporučitelja vodne usluge javne vodoopskrbe, radi stavljanja na tržište u izvornom obliku (uz određene izuzetke), ili u prerađenom obliku, u bocama ili drugoj ambalaži i (v) eksploatacija pijeska i šljunka iz obnovljivih ležišta u području značajnom za vodni režim.

Pravo gospodarskog korištenja kopnenih voda radi obavljanja djelatnosti akvakulture ostvaruje se prema propisima o poljoprivrednom zemljištu.

Vodopravna dozvola za korištenje voda (Zakon o vodama, članak 169.) izdaje se za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju, radi pružanja usluge javne vodoopskrbe[97](Na snazi od 1. siječnja 2010. do kada se i pravo zahvaćanja vode za potrebe javne vodoopskrbe stjecalo koncesijom.) ili radi njezine prodaje na tržištima drugih zemalja, kao i za svako drugo korištenje voda koje prelazi opseg opće uporabe vode, osim za korištenja voda za koja je potreban ugovor o koncesiji.

Navedenim aktima određuju se: namjena, mjesto, način, uvjeti i opseg korištenja voda i izdaju se na određeno vrijeme, uz mogućnost izmjene / ograničenja odobrenih uvjeta, ako je to u javnom interesu zbog promjena u vodnom režimu. Korisnici kojima je odobreno zahvaćanje voda obvezni su o tome voditi očevidnik i redovito izvješćivati Hrvatske vode. Također, propisana je koncesijska naknada i naknada za korištenje voda, koja se plaća za zahvaćanje i drugo korištenje voda sukladno Zakonu o financiranju vodnoga gospodarstva (članci 22. – 28.). Način obračuna i naplate naknada određen je Uredbom o uvjetima davanja koncesija za gospodarsko korištenje voda (»Narodne novine«, br. 89/10., 46/12., 51/13. i 120/14.) i Pravilnikom o obračunu i naplati naknade za korištenje voda (»Narodne novine«, broj 36/20.). Sredstva od naknade za korištenje voda prihod su Hrvatskih voda i koriste se namjenski, za povrat investicijskih i administrativnih troškova za osiguranje dostupnosti vodnih resursa.

Količine zahvaćenih voda za različite namjene gledajući načelno, nisu značajne u odnosu na ukupno raspoloživi resurs, ali se problemi javljaju lokalno tamo gdje ili po količini ili po razdoblju zahvaćanja dodijeljena prava na vodu prelaze lokalno raspoložive kapacitete resursa. Na takvim prostorima je potrebno intenzivirati aktivnosti na registraciji korisnika (osobito malih individualnih zahvaćanja voda), praćenju zahvaćenih količina i provedbi mjera racionalizacije potrošnje voda.

Uspostavljeni program mjera kontrole zahvaćanja i korištenja voda kroz izdavanje odobrenja, praćenje izdanih prava i realizacije tih prava, uključujući provjere i moguća ograničenja, te naplatu naknade za korištenje voda načelno se ocjenjuje dostatnim. Dodatno, predloženi su i privremeni kriteriji za odlučivanje o potrebi za provjerom i mogućim ograničenjima, koji će se koristiti do donošenja novih standarda za ocjenjivanje stanja voda, osobito hidroloških elemenata kakvoće površinskih voda (količina i dinamika vodnog toka), koji odražavaju utjecaj korištenja – zahvaćanja voda na ekološko stanje voda.

Prema prikupljenim podacima za razdoblje 2017. do 2019. godine o količinama zahvaćene vode može se uočiti da su na čak 14 vodnih tijela podzemnih voda količine zahvaćenih voda premašile maksimalno dozvoljene količine. Te razlike su znatno veće kada je riječ o opskrbi vodom za ljudsku potrošnju (vodoopskrba) nego što je to slučaj za ostala korištenja voda. Ovakva situacija ukazuje na:

• potrebu revizije / usklađenja vodopravnih akata kojima se reguliraju prava na korištenje voda (osnovna mjera)

• potrebu provedbe intenzivnijeg monitoringa i inspekcijskog nadzora.

Dodatno se naglašava potreba kontrole izdavanja dodatnih prava na korištenje voda na vodnim tijelima kao i uspostava strožeg nadzora nad korištenjem voda na vodnim tijelima JUŽNA ISTRA i BOLJKOVAC – GOLUBINKA kod kojih je procijenjen visok rizik s obzirom na količinsko stanje tijela podzemnih voda i gdje se trenutačno koristi znatno manje vode od već sada maksimalno dopuštenih količina. Naime, ukoliko bi svi korisnici prava na zahvaćanje voda koristili maksimalno dopuštene količine vode količinsko stanje ovih vodnih tijela bi bilo narušeno.

Tab. B.90 Odnos zahvaćene i maksimalno dopuštene količine vode na vodnim tijelima podzemnih voda po vodnim područjima

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime tijela podzemnih voda | | 2017. | | 2018. | | 2019. | | Odnos zahvaćene i maksimalno dopuštene količine |
| Maksimalno dopuštene količine | Zahvaćeno | Maksimalno dopuštene količine | Zahvaćeno | Maksimalno dopuštene količine | Zahvaćeno |
|  | m3 godišnje | | | | | |  |
|  | VODOOPSKRBA VODOM ZA LJUDSKU POTROŠNJU | | | | | | | |
| Vodno područje rijeke Dunav | MEĐIMURJE | 12.000.000 | 6.758.319 | 12.000.000 | 6.376.771 | 12.000.000 | 6.439.812 | 0,54 |
| VARAŽDINSKO PODRUČJE | 18.500.000 | 8.723.133 | 18.500.000 | 8.824.300 | 18.500.000 | 9.121.848 | 0,48 |
| SLIV BEDNJE | 5.942.000 | 2.765.024 | 5.942.000 | 2.804.460 | 5.942.000 | 2.755.770 | 0,47 |
| LEGRAD – SLATINA | 13.900.000 | 9.358.345 | 13.900.000 | 9.036.590 | 13.900.000 | 9.197.819 | 0,66 |
| ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV DRAVE I DUNAVA | 38.802.000 | 19.179.930 | 38.802.000 | 17.817.740 | 38.802.000 | 14.975.679 | 0,45 |
| KUPA | 755.000 | 1.546.447 | 755.000 | 1.454.728 | 755.000 | 1.424.583 | 1,95 |
| KORANA | 850.000 | 464.951 | 850.000 | 453.185 | 850.000 | 450.315 | 0,54 |
| UNA | 800.000 | 1.724.484 | 800.000 | 1.891.414,03 | 800.000 | 1.912.679 | 2,30 |
| SLIV SUTLE I KRAPINE | 16.160.000 | 7.063.911 | 16.160.000 | 7.353.273 | 16.160.000 | 6.471.525 | 0,43 |
| ZAGREB | 158.436.000 | 131.618.816 | 158.436.000 | 130.857.916 | 158.436.000 | 129.053.511 | 0,82 |
| LEKENIK – LUŽANI | 2.500.000 | 3.533.400 | 2.500.000 | 3.782.870 | 2.500.000 | 4.127.007 | 1,53 |
| ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV SAVE | 1.250.000 | 20.225.094 | 1.250.000 | 20.589.967 | 1.250.000 | 22.465.293 | 16,88 |
| ŽUMBERAK – SAMOBORSKO GORJE | 2.500.000 | 4.800.219 | 2.500.000 | 4.626.302 | 2.500.000 | 4.907.239 | 1,91 |
| KUPA | 11.800.000 | 14.025.155 | 11.800.000 | 14.020.544 | 11.800.000 | 13.893.429 | 1,18 |
| UNA | 0 | 531.659 | 0 | 425.795 | 0 | 485.867 |  |
| DOBRA | 222.000 | 860.669,00 | 222.000 | 869.957 | 222.000 | 843.482 | 3,87 |
| MREŽNICA | 2.000.000 | 3.452.861 | 2.000.000 | 3.440.229 | 2.000.000 | 3.441.770 | 1,72 |
| SLIV LONJA – ILOVA – PAKRA | 5.217.400 | 2.837.423 | 5.217.400 | 2.913.484 | 5.217.400 | 3.019.005 | 0,56 |
| SLIV ORLJAVE | 0 | 3.644.615 | 0 | 3.575.541 | 0 | 3.531.316 |  |
| Jadransko vodno područje | SJEVERNA ISTRA | 20.000.000 | 17.432.850 | 20.000.000 | 17.209.935 | 20.000.000 | 17.733.647 | 0,87 |
| RIJEČKI ZALJEV | 2.500.000 | 775.583 | 2.500.000 | 751.177 | 2.500.000 | 844.461 | 0,32 |
| RIJEKA – BAKAR | 72.415.000 | 21.778.280 | 72.415.000 | 22.189.807 | 72.415.000 | 22.600.232 | 0,31 |
| KRKA | 23.000.000 | 5.735.558,00 | 23.000.000 | 5.735.558 | 23.000.000 | 5.899.510 | 0,25 |
| CETINA | 46.375.000 | 52.482.086 | 46.375.000 | 53.173.424 | 46.375.000 | 54.660.533 | 1,15 |
| NERETVA | 17.800.000 | 19.817.718 | 17.800.000 | 18.368.759 | 17.800.000 | 16.352.529 | 1,021 |
| SREDIŠNJA ISTRA | 8.632.000 | 7.536.009 | 8.632.000 | 7.566.354 | 8.632.000 | 7.891.434 | 0,89 |
| JUŽNA ISTRA | 3.400.000 | 920.242 | 3.400.000 | 927.809 | 3.400.000 | 907.412 | 0,27 |
| LIKA – GACKA | 25.060.000 | 9.703.914 | 25.060.000 | 9.739.509 | 25.060.000 | 9.944.336 | 0,39 |
| ZRMANJA | 20.095.000 | 18.444.222 | 20.095.000 | 18.517.462 | 20.095.000 | 21.073.078 | 0,96 |
| RAVNI KOTARI | 15.000.000 | 13.364.449 | 15.000.000 | 13.349.517 | 15.000.000 | 12.675.936 | 0,88 |
| BOLJKOVAC – GOLUBINKA | 6.000.000 | 830.061 | 6.000.000 | 2.685.589 | 6.000.000 | 443.399 | 0,22 |
| JADRANSKI OTOCI | 7.368.760 | 2.441.191,02 | 7.368.760 | 2.413.186 | 7.368.760 | 2.831.133 | 0,35 |
|  | | | | | | | | |
|  | OSTALA KORIŠTENJE VODA | | | | | | | |
| Vodno područje rijeke Dunav | MEĐIMURJE | 1.190.100 | 756.809 | 1.190.100 | 839.948 | 2.924.100 | 1.438.078,70 | 0,57 |
| VARAŽDINSKO PODRUČJE | 1.524.370 | 949.333 | 2.542.122 | 1.225.666 | 2.942.122 | 3.441.294 | 0,80 |
| SLIV BEDNJE |  |  |  |  |  |  |  |
| LEGRAD – SLATINA | 241.500 | 148.094 | 171.500 | 41.785 | 185.500 | 115.132 | 0,51 |
| ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV DRAVE I DUNAVA | 259.500 | 95.903,50 | 322.425 | 176.926 | 856.838 | 277.663 | 0,38 |
| KUPA |  |  |  |  |  |  |  |
| KORANA |  |  |  |  |  |  |  |
| UNA |  |  |  |  | 10.000 | 54 | 0 |
| SLIV SUTLE I KRAPINE | 10.000 | 712 | 15.200 | 1.158 | 5.200 | 1.655 | 0,12 |
| ZAGREB | 639.500 | 377.981 | 634.500 | 259.220 | 2.345.000 | 400.965 | 0,29 |
| LEKENIK – LUŽANI | 227.500 | 74.995 | 939.000 | 353.947 | 244.000 | 132.249 | 0,40 |
| ISTOČNA SLAVONIJA – SLIV SAVE | 286.200 | 550.322 | 470.700 | 690.026 | 666.300 | 429.401 | 1,17 |
|  | ŽUMBERAK – SAMOBORSKO GORJE |  |  |  |  | 10.000 | 4.123 | 0 |
| KUPA | 80.000 | 126.545 | 90.500 | 119.973 | 93.000 | 98.290 | 1,31 |
| UNA |  |  |  |  | 10.000 | 30 | 0 |
| DOBRA |  |  |  |  |  |  |  |
| MREŽNICA |  |  |  |  |  |  |  |
| SLIV LONJA – ILOVA – PAKRA | 878.902 | 394.947 | 928.930 | 421.670 | 1.155.830 | 709.897 | 0,52 |
| SLIV ORLJAVE | 20.400 | 18.383 | 30.400 | 12.204 | 32.400 | 7.935 | 0,46 |
| Jadransko vodno područje | SJEVERNA ISTRA | 2.000 | 1.011 | 2.000 | 1.062 | 2.000 | 314 | 0,40 |
| RIJEČKI ZALJEV |  |  |  |  |  |  |  |
| RIJEKA – BAKAR | 630.000 | 133.787,14 | 630.000 | 55.359 | 630.000 | 133.787 | 0,17 |
| KRKA | 76.280 | 59.601 | 81.780 | 72.557 | 72.280 | 87.147 | 0,95 |
| CETINA | 382.690 | 152.274 | 498.140 | 224.336 | 438.340 | 189.103 | 0,43 |
| NERETVA | 12.000 | 3.389 | 19.900 | 3.145 | 19.900 | 6.106 | 0,24 |
| SREDIŠNJA ISTRA | 3.892.728 | 1.061.314 | 4.095.636 | 758.321 | 5.294.004 | 1.336.037 | 0,24 |
| JUŽNA ISTRA | 2.094.500 | 236.513 | 2.093.000 | 544.675 | 2.093.000 | 146.315 | 0,15 |
| LIKA – GACKA | 10.000 | 7.418 | 10.000 | 9.536 | 20.000 | 8.876 | 0,65 |
| ZRMANJA | 158.000 | 15.680 | 150.000 | 3.532 | 150.000 | 1.258 | 0,04 |
| RAVNI KOTARI | 385.800 | 96.778 | 390.836 | 83.008 | 390.836 | 71.313 | 0,22 |
| BOLJKOVAC – GOLUBINKA | 3.500 | 633 | 600 | 138 | 600 | 163 | 0,2 |
| JADRANSKI OTOCI | 16.500 | 2.700 | 16.500 | 2.985 | 15.000 | 2.960 | 0,18 |

Kada je riječ o ocjeni utjecaja zahvaćanja voda na postizanje okolišnih ciljeva najčešće se raspravlja o gubicima u javnim vodoopskrbnim sustavima koji na razini Republike Hrvatske iznose visokih oko 50 % (vidjeti Poglavlje B.1.2.1.2.), a procijenjeni su prema uobičajenoj praksi određivanja i evidencije gubitaka u vodoopskrbnim sustavima i predstavljaju omjer između zahvaćene i isporučene količine vode[98](«. U Republici Hrvatskoj se u praksi koristi i pojam nefakturirane količine vode ili još jednostavnije »gubici vode«.). Međutim ovaj način prikaza gubitaka ne daje pravu sliku gubitaka u jednom vodoopskrbnom sustavu. Zbog toga je potrebno identificirati i odrediti sve sastavnice gubitka vode:

– stvarni gubici vode koja je fizički izgubljena iz vodovodnog sustava tijekom transporta od vodozahvata do potrošača (gubici na cjevovodima, rezervoarima, kućnim priključcima) i

– prividni gubici vode koja je izgubljena zbog neovlaštene potrošnje (ilegalni priključci i krađa vode na primjer s hidranata), zbog netočnosti mjernih uređaja i/ili vodomjera i grešaka u obračunu.

U određivanju financijske efikasnosti korištenja voda svakako je potrebno odrediti količinu tzv. neprihodovane vode koja se sastoji od:

– prethodno navedenih prividnih i stvarnih gubitaka

– nefakturirane mjerene količine vode koju je potrebno obavezno uvesti u bilancu vode, te

– nefakturirane nemjerene količine vode koje u konačnici predstavljaju jedan dio stvarne potrošnje (primjerice voda potrebna za održavanje sustava, javne potrebe, vatrogasne potrebe, uređaj za kondicioniranje, tlačne probe i drugo).

Jasno je da navedeni podatak od 50 % zahvaćenih količina ne daje indikaciju stvarnih gubitaka, te da se može očekivati da su stvarni gubici u određenoj mjeri manji.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/160363.jpg)

Ponovna upotreba voda – U Republici Hrvatskoj se intenzivno radi na izgradnji uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda, a sukladno standardima propisanih Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. Posljedično, cijena vode (uključuje troškove prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda) je značajno porasla i uglavnom se kreće na granici priuštivosti. Svaki dodatni trošak pročišćavanja koji bi se reflektirao na cijenu vode bi svakako predstavljao značajno opterećenje. S druge strane, u Republici Hrvatskoj se trenutačno intenzivno investira u razvoj javnih sustava navodnjavanja i pokazalo se da se u okviru njih još uvijek mogu naći određeni neiskorišteni kapaciteti. Odnosno, još uvijek poljoprivredni proizvođači prilagođavaju proizvodnju, kako bi navodnjavanje kao jedna od mjera njihove adaptacije klimatskim promjenama bila priuštiva i to prije svega zbog povećanih troškova proizvodnje.

Imajući navedeno u vidu, korištenje pročišćenih komunalnih otpadnih voda za navodnjavanje u poljoprivredi u ovom trenutku predstavlja značajan rizik za javnog isporučitelja vodne usluge prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda koji bi u nedostatku sigurnog/pouzdanog »tržišta« na kom bi plasirao pročišćenu vodu sve troškove morao »nasloniti« na već sada preopterećenu cijenu odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda. Naime, vrlo nesigurni uvjeti tržišta i značajne promjene u cijenama sirovina u ovom trenutku čini poljoprivredne proizvođače partnerima koji se ne mogu dugoročno obvezati na korištenje pročišćene komunalne otpadne vode. Zato, u ovom trenutku, predviđa se koristiti mogućnost primjene članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2020/741 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o minimalnim zahtjevima za ponovnu upotrebu vode (SL L 177, 5. 6. 2020.) koja predviđa mogućnost da država članica može odlučiti da ponovna upotreba vode nije primjerena za navodnjavanje poljoprivrednih površina u ovom slučaju na cjelokupnom svom teritoriju, uz napomenu da će se ova odluka revidirati u Planu 2028. – 2033., a da će se u prvoj polovini 2023. godine napraviti analiza za donošenje odluka vezanih za prihvatljivost korištenja pročišćenih komunalnih otpadnih voda (ponovna uporaba voda) u poljoprivredi.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere\* | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 8 | 3.OSN.03.01 | ID | Nastavak aktivnosti na unaprjeđenju dijela Informacijskog sustava voda za:  – evidenciju (registar) izdanih vodopravnih dozvola i koncesija za korištenje voda i praćenje podataka o zahvaćenim korištenim količinama voda obračunatim i naplaćenim naknadama i  – doradu sustava uvođenjem automatske provjere iskorištenosti obnovljivih zaliha površinskih i podzemnih voda i identificiranje vodnih tijela na kojima postojeće opterećenje na vodni resurs može ugroziti dobro stanje s obzirom na količinu i dinamiku vodenog toka.  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | RH | sve |
| 99 | 3.OSN.03.02 | Z | Uvođenje obveze:  – dostave/razmjene  – izvješćivanja i  – javne objave  podataka i informacija o razinama opterećenja na vodne resurse (indeks iskorištenje voda), uključivo i informacija o poštivanju uvjeta o ispuštanju ekološki prihvatljive protoke.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za vode | RH | sve |
| 8 | 3.OSN.03.03 | Z | Uvođenje obveze ugradnje vodomjera za sve vrste zahvaćanja/korištenja voda.  (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | RH | sve |
| 8 | 3.OSN.03.04 | Z | Uvođenje obveze ugradnje pojedinačnih vodomjera u zgrade već priključene na komunalne vodne građevine.  (Nastavak provedbe mjere 4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | RH | stanovništvo |
| 8 | 3.OSN.03.05 | ID | Uvođenje prakse detaljnog evidentiranja i interpretacije gubitaka u javnoj vodoopskrbi.  (Nastavak provedbe mjere 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | JIVU | RH | stanovništvo |
| 14 | 3.OSN.03.06 | SI | Istraživanje utjecaja korištenja – zahvaćanja voda na:  – ekološko stanje voda uključivo i pitanje ekološki prihvatljivog protoka i razrada kriterija za ocjenu utjecaja  – količinsko stanje podzemnih voda.  Predloženi su privremeni kriteriji za odlučivanje o potrebi za provjerom i mogućim ograničenjima, koji će se koristiti do donošenja novih kriterija za ocjenjivanje stanja voda:  – hidroloških elemenata kakvoće površinskih voda (količina i dinamika vodnog toka), koji odražavaju utjecaj korištenja – zahvaćanja voda na ekološko stanje voda  – razina i procijenjenih obnovljivih rezervi na količinsko stanje podzemnih voda.  (Nastavak provedbe mjere 6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | vodna tijela pod utjecajem zahvaćanja voda | sve |
| 7 | 3.OSN.03.07 | A | Usklađenje vodopravnih akata (vodopravnih dozvola i koncesija) (Nastavak provedbe mjera 7, 7a, 7b, 7c i 7d iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.):  – uvođenje obveze ugradnje vodomjera na mjestu zahvaćanja voda  – uvođenje obveze praćenja i dostave podataka o količini zahvaćene (te ukoliko je potrebno isporučene/iskorištene vode)  – uspostava dodatnog monitoringa  – reguliranje novih i dodijeljenih prava na zahvaćanje površinskih kopnenih voda | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela kopnenih površinskih voda pod utjecajem zahvaćanja voda u umjerenom ili gorem stanju / potencijalu | sve |
| 7a |  | Obustava izdavanja novih prava na zahvaćanje površinskih kopnenih voda na vodnim tijelima na kojima nije postignuto najmanje umjereno stanje prema količini i dinamici vodnog toka. | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela kopnenih površinskih voda u lošem ili vrlo lošem stanju / potencijalu | sve |
| 7b |  | Smanjenje dodijeljenih prava na zahvaćanje površinskih kopnenih voda za sve korisnike (na vodnom tijelu i kumulativno uzvodno) do postizanja najmanje umjerenog stanja prema količini i dinamici vodnog toka. | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela kopnenih površinskih voda u lošem ili vrlo lošem stanju / potencijalu | sve |
| 7c |  | Ograničavanje izdavanja novih prava na zahvaćanje voda na vodnim tijelima na kojima je ocijenjeno da su u umjerenom stanju prema količini i dinamici vodnog toka do količine koja kumulativno osigurava minimalno umjereno stanje prema količini vodnog toka. | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela kopnenih površinskih voda u umjerenom stanju / potencijalu | sve |
| 7d |  | Privremeno smanjenje dodijeljenih prava i privremena obustava izdavanja novih prava na zahvaćanje voda na tijelima podzemnih voda koja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve (količinsko stanje) | 2023. | Hrvatske vode | tijela podzemnih voda koja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve | sve |
| 7e |  | Privremeno smanjenje dodijeljenih prava i ograničavanje izdavanja novih prava na zahvaćanje voda na tijelima podzemnih voda pod rizikom postizanja okolišnih ciljeva (količinsko stanje) | 2023. | Hrvatske vode | tijela podzemnih voda pod rizikom | sve |
| 8 | 3.OSN.03.08 | M | Monitoring zahvaćanja voda – Nastavak aktivnosti vezanih uz praćenje i izvješćivanje o zahvaćanju voda:  – Praćenje i analizu podataka o dostavljenim i zahvaćenim količinama vode (monitoring opterećenja) uključivo i praćenje individualnih zahvaćanja voda za različite namjene (poljoprivreda, opskrba stanovništva, slatkovodna akvakultura i slično)  – Usklađenje operativnog monitoringa – praćenje i analiza podataka o stanju vodnih tijela koja se nalaze pod utjecajem zahvaćanja voda (monitoring utjecaja – operativni monitoring).  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | vodna tijela kopnenih površinskih voda za koja je indeks iskorištenja voda  Ikv > 20 % | sve |
| 7 | 3.OSN.03.09 | PP  SI | Nastavak priprema programa poticanja provođenja mjera smanjenja opterećenja voda zahvaćanjem voda, odnosno program racionalizacije korištenja voda:  – program smanjenje gubitaka u opskrbnoj mreži (javna vodoopskrba, industrija i slično)  – program uvođenja tehnologija i tehničkih rješenja koje koriste manje količine voda (navodnjavanje, industrija, proizvodnja električne energije i slično)  – program ponovna uporaba voda (industrija, poljoprivreda i slično)  Razrada kriterija za dodjelu sredstava potpore uvođenju mjera smanjenja opterećenja voda zahvaćanjem voda. | 2023. | ministarstvo nadležno za vode | RH | sve |
|  |  |  | Priprema tehničke dokumentacije i analiza za donošenje odluka vezanih za prihvatljivost korištenja pročišćenih komunalnih otpadnih voda (ponovna uporaba voda) u poljoprivredi.  (Nastavak provedbe mjere 9 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) |  |  |  |  |
| 7 | 3.OSN.03.10 | RI | Provedba mjera kojim se ostvaruje smanjenje indeksa iskorištenja voda za sva vodna tijela pod utjecajem zahvaćanja voda maksimalno do 40 %.  (Provedba administrativne mjere 7. a – e).  (Nastavak provedbe mjere 10 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2027. | korisnik | vodna tijela kopnenih površinskih voda za koja je indeks iskorištenja voda Ikv > 40 % | sve |
| 7  8 | 3.OSN.03.11 | A  E  V | Poticanje prelaska s individualnog na sustav javnog navodnjavanja. Potpora u pokrivanju troškova priključenja na postojeće javne sustave navodnjavanja kao mjeru racionalnijeg kontroliranog korištenja vode za navodnjavanje, odnosno kao dugoročnu mjeru osiguranja održivog (okolišno prihvatljivijeg) navodnjavanja osobito na onim vodnim tijelima na kojima je utvrđeno loše količinsko stanje voda ili negativni trendovi u količinskom stanju voda uslijed prekomjernog individualnog zahvaćanja voda.  (Nastavak provedbe mjere 11 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | RH | poljoprivreda |
| 7  8 | 3.OSN.03.12 | RI | Izgradnja javnih sustava navodnjavanja kako bi se smanjilo opterećenje vodnih tijela površinskih i podzemnih voda koja su u lošem stanju zbog individualnih zahvaćanja voda za potrebe navodnjavanja:  – 1. prioritet: u slivovima vodnih tijela rijeka kod kojih je ikv ≥ 40 % te na vodnim tijelima podzemnih voda za koja je ocijenjeno da nisu u dobrom količinskom stanju, odnosno koja su pod rizikom da ne budu u dobrom količinskom stanju  – 2. prioritet: u slivovima vodnih tijela rijeka kod kojih je ikv ≥ 30 % (osiguranje održivosti) i  – 3. u ostalim područjima gdje se zbog velikog broja individualnog zahvaćanja voda ne može osigurati dugoročna održivost individualnog pristupa navodnjavanju (bez obzira na stanje voda).  (Nastavak provedbe mjere 12 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2027. | ministarstvo nadležno za vode  ministarstvo nadležno za poljoprivredu  korisnici | slivna područja vodnih tijela za koja je ikv > 30 % | poljoprivreda |
| 14 | 3.OSN.03.13 | SI | Unapređenje i međusektorsko usklađivanje prostorno – planskih uvjeta za utvrđivanje prostora pogodnih za izgradnju postrojenja na OIE na državnoj, županijskoj i lokalnoj razini – eksploatacijska polja geotermalne vode za energetske svrhe. (mjera MEN-17 iz Strategije niskougljičnog razvoja) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za energetiku | RH | energetika |
| 7 | 3.OSN.03.14 | T | Pri provjeri i mogućim ograničenjima zahvaćanja i preusmjeravanja/korištenja voda treba uzeti u obzir i zahtjeve vezane uz održavanje plovnosti na plovnim putovima.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela površinskih kopnenih voda označena kao plovni put | promet |
| 7  8 | 3.OSN.03.15 | OP | Program poticanja smanjenja opterećenja voda zahvaćanjem voda, odnosno program racionalizacije korištenja voda treba jasno definirati odgovorne institucije/subjekte za provedbu mjera tog programa, rokove provedbe i pokazatelje praćenja učinkovitosti njegove provedbe (bioraznolikost, ekološka mreža i zaštita prirode).  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | RH | sve |
| 7 | 3.OSN.03.16 | OP | Prilikom planiranja crpljenja vode izraditi stručnu podlogu za procjenu kumulativnog utjecaja planova crpljenja vode na vodna tijela površinskih i podzemnih voda. Stručne podloge prioritetno treba napraviti na području slivova gdje se procjenjuje loše količinsko stanje podzemnih vodnih tijela i/ili postoji značajno opterećenje u pogledu zahvaćanja i preusmjeravanja vode (bioraznolikost, ekološka mreža i zaštita prirode).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | korisnik | RH | sve |
| 7  14 | 3.OSN.03.17 | T  OP | Za nove zahvate koji imaju potrebe za vodom kao resursom ili tehnološkom vodom treba inzistirati već na projektnoj razini na osmišljavanju tehnologija i tehničkih rješenja koje koriste manje količine voda te da se već na projektnoj razini predvidi i osigura ispuštanje ekološki prihvatljivog protoka (bioraznolikost, ekološka mreža i zaštita prirode).  (SPUO2, Nastavak provedbe mjere S4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | korisnik | RH | sve |
| 7  14 | 3.OSN.03.18 | T  OP | Zahvaćanje, preusmjeravanje/korištenje voda u poljoprivredi:  – Planovima nižeg reda kojima se planira gradnja/unaprjeđenje javnih sustava navodnjavanja te na razini pojedinog projekta, gdje je to potrebno, poticati ugradnju mjera zaštite prirode (biološka raznolikost, zaštićena područja, ekološka mreža) već u ranim fazama planiranja zahvata  – Izraditi stručne podloge koje će procijeniti kumulativni utjecaj svih planiranih sustava navodnjavanja na jednom slivu/vodotoku, odnosno procijeniti značaj utjecaja na režim podzemnih i površinskih voda. Stručne podloge prioritetno treba napraviti na području slivova gdje se procjenjuje loše količinsko stanje podzemnih vodnih tijela i/ili postoji značajno opterećenje u pogledu zahvaćanja i preusmjeravanja vode  – Prilikom izrade planova/projekata za navodnjavanje konzultirati odgovarajuće stručnjake u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, Zavod za zaštitu okoliša i prirode (bioraznolikost, ekološka mreža i zaštita prirode).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, Hrvatske vode | RH | poljoprivreda |
| 24 | 3.OSN.03.19 | A  OP | Sukladno Strateškoj studiji utjecaja na okoliš Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine – Zahtjevi zaštite prirode i okoliša potrebno je:  Tijekom operativnog vijeka projekta, svakih šest godina prilikom preispitivanja i izmjene / usklađenja vodopravnih akata, sukladno Zakonu o vodama, a s ciljem usklađenja s Planom upravljanja vodnim područjima, utvrditi dostižu li se uvjeti (granične vrijednosti primjerice protoka, temperature vode, zaslanjenja vode i slično ovisno o obilježjima projekta) koji ukazuju na potrebu primjene dodatnih mjera prilagodbe projekta na posljedice klimatskih promjena kako bi se smanjio rizik za projekt te istovremeno osiguralo da, u uvjetima klimatskih promjena, projekt i dalje nema značajan utjecaj na okoliš. | 2023. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. | | | | |

Dio programa provedbenih mjera povećanja efikasnosti korištenja voda (poticanje prelaska s individualnog na sustave javnog navodnjavanja, odnosno izgradnja javnih sustava navodnjavanja) detaljnije je razrađen u Višegodišnjem programu gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije. Vlada Republike Hrvatske je u listopadu 2015. godine donijela Odluku o donošenju Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine.

Prilikom izrade Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije sagledano je duže vremensko razdoblje (2013. – 2022. godina). Planirana je izgradnja 71 projekta navodnjavanja ukupne investicijske vrijednosti 417 milijuna eura, odnosno osiguranje dodatnih 48.000 ha navodnjavanih površina (koje zajedno s postojećim sustavima javnog navodnjavanja čine površinu od 65.000 ha ili oko 6 % ukupno obradivih površina). Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije godine prihvaćan je za prvo programsko razdoblje zaključno s 2017. godinom (s procijenjenim ulaganjima od 199 milijuna eura), nakon čega je predviđena njegova revizija.

5.2.4. Mjere kontrole prihranjivanja podzemnih voda

Mjere kontrole prihranjivanja podzemnih voda do sada nisu bile predviđene budući da se u Republici Hrvatskoj ne provode aktivnosti koje bi za posljedicu imale opterećenje prihranjivanjem podzemnih voda. S obzirom na to da, prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021., mjere S1 i S3 nisu provedene planirane mjere kontrole prihranjivanja podzemnih voda ostaju nepromijenjene. Međutim, Strategija prilagodbe predviđa i provođenje takvih mjera te su one prenesene u Program mjera.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 91 | 3.OSN.04.01 | RI | Umjetno prihranjivanje priobalnih vodonosnika (mjera HM-08-03 preuzeta iz Strategije prilagodbe) | prema tehničkoj dokumentaciji | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode, JLS | Jadransko vodno područje | stanovništvo |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. |  |  |  |  |

5.2.5. Mjere kontrole točkastih izvora onečišćenja

Prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019., a uzimajući u obzir i rezultate analiza opterećenja i stanja voda potrebno je:

– Intenzivirati rad na reviziji i usklađenju vodopravnih akata sukladno donesenom Akcijskom planu što obuhvaća:

– Dovršenje regulatornog okvira kojim se uređuju preostala sporna pitanja uključivo i pitanja uspostave i kontrole individualnih sustava odvodnje i

– Kontinuirana edukacija i jačanje kapaciteta potrebna je na svim razinama sustava upravljanja i kontrole kao i institucija nadležnih za izdavanje vodopravnih akata kako bi se osigurala učinkovitija priprema i provedba projekata.

– Nastavak rada na reguliranju trajnog zbrinjavanja mulja s uređaja za pročišćavanja komunalnih otpadnih voda

– Unaprjeđenje monitoringa opterećenja

– Intenziviranje aktivnosti na usklađivanju sa standardima ispuštanja:

– projekti zbrinjavanja komunalnih otpadnih voda aglomeracija većih od 2.000 ES

– industrijskih otpadnih voda.

Osnovne mjere kontrole i smanjenja onečišćenja voda iz točkastih izvora onečišćenja propisane su Zakonom o vodama, prema načelima:

1. otklanjanja štete na izvoru nastanka

2. kombiniranog pristupa i

3. onečišćivač plaća.

Ispuštanje onečišćujućih tvari iz točkastih izvora kontrolira se izdavanjem vodopravnih dozvola ili u okviru okolišnih dozvola, kojima se određuju uvjeti za ispuštanje otpadnih voda (dopuštene količine, granične vrijednosti, obveza monitoringa i dostave podataka i druge obveze i eventualna izuzeća). Obveza pribavljanja vodopravne dozvole, odnosno okolišne dozvole odnosi se na svako ispuštanje komunalnih, industrijskih, i drugih otpadnih voda za koje su propisane granične vrijednosti emisija. Granične vrijednosti se propisuju za pojedine onečišćujuće tvari ili skupine onečišćujućih tvari, uzimajući u obzir najbolje raspoložive tehnike (u slučaju izdavanja okolišnih dozvola). Pravilnikom o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda određeni su uvjeti za ispuštanje komunalnih otpadnih voda iz sustava javne odvodnje i industrijskih otpadnih voda za postrojenja za koje nije predviđeno ishođenje okolišne dozvole (granične vrijednosti emisija se propisuju i pri izdavanju vodopravnih dozvola i u postupku ishođenja okolišne dozvole), odnosno Pravilnikom je predviđeno dodatno propisivanje uvjeta za ispuštanje industrijskih otpadnih voda za niz drugih industrija za koje je to nužno i opravdano.

Korisnici kojima je odobreno ispuštanje otpadnih voda dužni su pratiti količinu i kakvoću ispuštenih otpadnih voda i o tome redovito izvješćivati Hrvatske vode (Pravilnik o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda). Također, propisana je naknada za zaštitu voda, koja se plaća ovisno o količini i karakteristikama ispuštenih otpadnih voda, sukladno Zakonu o financiranju vodnoga gospodarstva. Način obračuna i naplate naknada određen je Pravilnikom o obračunavanju i plaćanju naknade za zaštitu voda (»Narodne novine«, broj 48/19.) te Uredbom o visini naknade za zaštitu voda (»Narodne novine« br. 82/10., 83/12., 151/13. i 116/18.). Sredstva od naknade za zaštitu voda prihod su Hrvatskih voda i koriste se namjenski, za povrat investicijskih i administrativnih troškova za zaštitu voda od onečišćenja.

Usklađenje vodopravnih akata – Objavljen je Akcijski plan revizije i usklađenja vodopravnih akata s Planom upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. koji sadrži postupak i dinamiku, te način usklađenja navedenih akata s ciljevima zaštite voda/okoliša, uz harmonizaciju nacionalnih propisa s propisima Europske unije. Navedenim planom utvrđena su sporna pitanja čije rješavanje je preduvjet za unaprjeđenje redovitih postupaka izdavanja, te revizije vodopravnih akata. S obzirom na to da je riječ o velikom broju vodopravnih akata koje je potrebno uskladiti, objavljeni Akcijski plan je potrebno novelirati odnosno donijeti novi Akcijski plan revizije i usklađenja vodopravnih akata s Planom upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

Komunalne otpadne vode – Za ispunjavanje uvjeta za ispuštanje komunalnih otpadnih voda odgovoran je isporučitelj usluge javne odvodnje, koji mora zadovoljavati Pravilnik o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti javne odvodnje (»Narodne novine«, br. 28/11. i 16/14.) i imati odobrenje za obavljanje javne odvodnje (članak 16. Zakona o vodnim uslugama). Usklađivanje s propisanim standardima o prikupljanju i pročišćavanju komunalnih otpadnih voda za aglomeracije veće od 2.000 ES treba ostvariti do kraja 2023. godine. Riječ je o obvezi preuzetoj u okviru pristupnih pregovora Republike Hrvatske za članstvo u Europskoj uniji i unesenoj u Zakon o potvrđivanju Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji (Dodatak V. (prijelazne mjere)). Izvještajem prema članku 17. Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih upućenim Europskoj komisiji u okviru 10. ciklusa izvješćivanja (srpanj 2018.), utvrđeni su planski rokovi za pripremu i provedbu projekata izgradnje sustava javne odvodnje i uređaja za pročišćavanje koji odstupaju od rokova utvrđenih pristupnim ugovorom. Naime, zbog velikog broja projekata koje je potrebno pripremiti i provesti u vrlo kratkom roku uz ograničene ljudske resurse, praksa je pokazala da se očekuje produljenje rokova za dvije do pet godina u odnosu na one iz pristupnog ugovora.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/160535.jpg)

Program mjera kontrole točkastih izvora onečišćenja komunalnim otpadnim vodama obuhvaća:

– izgradnju/proširenje sustava za prikupljanje komunalnih otpadnih voda

– izgradnju/dogradnju odgovarajućih uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda za sve aglomeracije veće od 2.000 ES.

Prioritetno treba riješiti prikupljanje i pročišćavanje otpadnih voda iz aglomeracija većih od 15.000 ES, bez obzira na osjetljivost prijamnika, osim aglomeracija veličine 15.000 – 50.000 ES turističkoga karaktera čije otpadne vode se ispuštaju u more koje nije proglašeno osjetljivim. Preduvjet za održivi razvoj i funkcioniranje planiranoga sustava javne odvodnje je reorganizacija (okrupnjavanje i specijalizacija) isporučitelja vodnokomunalnih usluga.

Industrijske otpadne vode – Dinamika usklađivanja s propisanim graničnim vrijednostima emisija za industrijske (tehnološke) otpadne vode za IED postrojenja u nadležnosti je ministarstva nadležnog za zaštitu okoliša. Riječ je o obvezi preuzetoj u okviru pristupnih pregovora Republike Hrvatske za članstvo u Europskoj uniji i unesenoj u Zakon o potvrđivanju Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji (Dodatak V. (prijelazne mjere)). Usklađivanje postojećih vodopravnih dozvole za ostale objekte i postrojenja u nadležnosti je ministarstva nadležnog za vode i Hrvatskih voda. Podaci o usklađenosti rada postrojenja s propisanim graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda prema važećim aktima kojima se dopušta ispuštanje otpadnih vodana na osnovu provedenog ispitivanja sastava otpadnih voda, pokazuju na relativno visoki stupanj usklađenosti na vodnom području rijeke Dunav dok je usklađenost na jadranskom vodnom području niža.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/160605.jpg)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere\* | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 99 | 3.OSN.05.01 | Z | Nastavak aktivnosti na reguliranju usklađenja sadržaja vodopravnih akata sa Zakonom o vodama i Planom upravljanja vodnim područjima (Pravilnik)  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode  ministarstvo nadležno za vode | RH | sve |
| 95 | 3.OSN.05.02 | ID | Nastavak aktivnosti na razvoju Informacijskog sustava voda – Katastar zaštite voda – Opterećenje komunalnim otpadnim vodama.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.)  kontinuirano  Hrvatske vode  RH  stanovništvo |  |  |  |  |
| 95 | 3.OSN.05.03 | ID | Nastavak aktivnosti na razvoju Informacijskog sustava voda – Katastar zaštite voda – Opterećenje industrijskim otpadnim vodama.    (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | RH | industrija |
| 14 | 3.OSN.05.04 | V  OP | Završetak Smjernica za ispuštanje u podzemlje.  Prilikom izrade Smjernica za ispuštanje u podzemlje predvidjeti obvezu utvrđivanja horizontalnih kretanja podzemnih voda dostupnih korijenju te u skladu s tim uspostaviti buffer zone, osobito ukoliko je horizontalno kretanje podzemnih voda prema zaštićenim područjima Zakonom o zaštiti okoliša ili poplavnim šumama kojima je podzemna voda otvorenih vodonosnika jedan od bitnih čimbenika za razvoj (šumarstvo).  Vidjeti mjeru 3.OSN.09.01  (Nastavak provedbe mjera 6 i SPUO2 mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela podzemnih voda | sve |
| 95 | 3.OSN.05.05 | Z | Nastavak rada na dopuni Pravilnika o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda prilozima za kontrolu ispuštanja industrijskih otpadnih voda iz objekata i postrojenja za:  – proizvodnju šećera i šećernih proizvoda  – preradu drva u drvnoj industriji  – preradu i prodaja nafte  – metaluršku industrija  – elektroničku industrija  – proizvodnju i preradu plastike  – proizvodnju sredstva za zaštitu bilja  po potrebi i za druge objekte i postrojenja onečišćavanja za koje se utvrdi opravdanost donošenja priloga.  (Nastavak provedbe mjere 7 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | RH | industrija |
| 21 | 3.OSN.05.06 | Z | Podzakonskim aktima dodatno regulirati pitanje zbrinjavanja mulja s komunalnih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda.  (Nastavak provedbe mjere 8 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za okoliš, ministarstvo nadležno za vode | RH | stanovništvo |
| 95 | 3.OSN.05.07 | A | Nastavak usklađenje vodopravnih akata (vodopravnih dozvola i okolišnih dozvola u dijelu koji se odnosi na sastavnicu vode):  – uvođenje obveze redovite revizije akta s Planom upravljanja vodnim područjima  – uvođenje obveze detaljnijeg monitoringa otpadnih voda (teret i koncentracije)  – smanjenjem dodijeljenog prava na ispuštanje otpadnih voda za sve korisnike (kumulativno – uzvodno) voda čija konzumacija dodijeljenog prava na vode ima, odnosno može imati negativan utjecaj na stanje vodnog tijela nakon provedbe osnovnih mjera svih korisnika (kombinirani pristup)  – utvrđivanje lokacije operativnog monitoringa na osnovi kojeg će se utvrđivat učinak provedenih mjera.  (Nastavak provedbe mjere 9 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | ispuštanje otpadnih voda u sva vodna tijela | sve |
| 95 | 3.OSN.05.08 | A | Pri reviziji, odnosno pri izdavanju novih vodopravnih akata propisati:  – provedbu osnovne mjere na način da se granične vrijednosti emisija i opterećenje usklade s emisijskim vrijednostima propisane osnovne mjere  – obvezu usklađenja graničnih vrijednosti otpadnih voda prema kriteriju prijamnog kapaciteta recipijenta (oštriji uvjeti ispuštanja)  – detaljan monitoring ispuštenih otpadnih voda  – vodomjernu postaju operativnog monitoringa na kojoj će se pratiti učinak provedbe propisane osnovne mjere.  Ukoliko provođenje mjera usklađenja nije moguće provesti postupak za privremeno / trajno izuzeće od postizanja okolišnih ciljeva (vidjeti Poglavlje B.3.2)  (Nastavak provedbe mjere 9a, 9b i 9c iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | ispuštanje otpadnih voda u vodna tijela koja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve  (fizikalno – kemijski i pokazatelji kemijski pokazatelji) | sve |
| 95 | 3.OSN.05.09 | ID  M | Nastavak aktivnosti vezanih uz praćenje i izvješćivanje o ispuštanju otpadnih voda:  – praćenje i analizu podataka o otpadnim, pročišćenim otpadnim vodama i mulju (monitoring opterećenja)  – usklađenje operativnog monitoringa – praćenje i analiza podataka o stanju vodnih tijela koja se nalaze pod utjecajem ispuštanja otpadnih voda (monitoring utjecaja – operativni monitoring).  (Nastavak provedbe mjere 10 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | RH | sve |
| 95 | 3.OSN.05.10 | ID | Nastavak aktivnosti na dostavi podataka i informacija o pokazateljima provedbe i koristima provedbe Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine.    (Nastavak provedbe mjere 11 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | JIVU | RH | stanovništvo |
| 21 | 3.OSN.05.11 | A  PP | Nastavak realizacije aktivnosti na uspostavi sustava gospodarenja muljem sa komunalnih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda prema preporukama tehničko – ekonomske studije »Obrada i zbrinjavanje otpada i mulja generiranog pročišćavanjem otpadnih voda na javnim sustavima odvodnje otpadnih voda gradova i općina u hrvatskim županijama« odnosno po donošenju prema »Akcijskom plan za korištenje mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda na pogodnim površinama«.  (Nastavak provedbe mjere 13 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 1  95 | 3.OSN.05.12 | RI | Usklađivanje sa standardima ispuštanja komunalnih otpadnih voda aglomeracija većih od 2.000 ES: Sustavi javne odvodnje aglomeracija većih od 2.000 ES će se graditi, dograđivati / unaprjeđivati i razvijati sukladno dinamici predviđenoj u Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine.  (Nastavak provedbe mjere 14 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2027. | JLS, JIVU | RH | stanovništvo |
| 16  95 | 3.OSN.05.13 | RI | Intenziviranje aktivnosti na usklađivanju sa standardima ispuštanja industrijskih otpadnih voda.    (Nastavak provedbe mjere 15 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | industrije | RH | industrija |
| 95 | 3.OSN.05.14 | T  OP | U slučaju ispuštanja otpadnih voda u iznimno male vodotoke te u vodotoke koje tijekom određenog razdoblja redovito ili povremeno presušuju ili poniru, ispuštanje analizirati kao neizravno ispuštanje u podzemlje te primijeniti kriterije za izradu analize utjecaja provedbe zahvata na stanje voda vezano za iznimna neizravna ispuštanja otpadnih voda u podzemne vode (metodologija) i kriterije za neizravna ispuštanja u podzemne vode (granične vrijednosti emisija, stupanj pročišćavanja i drugo).  (Nastavak provedbe mjere 16 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | JLS, JIVU, industrija | vodna tijela kopnenih voda | stanovništvo, industrija |
| 95 | 3.OSN.05.15 | A | Propisati provedbu (osnovnih) mjera smanjenja opterećenja na tijelima podzemnih voda za koja je utvrđeno da ne zadovoljavaju okolišne ciljeve odnosno da su u riziku po kemijskom ili/i količinskom stanju | 2023 | Hrvatske vode | tijela podzemnih voda za koja okolišni ciljevi nisu zadovoljeni | sve |
| 95 | 3.OSN.05.16 | RI | Provesti propisane mjere smanjenja opterećenja na tijelima podzemnih voda za koja je utvrđeno da ne zadovoljavaju okolišne ciljeve odnosno da su u riziku po kemijskom ili/i količinskom stanju | 2024 | korisnici voda | tijela podzemnih voda za koja okolišni ciljevi nisu zadovoljeni | sve |
| 95 | 3.OSN.05.17 | M  SI | Provedba programa mjera: Na tijelima podzemnih voda na kojima je utvrđeno da okolišni ciljevi nisu zadovoljeni, odnosno da su vodna tijela pod rizikom na područjima opskrbnih zona:  – povećani opseg redovitog monitoringa te  – provedba istraživačkog monitoringa sa analizom uzročno – posljedičnih veza i prijedlogom programa mjera | 2024 | Hrvatske vode | tijela podzemnih voda za koja okolišni ciljevi nisu zadovoljeni  na područjima zona opskrbe vodom za ljudsku potrošnju | sve |
| 95 | 3.OSN.05.18 | M  IN | Pojačati nadzor kakvoće mulja koji se koristi u poljoprivredi i načina njegove primjene (tlo i poljoprivreda).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za okoliš | RH | poljoprivreda |
| 1  21  95 | 3.OSN.05.19 | PP  T  OP | Programsko planske i tehničke preporuke:  Planovima nižeg reda i na razini pojedinog projekta izgradnje/nadogradnje sustava javne odvodnje poticati ugradnju mjera zaštite prirode već u ranim fazama planiranja zahvata (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  Prilikom planiranja i gradnje sustava za odvodnju i pročišćavanje otpadnih voda uvažavati sve mjere propisane Višegodišnjim programom gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine i strateške procjene istog dokumenta koji se odnose na zaštitu tla od onečišćenja.  Prilikom projektiranja i provedbe postupka procjene utjecaja na okoliš za uređaje za pročišćavanje otpadnih voda definirati mjere sprječavanja i smanjenja emisija onečišćujućih tvari u zrak, prvenstveno neugodnih mirisa kako bi se postigle vrijednosti u skladu sa zakonski definiranim graničnim vrijednostima onečišćujućih tvari u zraku (zrak).  Prilikom projektiranja i provedbe postupka procjene utjecaja na okoliš za spalionice otpadnog mulja iz uređaja za obadu otpadnih voda definirati mjere sprječavanja i smanjenja emisija onečišćujućih tvari u zrak u skladu sa zakonski definiranim graničnim vrijednostima onečišćujućih tvari u zraku (zrak).  (SPUO2, nastavak provedbe mjera S3, S6, S7 i S8 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | JLS, JIVU | RH | stanovništvo |
| 14 | 3.OSN.05.20 | M  SI | Aktivnosti istraživačkog monitoringa proširiti i na šume u okolnom području vodnih tijela da se utvrdi opseg, doseg i utjecaj prekoračenja.    (SPUO2. nastavak provedbe mjere S4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za šume, Hrvatske vode | vodna tijela pod utjecajem komunalnih otpadnih voda  na području šuma | stanovništvo |
| 14 | 3.OSN.05.21 | M  SI | Aktivnosti istraživačkog monitoringa proširiti i na poljoprivredne površine u okolnom području vodnih tijela da se utvrdi opseg, doseg i utjecaj prekoračenja.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, Hrvatske vode | vodna tijela pod utjecajem komunalnih otpadnih voda  na poljoprivrednom području | stanovništvo |
| 1  24 | 3.OSN.05.22 | PP  T  OP | Pri planiranju, projektiranju, izgradnji i pogonu uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda provoditi mjere upravljanja emisijama stakleničkih plinova. | 2023 | JLS, JIVU | RH | stanovništvo |
| 24 | 3.OSN.05.23 | A | Sukladno Strateškoj studiji utjecaja na okoliš Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine – Zahtjevi zaštite prirode i okoliša potrebno je:  Tijekom operativnog vijeka projekta, svakih šest godina prilikom preispitivanja i izmjene / usklađenja vodopravnih akata, sukladno Zakonu o vodama, a s ciljem usklađenja s Planom upravljanja vodnim područjima, utvrditi dostižu li se uvjeti (granične vrijednosti primjerice protoka, temperature vode, zaslanjenja vode i slično ovisno o obilježjima projekta) koji ukazuju na potrebu primjene dodatnih mjera prilagodbe projekta na posljedice klimatskih promjena kako bi se smanjio rizik za projekt te istovremeno osiguralo da, u uvjetima klimatskih promjena, projekt i dalje nema značajan utjecaj na okoliš. | 2023. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 14 | 3.OSN.05.24 | A  M | Pri izradi vodopravnih akata propisati obvezu mjerenja fizikalno – kemijskih i kemijskih elemenata kakvoće voda u otpadnim vodama ribnjaka, te njihove maksimalne dopuštene koncentracije odrediti ugovorima o zakupu  (SPUO3) | 2023 | Hrvatske vode | RH | akvakultura |
| 14 | 3.OSN.05.25 | V  SI | Izraditi metodologiju za procjenu emisija otpadnih voda iz eksploatacijskih polja za vađenje mineralnih sirovina, a s ciljem zaštite voda od pripadajućih onečišćenja.  (SPUO3) | 2024 | Hrvatske vode | RH | vađenje mineralnih sirovina |
| 21 | 3.OSN.05.26 | T  M | Pri neizravnom ispuštanju otpadnih voda na području krša, uključujući u upojne bunare, uzeti u obzir karakteristike krša i primijeniti odgovarajuće mjere zaštite i praćenja.  (SPUO3) | 2023 | Hrvatske vode | RH – krš | sve |
|  | • Mjera 4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena donošenjem Zakona o vodnim uslugama (stupio na snagu 18. srpnja 2019. godine)  • Mjera 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena objavom smjernica 2018. godine | | | | |
| Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2  SPUO3 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. | | | | |

Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine (u daljnjem tekstu: Program) – Prema Planu provedbe vodnokomunalnih direktiva, osnovne mjere sprječavanja onečišćenja komunalnim otpadnim vodama obuhvaćaju izgradnju, odnosno dogradnju sustava prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda na 294 aglomeracije veće od 2.000 ES prema procijenjenom opterećenju. Izvan programa osnovnih mjera je 469 aglomeracija manjih od 2.000 ES prema procijenjenom sadašnjem potencijalnom opterećenju, koje obuhvaća oko 13 % stanovništva Republike Hrvatske. Planirani stupanj pročišćavanja ovisi o veličini aglomeracije i osjetljivosti prijamnika otpadnih voda.

Tab. B.91 Plan provedbe Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (prema Planu provedbe vodnokomunalnih direktiva)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Veličina aglomeracije (ES) | | | | |
| 2.000 – 10.000 | 10.000 – 15.000 | 15.000 – 50.000 | 50.000 – 150.000 | > 150.000 |
| Vodno područje rijeke Dunav – osjetljivo područje | prikupljanje otpadnih voda  sekundarno pročišćavanje | prikupljanje otpadnih voda  naprednije pročišćavanje | prikupljanje otpadnih voda  naprednije pročišćavanje | | prikupljanje otpadnih voda  naprednije pročišćavanje |
| 31.12.2023. (12) | 31.12.2020. (9) | 31.12.2018. (7) | | 31.12.2018. (7) |
| 167 aglomeracija | 126 aglomeracija | 10 aglomeracija | 20 + 9 = 29 aglomeracija | | 2 aglomeracije |
| Jadransko vodno područje – osjetljivo područje (ispuštanje na kopnu i na dijelu osjetljivog mora) | prikupljanje otpadnih voda  sekundarno (ili odgovarajuće\*) pročišćavanje | prikupljanje otpadnih voda  naprednije pročišćavanje | prikupljanje otpadnih voda  naprednije pročišćavanje | | prikupljanje otpadnih voda  naprednije pročišćavanje |
| 31.12.2023. (12) | 31.12.2020. (9) | 31.12.2018. (7) | | 31.12.2018. (7) |
| 39 aglomeracija | 26 aglomeracija | 5 aglomeracija | 8 + 0 = 8 aglomeracija | | - |
| Jadransko vodno područje – područje mora koje nije proglašeno osjetljivim | prikupljanje otpadnih voda  odgovarajuće pročišćavanje | prikupljanje otpadnih voda  sekundarno pročišćavanje | prikupljanje otpadnih voda  sekundarno pročišćavanje | prikupljanje otpadnih voda  sekundarno pročišćavanje | prikupljanje otpadnih voda  sekundarno pročišćavanje |
| 31.12.2023. (12) | 31.12.2023. (12) | 31.12.2018. (7)  31.12.2020. (9)\*\* | 31.12.2018. (7) | 31.12.2018. (7) |
| 88 aglomeracija | 53 aglomeracije | 16 aglomeracija | 2 + 11\*\* = 13 aglomeracija | 4 aglomeracije | 2 aglomeracije |
| ukupno  294 aglomeracije | 205 aglomeracije | 31 aglomeracija | 41 aglomeracija | 13 aglomeracija | 4 aglomeracije |
| \* – priobalna područja  \*\* – priobalne aglomeracije sa značajnim udjelom turizma u ukupnom opterećenju (većem od 30 %) | | | | | |

U 2014. i 2018. godini obavljeno je ažuriranje podataka o aglomeracijama. Ažuriranje se većim dijelom odnosi na promjenu u opterećenju (novi popis stanovništva te novije i preciznije informacije o broju turista, industrije i drugo), a uključuje i novelirane obuhvate i iznose potrebnih ulaganja. Ukupni broj aglomeracija prema Programu iznosi 747, a njihov broj s opterećenjem preko 2.000 ES smanjio se na 260 aglomeracija.

Tab. B.92 Usporedba broja i veličine aglomeracija (2010., 2014. i 2018. godina)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno postojeće potencijalno opterećenje aglomeracije | Ukupno  2010. godina | 2014. godina | | | 2018. godina | | |
| Ukupno | Jadransko vodno  područje | Vodno područje rijeke Dunav | Ukupno | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko  vodno  područje |
| broj | | | | | | |
| veće od 50.000 ES | 17 | 20 | 9 | 11 | 21 | 11 | 10 |
| 10.000 – 49.999 ES | 72 | 71 | 41 | 30 | 68 | 37 | 31 |
| 2.000 – 9.999 ES | 205 | 190 | 112 | 78 | 171 | 76 | 95 |
| manje od 2.000 ES | 469 | 486 | 185 | 301 | 487 | 191 | 296 |
| Ukupno | 763 | 767 | 347 | 420 | 747 | 315 | 432 |

Programom su obuhvaćena ulaganja u javnu odvodnju 260 aglomeracije s više od 2.000 ES na kojima je planirano unaprjeđenje sustava javne odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda do 2027. godine, te manji broj aglomeracija s opterećenjem manjim od 2.000 ES (za koje je ishođena građevinska dozvola). Višegodišnjim programom gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine predviđena ulaganja se odnose na:

– izgradnju, odnosno obnovu građevina sustava prikupljanja i odvodnje otpadnih voda

– izgradnju novog, odnosno rekonstrukciju i/ili nadogradnju postojećeg uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u cilju osiguranja zahtijevanog stupnja pročišćavanja za potrebni projektirani kapacitet, s rokovima koji načelno prate rokove definirane Planom provedbe vodnokomunalnih direktiva.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/160633.jpg)

Sl. B.95 Prostorni raspored aglomeracija s opterećenjem većim od 2.000 ES
 (Izvor: Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine)

Ukupna ulaganja u sustave javne odvodnje iznose oko 3,6 milijardi eura, od čega se oko 95 % ulaže u razvoj sustava javne odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda aglomeracija s opterećenjem većim od 2.000 ES.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/160658.jpg)

Sl. B.96 Procijenjena ulaganja u razvoj sustava javne odvodnje

Tadašnji Ministar zaštite okoliša i energetike je donio Odluku o započinjanju postupka strateške procjene utjecaja na okoliš Programa (Klasa: 325-01/20-01/45, Urbroj: 517-07-3-1-20-6). Odluka je objavljena na mrežnoj stranici ministarstva na poveznici: https://mingor.gov.hr/postupci-strateske-procjene-nadlezno-tijelo-je-ministarstvo-gospodarstva-i-odrzivog-razvoja/4037 (u daljnjem tekstu: mrežna stranica ministarstva).

Postupak određivanja sadržaja strateške studije utjecaja na okoliš proveden je sukladno članku 8. Uredbe o strateškoj procjeni utjecaja strategije, plana i programa na okoliš (»Narodne novine«, broj 3/17. u daljnjem tekstu: Uredba). Javnost je informirana o ovom postupku i pozvana na sudjelovanje objavom Informacije i poziva na mrežnoj stranici ministarstva (Klasa: 325-01/20-01/45, Urbroj: 517-07-3-1-20-9 od 29. travnja 2020.). Ministarstvo je pribavilo mišljenja tijela i / ili osoba određenih posebnim propisima i mišljenja tijela jedinica područne (regionalne) i lokalne samouprave i drugih tijela o sadržaju strateške studije i razini obuhvata podataka koji se moraju obraditi u strateškoj studiji, vezano na područje iz njihova djelokruga. Tijekom postupka određivanja sadržaja strateške studije utjecaja na okoliš Programa, zbog pogoršanja epidemiološke situacije vezano uz pandemiju Covid-19 virusa, nisu održane konzultacije sukladno članku 9., stavcima 4. i 5. Uredbe, te su iste provedene elektroničkim putem s tijelima koja su dostavila mišljenje u pisanom obliku.

Odluka o sadržaju strateške studije utjecaja na okoliš Programa donesena je 19. lipnja 2020. (Klasa: 325-01/20-01/45, Urbroj: 517-07-3-1-2-20-22) i objavljena je na mrežnoj stranici ministarstva.

Povjerenstvo za stratešku procjenu utjecaja na okoliš Programa (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo) imenovano je Odlukom (Klasa: 325-01/20-01/45, Urbroj: 517-07-3-1-20-34 od 10. kolovoza 2020.). Povjerenstvo je održalo dvije sjednice putem videokonferencije: 21. svibnja i 15. srpnja 2021., tijekom kojih je ocijenilo Stratešku studiju u odnosu na Nacrt Prijedloga Programa, te donijelo Mišljenje (Klasa: 325-01/20-01/45, Urbroj: 517-09-3-1-2-21-82 od 15. srpnja 2021.) da je strateška studija cjelovita i stručno utemeljena.

Javna rasprava o Strateškoj studiji i Nacrtu Prijedloga Programa provedena je u razdoblju od 8. rujna do 8. listopada 2021. Uvid u predmetnu dokumentaciju omogućen je u službenim prostorijama Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb, te na mrežnoj stranici ministarstva. Javno izlaganje održano je 30. rujna 2021. s početkom u 11.00 sati u službenim prostorijama Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb. Obavijest o provedbi javne rasprave o Strateškoj studiji i Nacrtu Prijedloga Programa objavljena je u dnevnim novinama »Večernji list« 26. kolovoza 2021., te je cjelovita dokumentacija (Strateška studija, Netehnički sažetak Strateške studije, te Nacrt Prijedloga Programa) objavljena i na mrežnoj stranici ministarstva.

Istodobno sa stavljanjem Strateške studije i Nacrta Prijedloga Programa na javnu raspravu, Uprava vodnoga gospodarstva i zaštite mora Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja je dostavila navedenu dokumentaciju i na mišljenje tijelima i osobama sukladno Zakonu o zaštiti okoliša i Uredbi (Klasa: 325-01/20-01/45, Urbroj: 517-07-3-1-2-21-92 od 6. rujna 2021.).

Nakon provedene javne rasprave, Uprava vodnoga gospodarstva i zaštite mora Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja je dostavila sva mišljenja, primjedbe i prijedloge s javne rasprave kao i mišljenja tijela i osoba na očitovanje izrađivačima Nacrta Prijedloga Programa i Strateške studije. Sve primjedbe, mišljenja i prijedlozi na Nacrt Prijedloga Programa i Stratešku studiju razmotreni su od strane izrađivača Strateške studije, od strane izrađivača Nacrta Prijedloga Programa Hrvatskih voda i od strane nadležnog tijela Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja. Svojim očitovanjem u sklopu obrasca Izvješća o provedenoj predmetnoj javnoj raspravi i e-savjetovanju o Nacrtu Prijedloga Programa od 2. prosinca 2021., ovlaštenik je u suradnji s nadležnim tijelom obrazložio razloge njihova prihvaćanja, odnosno neprihvaćanja, te je prema prihvaćenim primjedbama doradio Stratešku studiju. Hrvatske vode su istovremeno doradile Nacrt Prijedloga Programa.

U okviru strateške procjene, a sukladno Rješenju Uprave za zaštitu prirode Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (Klasa: UP/I-612-07/20-37/44, Urbroj: 517-05-2-3-20-2 od 19. veljače 2020.) proveden je postupak Glavne ocjene prihvatljivosti Programa za ekološku mrežu. Sukladno mišljenju Uprave za zaštitu prirode Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (Klasa: 612-07/20-58/23, Urbroj: 517-10-2-3-21-15 od 3. prosinca 2021.), a na temelju provedenog postupka Glavne ocjene prihvatljivosti Programa za ekološku mrežu, te analize mogućih utjecaja iste, utvrđeno je da je Program prihvatljiv za ekološku mrežu uz primjenu mjera ublažavanja negativnih utjecaja na ekološku mrežu utvrđenih u strateškoj studiji, te Mišljenju Povjerenstva (Klasa: 325-01/20-01/45, Urbroj: 517-09-3-1-2-21-82 od 15. srpnja 2021.).

Slijedom svega prethodno navedenog, Uprava za procjenu utjecaja na okoliš i održivo gospodarenje otpadom Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja izdala je Mišljenje (Klasa: 351-03/21-01/2337, Urbroj: 517-05-1-1-21-2 od 6. prosinca 2021.) da je postupak strateške procjene utjecaja na okoliš Programa proveden sukladno Zakonu, Uredbi i Uredbi o informiranju i sudjelovanju javnosti i zainteresirane javnosti u pitanjima zaštite okoliša (»Narodne novine«, broj 64/08.).

Zahtjevi zaštite okoliša i prirode proistekli iz postupka strateške procjene utjecaja Programa na okoliš koja je uključivala i glavnu ocjenu prihvatljivosti Programa za ekološku mrežu preuzeti su iz Strateške studije utjecaja na okoliš Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine i uvršteni u Program.

U Strateškoj studiji su utjecaji razmatrani na razini očekivanih tipova zahvata, a detaljnija analiza je napravljena za vodocrpilišta / vodozahvate. Mjere zaštite okoliša propisane su u odnosu na: podzemne vode, površinske vode – rijeke i jezera, prijelazne i priobalne površinske vode, tlo i poljoprivredu, kvalitetu zraka, klimatske promjene, bioraznolikost, zaštićena područja, krajobraz, stanovništvo i zdravlje ljudi, kulturno povijesnu baštinu, materijalnu imovinu – infrastrukturne sustave i promet, ribarstvo i akvakulturu, šumarstvo i lovstvo, industriju, turizam i gospodarenje otpadom. Posebno su istaknute mjere pojačavanja pozitivnog utjecaja, mjere zaštite okoliša za razmatrana varijantna rješenja i mjere ublažavanja negativnog utjecaja na ekološku mrežu.

Tab. B.93 Pregled ulaganja u razvoj javne odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda po vodnim područjima i podslivovima prema prioritetima ulaganja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Broj aglomeracija | | | Ulaganja (000 eura) | | | Ukupno | |
| prioritetna skupina  prema krajnjem roku  usklađenja | | | prioritetna skupina  prema krajnjem roku  usklađenja | | | broj | Iznos  (000 eura) |
| I. | II. | III. | I. | II. | III. |
| Jadransko vodno područje | 26 | 12 | 86 | 971.038 | 191.541 | 513.024 | 124 | 1.675.603 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 32 | 9 | 95 | 1.131.960 | 153.251 | 472.334 | 136 | 1.757.545 |
| Područje podsliva rijeka Drave i Dunava | 10 | 3 | 34 | 243.220 | 71.575 | 202.947 | 47 | 517.742 |
| Područje podsliva rijeke Save | 22 | 6 | 61 | 888.740 | 81.676 | 269.387 | 89 | 1.239.803 |
| Republika Hrvatska | 58 | 21 | 181 | 2.102.998 | 344.792 | 985.358 | 260 | 3.433.148 |

Preko 60 % ukupnih ulaganja u razvoj sustava javne odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda se planira uložiti u prvu prioritetnu skupinu odnosno čime će se postići usklađenje sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda na 58, odnosno na 22 % aglomeracija. Promatrajući po vodnim područjima i podslivovima najveće ulaganje u prioritetna ulaganja u odnosu na ukupna ulaganja na vodnom području odnosno na podslivu značajno variraju i najveća su na području podsliva rijeke Save oko 72 %, a najniža na području podslivova rijeka Drave i Dunava i iznose oko 47 %.

Na početku planskog razdoblja najviše aktivnosti će se odvijati na jadranskom vodnom području i na području podsliva rijeke Save, i po broju aglomeracija koje je potrebno uskladiti tako i po sredstvima koje je potrebno investirati.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/160752.jpg)

Sl. B.97 Pregled ulaganja u razvoj javne odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda
 po vodnim područjima i podslivovima prema prioritetima ulaganja

Tab. B.94 Dinamika izgradnje sustava odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda aglomeracija većih od 2.000 ES

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vodno područje / podsliv | Naziv aglomeracije | Krajnji rok usklađenja aglomeracije | Veličina aglomeracije(ES) | Ulaganja (000 eura) | Stupanj pročišćavanja | Datum ili očekivani datum završetka pripremnih mjera za sustav prikupljanja i odvodnje ili IOS-e (planiranje, projektiranje, nabava, suglasnosti / dozvole za izvođenje radova i slično) | Datum početka ili očekivani datum početka radova na sustavu prikupljanja i odvodnje ili IOS-ima | Očekivani datum završetka radova na sustavu prikupljanja i odvodnje ili IOS-ima | Datum ili očekivani datum dovršetka pripremnih mjera na UPOV-u (planiranje, projektiranje i slično) | Datum ili očekivani datum početka radova na UPOV-u | Datum ili očekivani datum završetka radova na UPOV-u | Očekivani datum postizanja sukladnosti (12 mjesečnih uzoraka) | Krajnji očekivani datum završetka radova na sustavu prikupljanja i na UPOV-u |
| JVP |  | Split – Solin | 31.12.2018 | 244.408 | 142.605 | 2 | 30.9.2020 | 31.10.2020 | 31.12.2024 | 31.10.2021 | 31.12.2021 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Rijeka | 31.12.2018 | 175.961 | 192.424 | 2 | 3.4.2019 | 10.4.2019 | 18.6.2026 | 31.8.2021 | 31.10.2021 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 18.6.2026 |
|  |  | Zadar | 31.12.2018 | 102.785 | 48.358 | 2 | 31.3.2021 | 30.4.2021 | 30.6.2024 | 31.5.2021 | 30.6.2021 | 31.7.2023 | 31.7.2024 | 30.6.2024 |
|  |  | Pula – Centar | 31.12.2018 | 86.371 | 39.023 | 2 | 31.3.2022 | 30.6.2022 | 30.6.2025 | 31.3.2022 | 30.6.2022 | 30.6.2025 | 30.6.2026 | 30.6.2025 |
|  |  | Kaštela – Trogir | 31.12.2018 | 74.251 | 83.586 | 2 | 2.7.2020 | 6.8.2020 | 31.12.2024 | 30.4.2021 | 31.5.2021 | 30.11.2024 | 30.11.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Šibenik | 31.12.2018 | 62.876 | 38.743 | 2 | 31.3.2018 | 29.11.2018 | 28.11.2021 | 30.6.2021 | 31.7.2021 | 30.6.2024 | 30.6.2025 | 30.6.2024 |
|  |  | Rovinj | 31.12.2018 | 57.946 | 22.512 | 3NP | 31.10.2016 | 30.9.2017 | 30.6.2021 | 31.10.2020 | 30.11.2020 | 30.11.2023 | 30.11.2024 | 30.11.2023 |
|  |  | Dubrovnik | 31.12.2018 | 57.836 | 18.218 | 2 | 31.8.2021 | 30.9.2021 | 30.9.2024 | 30.9.2021 | 31.10.2021 | 31.10.2024 | 31.10.2025 | 31.10.2024 |
|  |  | Umag | 31.12.2018 | 57.013 | 39.696 | 3NP | 31.10.2020 | 30.11.2020 | 31.5.2024 | 30.11.2020 | 31.12.2020 | 30.6.2024 | 30.6.2025 | 30.6.2024 |
|  |  | Biograd | 31.12.2018 | 50.037 | 6.528 | 2 | 31.12.2021 | 31.1.2022 | 31.1.2025 | 30.6.2022 | 31.7.2022 | 31.7.2025 | 31.7.2026 | 31.7.2025 |
|  |  | Poreč – Jug | 31.12.2018 | 36.072 | 9.355 | 3NP | 30.11.2014 | 31.12.2014 | 31.12.2021 | 31.8.2015 | 30.9.2015 | 31.12.2020 | 31.12.2021 | 31.12.2021 |
|  |  | Crikvenica | 31.12.2018 | 36.026 | 31.524 | 2 | 16.3.2020 | 9.4.2020 | 9.8.2023 | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.12.2023 | 31.12.2024 | 31.12.2023 |
|  |  | Opatija – Lovran | 31.12.2018 | 33.342 | 15.352 | 2 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Vodice | 31.12.2018 | 29.614 | 29.523 | 2 | 30.11.2015 | 31.12.2015 | 30.6.2023 | 31.12.2020 | 31.3.2021 | 30.6.2023 | 30.6.2024 | 30.6.2023 |
|  |  | Novalja | 31.12.2018 | 28.923 | 31.411 | 2 | 5.5.2020 | 28.5.2020 | 28.8.2023 | 31.1.2021 | 28.2.2021 | 30.4.2025 | 30.4.2026 | 30.4.2025 |
|  |  | Poreč – Sjever | 31.12.2018 | 28.311 | 9.117 | 3NP | 30.11.2014 | 31.12.2014 | 31.12.2021 | 31.8.2015 | 30.9.2015 | 31.12.2020 | 31.12.2021 | 31.12.2021 |
|  |  | Sinj | 31.12.2018 | 23.867 | 40.146 | 3NP | 30.9.2021 | 31.10.2021 | 30.6.2024 | 30.9.2020 | 31.10.2020 | 30.6.2023 | 30.6.2024 | 30.6.2024 |
|  |  | Medulin | 31.12.2018 | 23.755 | 16.696 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Vrsar | 31.12.2018 | 21.512 | 6.406 | 3NP | 30.11.2014 | 31.12.2014 | 30.6.2021 | 31.8.2015 | 30.9.2015 | 30.6.2021 | 30.6.2022 | 30.6.2021 |
|  |  | Lanterna | 31.12.2018 | 20.709 | 6.192 | 3NP | 30.11.2014 | 31.12.2014 | 31.12.2016 | 31.8.2015 | 30.9.2015 | 31.12.2020 | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
|  |  | Rab | 31.12.2018 | 20.125 | 8.091 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Imotski | 31.12.2018 | 19.942 | 34.510 | 3NP | 31.12.2020 | 31.1.2021 | 30.12.2025 | 31.12.2020 | 30.1.2021 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 30.12.2025 |
|  |  | Novigrad Istarski | 31.12.2018 | 19.312 | 13.284 | 3NP | 31.10.2020 | 30.11.2020 | 31.5.2024 | 30.11.2020 | 31.12.2020 | 30.6.2024 | 30.6.2025 | 30.6.2024 |
|  |  | Čiovo | 31.12.2018 | 17.529 | 39.701 | 2 | 2.7.2020 | 6.8.2020 | 31.12.2024 | 30.4.2021 | 31.5.2021 | 30.11.2024 | 30.11.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Metković | 31.12.2018 | 15.979 | 38.142 | 3NP | 30.9.2020 | 30.10.2020 | 30.10.2023 | 31.3.2021 | 30.4.2021 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Krk | 31.12.2018 | 15.701 | 9.894 | 2 | 21.9.2017 | 23.10.2017 | 23.4.2021 | 31.7.2020 | 30.9.2020 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 31.1.2024 |
|  |  | Vir | 31.12.2020 | 63.000 | 26.546 | 2 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Pula-Sjever | 31.12.2020 | 49.746 | 11.517 | 2 | 30.11.2021 | 31.1.2022 | 31.1.2025 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.3.2025 | 31.3.2026 | 31.3.2025 |
|  |  | Makarska | 31.12.2020 | 30.626 | 5.041 | 2 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Nin | 31.12.2020 | 30.460 | 44.596 | 2 | 12.2.2019 | 7.3.2019 | 7.4.2022 | 30.9.2021 | 30.11.2021 | 31.3.2025 | 31.3.2026 | 31.3.2025 |
|  |  | Malinska – Njivice | 31.12.2020 | 26.247 | 11.046 | 2 | 21.9.2017 | 23.10.2017 | 23.4.2021 | 31.7.2020 | 30.9.2020 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 31.1.2024 |
|  |  | Mali Lošinj | 31.12.2020 | 23.763 | 20.085 | 2 | 30.12.2020 | 30.4.2021 | 31.3.2024 | 31.1.2021 | 31.3.2021 | 31.3.2024 | 31.3.2025 | 31.3.2024 |
|  |  | Bibinje – Sukošan | 31.12.2020 | 16.243 | 13.268 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Pirovac – Tisno – Jezera | 31.12.2020 | 14.652 | 15.507 | 2 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.3.2025 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.3.2025 | 31.3.2026 | 31.3.2025 |
|  |  | Labin | 31.12.2020 | 13.998 | 9.489 | 3NP | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Knin | 31.12.2020 | 12.742 | 2.097 | 3NP | 28.2.2011 | 31.3.2011 | 31.3.2020 | 31.3.2011 | 30.4.2011 | 30.6.2021 | 30.6.2022 | 30.6.2021 |
|  |  | Jelsa – Vrboska | 31.12.2020 | 9.000 | 23.772 | P | 30.8.2020 | 15.9.2020 | 30.11.2023 | 31.1.2021 | 31.1.2021 | 30.11.2023 | 30.11.2024 | 30.11.2023 |
|  |  | Vela Luka | 31.12.2020 | 7.896 | 8.577 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Omiš | 31.12.2023 | 14.986 | 11.255 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Malostonski zaljev | 31.12.2023 | 14.961 | 10.564 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Kostrena | 31.12.2023 | 14.852 | 42.071 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Župa Dubrovačka | 31.12.2023 | 14.632 | 17.350 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Hvar | 31.12.2023 | 13.771 | 2.383 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Baška | 31.12.2023 | 13.515 | 7.013 | 2 | 21.9.2017 | 23.10.2017 | 23.4.2021 | 31.7.2020 | 30.9.2020 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 31.1.2024 |
|  |  | Punat | 31.12.2023 | 12.854 | 5.662 | 2 | 21.9.2017 | 23.10.2017 | 23.4.2021 | 31.7.2020 | 30.9.2020 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 31.1.2024 |
|  |  | Rabac | 31.12.2023 | 12.026 | 5.180 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Lopar | 31.12.2023 | 11.813 | 3.162 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Novi Vinodolski | 31.12.2023 | 11.755 | 19.425 | 2 | 16.3.2020 | 9.4.2020 | 9.5.2022 | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.12.2023 | 31.12.2024 | 31.12.2023 |
|  |  | Baška Voda | 31.12.2023 | 11.731 | 5.172 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Cres | 31.12.2023 | 10.190 | 8.142 | 2 | 30.12.2020 | 30.4.2021 | 31.3.2024 | 31.1.2021 | 31.3.2021 | 31.3.2024 | 31.3.2025 | 31.3.2024 |
|  |  | Supetar | 31.12.2023 | 9.770 | 4.368 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Betina – Murter | 31.12.2023 | 9.572 | 15.248 | 2 | 30.11.2021 | 31.12.2021 | 31.12.2023 | 31.5.2022 | 30.6.2022 | 30.6.2025 | 30.6.2026 | 30.6.2025 |
|  |  | Mandre | 31.12.2023 | 9.508 | 2.611 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Klimno – Šilo | 31.12.2023 | 9.454 | 6.840 | 1 | 21.9.2017 | 23.10.2017 | 23.4.2021 | 31.7.2020 | 30.9.2020 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 31.1.2024 |
|  |  | Primošten | 31.12.2023 | 9.167 | 6.639 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Rogoznica | 31.12.2023 | 9.098 | 7.685 | 2 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Pag | 31.12.2023 | 9.057 | 4.336 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Orebić | 31.12.2023 | 8.850 | 10.973 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Tučepi | 31.12.2023 | 8.678 | 794 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Senj | 31.12.2023 | 8.585 | 3.581 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 31.5.2006 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Ploče | 31.12.2023 | 8.577 | 21.546 | P | 31.12.2020 | 31.1.2021 | 30.6.2023 | 31.12.2020 | 31.1.2021 | 30.6.2023 | 30.6.2024 | 30.6.2023 |
|  |  | Supetarska Draga | 31.12.2023 | 8.545 | 8.630 | 1 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Bol | 31.12.2023 | 8.373 | 2.526 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Korčula | 31.12.2023 | 8.260 | 9.222 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Gradac | 31.12.2023 | 8.188 | 7.118 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Gospić | 31.12.2023 | 8.121 | 3.983 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Brela | 31.12.2023 | 7.974 | 793 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Banjole | 31.12.2023 | 7.436 | 3.951 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Starigrad Zadarski | 31.12.2023 | 7.108 | 5.004 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Nerezine | 31.12.2023 | 6.769 | 8.298 | P | 30.12.2020 | 30.4.2021 | 31.3.2024 | 31.1.2021 | 31.3.2021 | 31.3.2024 | 31.3.2025 | 31.3.2024 |
|  |  | Dugi Rat | 31.12.2023 | 6.661 | 6.411 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Premantura | 31.12.2023 | 6.593 | 5.138 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Pazin | 31.12.2023 | 6.581 | 3.248 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 30.4.2006 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Podgora | 31.12.2023 | 6.542 | 491 | P |  |  |  | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Blato | 31.12.2023 | 6.504 | 6.886 | P | 31.12.2022 | 31.3.2023 | 31.12.2025 | 31.12.2022 | 31.3.2023 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Buzet | 31.12.2023 | 6.344 | 14.303 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 31.5.2011 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Benkovac | 31.12.2023 | 6.200 | 3.833 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 30.6.2016 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Otočac | 31.12.2023 | 6.118 | 8.515 | 2 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Stari Grad | 31.12.2023 | 5.800 | 14.541 | P | 30.8.2020 | 15.9.2020 | 30.11.2023 | 31.1.2021 | 31.1.2021 | 30.11.2023 | 30.11.2024 | 30.11.2023 |
|  |  | Kraljevica | 31.12.2023 | 5.732 | 25.781 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Trilj | 31.12.2023 | 5.595 | 12.798 | 2 | 31.8.2020 | 30.10.2020 | 31.7.2022 | 30.11.2021 | 31.12.2021 | 31.7.2023 | 31.7.2024 | 31.7.2023 |
|  |  | Martinšćica | 31.12.2023 | 5.385 | 1.225 | P | 30.12.2020 | 30.4.2021 | 31.3.2024 | 31.1.2021 | 31.3.2021 | 31.3.2024 | 31.3.2025 | 31.3.2024 |
|  |  | Živogošće | 31.12.2023 | 5.286 | 665 | P |  |  |  | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Ražanac | 31.12.2023 | 5.236 | 4.064 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Posedarje | 31.12.2023 | 5.188 | 3.444 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Omišalj | 31.12.2023 | 4.830 | 5.473 | 2 | 21.9.2017 | 23.10.2017 | 23.4.2021 | 31.7.2020 | 30.9.2020 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 31.1.2024 |
|  |  | Sutivan | 31.12.2023 | 4.609 | 929 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Preko | 31.12.2023 | 4.490 | 5.571 | 2 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Zaton | 31.12.2023 | 4.476 | 4.201 | 1 | 31.12.2020 | 31.3.2021 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Jadranovo | 31.12.2023 | 4.474 | 1.585 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Mošćenička Draga | 31.12.2023 | 4.140 | 3.452 | 1 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Trpanj | 31.12.2023 | 4.115 | 654 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Postira | 31.12.2023 | 3.995 | 1.590 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Povljana | 31.12.2023 | 3.971 | 1.251 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Opuzen | 31.12.2023 | 3.902 | 5.256 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Vis | 31.12.2023 | 3.762 | 1.266 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Ugljan | 31.12.2023 | 3.658 | 3.162 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Vrgorac | 31.12.2023 | 3.554 | 3.851 | 3NP | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Marina | 31.12.2023 | 3.532 | 10.101 | 3NP | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Pašman | 31.12.2023 | 3.498 | 5.571 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Mimice | 31.12.2023 | 3.318 | 3.092 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Lumbarda | 31.12.2023 | 3.274 | 2.137 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Drniš | 31.12.2023 | 3.251 | 285 | 3NP | 30.9.2010 | 31.10.2010 | 31.12.2021 |  |  | 31.5.2018 |  | 31.12.2021 |
|  |  | Slano | 31.12.2023 | 3.237 | 1.443 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 31.10.2012 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Buje | 31.12.2023 | 3.192 | 2.560 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Drvenik | 31.12.2023 | 3.180 | 728 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Gračac | 31.12.2023 | 3.063 | 8.557 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Bilice | 31.12.2023 | 3.056 | 1.992 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Cavtat | 31.12.2023 | 3.019 | 1.862 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Škabrnja | 31.12.2023 | 3.010 | 5.120 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Kali | 31.12.2023 | 2.909 | 1.924 | 1 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Kanfanar | 31.12.2023 | 2.800 | 1.191 | 3NP | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 31.10.2007 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Muć | 31.12.2023 | 2.757 | 6.632 | 3NP | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Milna | 31.12.2023 | 2.665 | 2.787 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Komiža | 31.12.2023 | 2.537 | 2.124 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Smokvica – Brna | 31.12.2023 | 2.526 | 2.458 | P | 31.12.2022 | 31.3.2023 | 31.12.2025 | 31.12.2022 | 31.3.2023 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Fužine | 31.12.2023 | 2.413 | 7.794 | 2 | 24.2.2020 | 30.3.2020 | 30.3.2022 | 30.9.2020 | 31.12.2020 | 31.12.2022 | 31.12.2023 | 31.12.2022 |
|  |  | Klenovica | 31.12.2023 | 2.399 | 3.142 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Vinišće | 31.12.2023 | 2.376 | 3.054 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Promajna – Krvavica | 31.12.2023 | 2.317 | 1.862 | P | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Dicmo | 31.12.2023 | 2.173 | 6.103 | 3NP | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Karlobag | 31.12.2023 | 2.087 | 647 | 1 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Janjina | 31.12.2023 | 2.056 | 4.570 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Raša | 31.12.2023 | 2.023 | 4.180 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
| VPD | PSD | Osijek | 31.12.2018 | 177.687 | 37.287 | 3NP | 23.6.2014 | 18.7.2014 | 31.12.2025 | 19.11.2014 | 11.12.2014 | 31.12.2023 | 31.12.2024 | 31.12.2025 |
|  |  | Varaždin | 31.12.2018 | 145.042 | 77.537 | 3NP | 20.10.2017 | 24.11.2017 | 9.11.2021 | 28.8.2019 | 9.9.2019 | 30.11.2022 | 30.11.2023 | 30.11.2022 |
|  |  | Čakovec | 31.12.2018 | 86.304 | 75 | 3NP | 31.12.2014 | 31.1.2015 | 31.12.2020 |  |  | 31.7.2018 |  | 31.12.2020 |
|  |  | Koprivnica | 31.12.2018 | 67.935 | 40.875 | 3NP | 31.12.2020 | 31.1.2021 | 31.12.2023 | 31.12.2020 | 31.1.2021 | 30.4.2022 | 30.4.2023 | 31.12.2023 |
|  |  | Vukovar | 31.12.2018 | 37.421 | 13.782 | 3NP | 17.6.2015 | 7.7.2015 | 31.12.2021 | 6.7.2015 | 24.7.2015 | 31.12.2023 | 31.12.2024 | 31.12.2023 |
|  |  | Virovitica | 31.12.2018 | 27.990 | 9.158 | 3NP | 30.11.2015 | 31.1.2016 | 6.7.2021 | 16.7.2019 | 16.8.2019 | 27.8.2021 | 27.8.2022 | 27.8.2021 |
|  |  | Belišće | 31.12.2018 | 22.116 | 10.369 | 3NP | 11.9.2019 | 16.10.2019 | 16.10.2021 | 31.5.2021 | 31.7.2021 | 30.6.2024 | 30.6.2025 | 30.6.2024 |
|  |  | Našice | 31.12.2018 | 18.735 | 13.447 | 3NP | 31.10.2020 | 30.11.2020 | 30.6.2023 | 30.4.2021 | 30.12.2021 | 24.5.2023 | 24.5.2024 | 30.6.2023 |
|  |  | Beli Manastir | 31.12.2018 | 14.484 | 14.319 | 3NP | 31.1.2021 | 28.2.2021 | 31.5.2023 | 31.5.2021 | 30.6.2021 | 31.8.2024 | 31.8.2025 | 31.8.2024 |
|  |  | Donja Dubrava | 31.12.2018 | 11.296 | 26.372 | 3NP | 19.8.2019 | 23.9.2019 | 19.11.2021 | 30.9.2020 | 31.10.2020 | 31.8.2022 | 31.8.2023 | 31.8.2022 |
|  |  | Slatina | 31.12.2020 | 14.950 | 23.227 | 3NP | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.12.2023 | 31.12.2020 | 31.1.2021 | 31.3.2024 | 31.3.2025 | 31.3.2024 |
|  |  | Mursko Središće | 31.12.2020 | 11.653 | 27.755 | 3NP | 16.9.2019 | 21.10.2019 | 21.11.2021 | 16.6.2020 | 20.7.2020 | 20.12.2021 | 20.12.2022 | 20.12.2021 |
|  |  | Ivanec | 31.12.2020 | 10.759 | 20.593 | 3NP | 1.2.2021 | 1.3.2021 | 31.3.2023 | 31.10.2021 | 30.11.2021 | 31.10.2024 | 31.10.2025 | 31.10.2024 |
|  |  | Podbrest | 31.12.2023 | 9.754 | 4.346 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Ludbreg | 31.12.2023 | 8.822 | 18.196 | 2 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Ilok | 31.12.2023 | 8.761 | 666 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 30.11.2012 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Pitomača | 31.12.2023 | 8.469 | 25.142 | 2 | 30.9.2020 | 30.10.2020 | 30.9.2023 | 30.9.2020 | 30.10.2020 | 30.4.2023 | 30.4.2024 | 30.9.2023 |
|  |  | Donji Miholjac | 31.12.2023 | 8.250 | 597 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 30.11.2014 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Petrijevci | 31.12.2023 | 7.602 | 10.946 | 2 | 11.9.2019 | 16.10.2019 | 16.10.2021 | 31.5.2021 | 31.7.2021 | 30.6.2024 | 30.6.2025 | 30.6.2024 |
|  |  | Novi Marof | 31.12.2023 | 7.464 | 16.462 | 3NP | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Đurđevac | 31.12.2023 | 7.137 | 3.443 | 3NP | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.1.2024 |  |  | 31.3.2014 |  | 31.1.2024 |
|  |  | Lepoglava | 31.12.2023 | 6.894 | 7.960 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Donji Kraljevec | 31.12.2023 | 6.579 | 134 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Virje | 31.12.2023 | 6.266 | 7.299 | 2 | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.1.2024 | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 31.1.2024 |
|  |  | Nuštar | 31.12.2023 | 5.823 | 2.957 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Varaždinske Toplice | 31.12.2023 | 5.780 | 6.384 | 2 | 20.2.2019 | 29.3.2019 | 29.1.2021 | 26.8.2019 | 30.9.2019 | 30.11.2021 | 30.11.2022 | 30.11.2021 |
|  |  | Orahovica | 31.12.2023 | 5.064 | 4.119 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Podravske Sesvete | 31.12.2023 | 4.936 | 11.789 | 2 | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.1.2024 | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.1.2024 | 31.1.2025 | 31.1.2024 |
|  |  | Sušine-Đurđenovac | 31.12.2023 | 4.790 | 5.704 | 2 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Dalj | 31.12.2023 | 4.742 | 4.774 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Podturen | 31.12.2023 | 4.652 | 6.768 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 31.1.2014 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Semeljci | 31.12.2023 | 4.558 | 16.581 | 2 | 30.9.2021 | 31.10.2021 | 31.10.2023 | 30.6.2021 | 31.7.2021 | 30.3.2024 | 30.3.2025 | 30.3.2024 |
|  |  | Držimurec | 31.12.2023 | 4.326 | 4.437 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Turčišće | 31.12.2023 | 3.923 | 5.597 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Suhopolje | 31.12.2023 | 3.808 | 7.479 | 2 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 |  |  | 31.10.2015 |  | 31.12.2025 |
|  |  | Jalžabet | 31.12.2023 | 3.138 | 3.234 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Novo Selo na Dravi | 31.12.2023 | 3.087 | 0 | 2 |  |  |  |  |  | 30.11.2017 |  | 30.11.2017 |
|  |  | Goričan | 31.12.2023 | 2.823 | 3.166 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Kneževi Vinogradi | 31.12.2023 | 2.733 | 1.060 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 30.6.2012 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Veliki Bukovec | 31.12.2023 | 2.588 | 7.498 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Koška | 31.12.2023 | 2.574 | 2.761 | 2 | 20.4.2020 | 21.5.2020 | 21.5.2022 | 30.6.2016 | 31.10.2016 | 31.12.2022 | 31.12.2023 | 31.12.2022 |
|  |  | Jarmina | 31.12.2023 | 2.458 | 1.926 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Punitovci | 31.12.2023 | 2.380 | 2.254 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Belica | 31.12.2023 | 2.278 | 3.187 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Gradina | 31.12.2023 | 2.217 | 2.652 | 2 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Ernestinovo | 31.12.2023 | 2.189 | 1.635 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Čačinci | 31.12.2023 | 2.110 | 1.795 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  | PSS | Zagreb | 31.12.2018 | 957.301 | 319.351 | 3NP | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2026 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2026 |
|  |  | Slavonski Brod | 31.12.2018 | 81.359 | 18.616 | 3NP | 30.9.2010 | 31.10.2010 | 31.12.2024 |  |  | 31.7.2014 |  | 31.12.2024 |
|  |  | Velika Gorica | 31.12.2018 | 65.191 | 60.367 | 3NP | 22.11.2019 | 20.12.2019 | 20.11.2022 | 30.6.2021 | 31.7.2021 | 30.8.2024 | 30.8.2025 | 30.8.2024 |
|  |  | Karlovac – Duga Resa | 31.12.2018 | 64.694 | 37.382 | 3NP | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.3.2024 | 31.10.2020 | 31.12.2020 | 30.6.2023 | 30.6.2024 | 31.3.2024 |
|  |  | Zaprešić | 31.12.2018 | 53.602 | 70.753 | 3NP | 1.10.2020 | 1.11.2020 | 1.3.2023 | 30.9.2020 | 31.10.2020 | 31.7.2024 | 31.7.2025 | 31.7.2024 |
|  |  | Sisak | 31.12.2018 | 52.083 | 46.919 | 3NP | 31.8.2013 | 31.10.2013 | 31.12.2025 |  |  | 30.4.2018 |  | 31.12.2025 |
|  |  | Vinkovci | 31.12.2018 | 49.427 | 19.864 | 3NP | 18.12.2018 | 17.1.2019 | 17.6.2021 | 31.1.2019 | 15.3.2019 | 5.2.2021 | 5.2.2022 | 17.6.2021 |
|  |  | Bjelovar | 31.12.2018 | 49.324 | 28.298 | 3NP | 13.5.2020 | 1.9.2020 | 13.5.2022 | 31.1.2021 | 31.3.2021 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Zabok | 31.12.2018 | 35.220 | 38.966 | 3NP | 3.9.2019 | 4.10.2020 | 15.8.2023 | 15.10.2020 | 15.11.2020 | 15.12.2023 | 15.12.2024 | 15.12.2023 |
|  |  | Samobor | 31.12.2018 | 31.894 | 40.079 | 3NP | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 30.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Đakovo | 31.12.2018 | 30.395 | 17.976 | 3NP | 2.11.2018 | 7.12.2018 | 7.2.2021 | 31.3.2021 | 30.4.2021 | 30.11.2023 | 30.11.2024 | 30.11.2023 |
|  |  | Požega | 31.12.2018 | 29.973 | 18.490 | 3NP | 3.6.2019 | 8.7.2019 | 4.11.2021 | 5.3.2020 | 9.4.2020 | 9.6.2023 | 9.6.2024 | 9.6.2023 |
|  |  | Rugvica | 31.12.2018 | 23.478 | 19.251 | 3NP | 13.12.2018 | 14.1.2019 | 14.7.2021 | 30.6.2021 | 31.7.2021 | 31.7.2023 | 31.7.2024 | 31.7.2023 |
|  |  | Nova Gradiška | 31.12.2018 | 22.170 | 5.744 | 3NP | 30.11.2015 | 31.12.2015 | 31.12.2020 | 7.2.2020 | 9.3.2020 | 9.9.2022 | 9.9.2023 | 9.9.2022 |
|  |  | Kutina | 31.12.2018 | 22.161 | 27.678 | 3NP | 30.4.2020 | 31.7.2020 | 30.4.2023 | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.3.2024 | 31.3.2025 | 31.3.2024 |
|  |  | Petrinja | 31.12.2018 | 21.997 | 8.070 | 3NP | 31.12.2015 | 31.7.2016 | 31.12.2020 | 31.12.2018 | 28.2.2019 | 30.9.2021 | 30.9.2022 | 30.9.2021 |
|  |  | Županja | 31.12.2018 | 17.692 | 425 | 3NP | 28.2.2015 | 31.3.2015 | 31.12.2021 |  |  | 31.3.2018 |  | 31.12.2021 |
|  |  | Ivanić Grad | 31.12.2018 | 17.368 | 35.606 | 3NP | 30.9.2021 | 31.10.2021 | 31.10.2024 | 31.12.2021 | 31.1.2022 | 31.1.2025 | 31.1.2026 | 31.1.2025 |
|  |  | Daruvar | 31.12.2018 | 17.318 | 11.118 | 3NP | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 30.4.2024 | 30.4.2025 | 30.4.2024 |
|  |  | Vrbovec | 31.12.2018 | 16.699 | 18.330 | 3NP | 30.1.2021 | 28.2.2021 | 1.7.2023 | 30.10.2021 | 30.11.2021 | 30.9.2024 | 30.9.2025 | 30.9.2024 |
|  |  | Križevci | 31.12.2018 | 15.939 | 26.162 | 3NP | 31.12.2020 | 31.1.2021 | 31.1.2024 | 28.2.2021 | 31.3.2021 | 31.3.2024 | 31.3.2025 | 31.3.2024 |
|  |  | Lipik – Pakrac | 31.12.2018 | 11.226 | 19.295 | 3NP | 29.1.2020 | 27.2.2020 | 27.7.2022 | 30.11.2020 | 31.12.2020 | 31.10.2023 | 31.10.2024 | 31.10.2023 |
|  |  | Pleternica | 31.12.2020 | 13.735 | 21.159 | 3NP | 30.10.2019 | 13.11.2019 | 13.11.2021 | 31.12.2020 | 31.1.2021 | 31.10.2023 | 31.10.2024 | 31.10.2023 |
|  |  | Zlatar | 31.12.2020 | 12.654 | 16.913 | 3NP | 14.7.2020 | 14.8.2020 | 14.9.2023 | 15.10.2020 | 15.11.2020 | 15.12.2023 | 15.12.2024 | 15.12.2023 |
|  |  | Jastrebarsko | 31.12.2020 | 12.599 | 7.435 | 3NP | 8.5.2017 | 27.10.2017 | 27.10.2020 | 29.7.2019 | 2.9.2019 | 2.1.2022 | 2.1.2023 | 2.1.2022 |
|  |  | Glavničica | 31.12.2020 | 10.876 | 14.141 | 3NP | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2026 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2026 |
|  |  | Novska | 31.12.2020 | 10.632 | 11.186 | 3NP | 29.11.2019 | 17.2.2020 | 17.12.2021 | 31.3.2021 | 30.4.2021 | 31.7.2023 | 31.7.2024 | 31.7.2023 |
|  |  | Krapina | 31.12.2020 | 10.460 | 10.842 | 3NP | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Otok (Vinkovci) | 31.12.2023 | 9.476 | 10.273 | 2 | 18.12.2018 | 17.1.2019 | 17.6.2021 | 31.1.2019 | 15.3.2019 | 5.2.2021 | 5.2.2022 | 17.6.2021 |
|  |  | Ogulin | 31.12.2023 | 9.217 | 4.212 | 3NP | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Ivankovo | 31.12.2023 | 8.257 | 7.392 | 2 | 18.12.2018 | 17.1.2019 | 17.6.2021 | 31.1.2019 | 15.3.2019 | 5.2.2021 | 5.2.2022 | 17.6.2021 |
|  |  | Popovača | 31.12.2023 | 8.182 | 2.814 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Sveti Ivan Zelina | 31.12.2023 | 8.125 | 12.653 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Glina | 31.12.2023 | 7.130 | 9.493 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Vrpolje | 31.12.2023 | 6.346 | 7.591 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Gunja | 31.12.2023 | 6.208 | 9.760 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Garešnica | 31.12.2023 | 6.196 | 2.027 | 2 | 31.12.2021 | 30.3.2022 | 31.12.2024 |  |  | 30.6.2016 |  | 31.12.2024 |
|  |  | Novi Jankovci | 31.12.2023 | 5.273 | 8.494 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Delnice | 31.12.2023 | 5.087 | 3.260 | 2 | 2.1.2020 | 5.2.2020 | 5.8.2021 |  |  | 31.8.2016 |  | 5.8.2021 |
|  |  | Vođinci | 31.12.2023 | 5.012 | 6.239 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Plitvička jezera | 31.12.2023 | 4.901 | 30.789 | 3NP | 31.12.2020 | 31.3.2021 | 31.12.2023 | 31.12.2020 | 31.3.2021 | 31.12.2023 | 31.12.2024 | 31.12.2023 |
|  |  | Cerna | 31.12.2023 | 4.695 | 2.558 | 2 | 18.12.2018 | 17.1.2019 | 17.6.2021 | 31.1.2019 | 15.3.2019 | 5.2.2021 | 5.2.2022 | 17.6.2021 |
|  |  | Okučani | 31.12.2023 | 4.602 | 4.185 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Brckovljani | 31.12.2023 | 4.452 | 5.720 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 |  |  | 31.10.2014 |  | 31.12.2027 |
|  |  | Križ-Novoselec | 31.12.2023 | 4.185 | 6.635 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Donja Zdenčina | 31.12.2023 | 4.055 | 4.575 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Slavonski Šamac | 31.12.2023 | 4.015 | 7.228 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Bošnjaci | 31.12.2023 | 3.981 | 4.042 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Jakovlje | 31.12.2023 | 3.930 | 3.385 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Grubišno Polje | 31.12.2023 | 3.874 | 3.099 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 0 | 0 | 31.10.2015 | 0 | 31.12.2027 |
|  |  | Velika | 31.12.2023 | 3.826 | 4.382 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Voloder | 31.12.2023 | 3.781 | 2.365 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Čazma | 31.12.2023 | 3.754 | 2.604 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Babina Greda | 31.12.2023 | 3.722 | 3.160 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Batrina | 31.12.2023 | 3.695 | 6.140 | 2 | 31.12.2022 | 31.3.2023 | 31.12.2025 | 31.12.2022 | 31.3.2023 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Kutjevo | 31.12.2023 | 3.573 | 3.039 | 2 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 30.06.2022 | 31.7.2022 | 31.12.2025 | 31.12.2026 | 31.12.2025 |
|  |  | Donji Andrijevci | 31.12.2023 | 3.517 | 2.661 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Lekenik | 31.12.2023 | 3.379 | 2.519 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Mala Buna | 31.12.2023 | 3.377 | 3.273 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Rovišće | 31.12.2023 | 3.187 | 2.455 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Garčin | 31.12.2023 | 3.141 | 2.053 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Brodski Stupnik | 31.12.2023 | 3.130 | 1.130 | 2 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Polonje | 31.12.2023 | 3.082 | 6.235 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Krapinske Toplice | 31.12.2023 | 2.871 | 1.863 | 2 | 30.6.2022 | 30.9.2022 | 31.12.2024 | 30.6.2022 | 30.9.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Sunja | 31.12.2023 | 2.843 | 1.790 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Gradište | 31.12.2023 | 2.843 | 3.581 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Paukovec | 31.12.2023 | 2.799 | 5.107 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Staro Petrovo Selo | 31.12.2023 | 2.761 | 2.924 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Draganić | 31.12.2023 | 2.741 | 2.188 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Dubrava | 31.12.2023 | 2.634 | 4.450 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Beravci | 31.12.2023 | 2.577 | 2.590 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Josipdol | 31.12.2023 | 2.560 | 2.652 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Oriovac | 31.12.2023 | 2.543 | 2.031 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Lipovec Lonjski | 31.12.2023 | 2.441 | 4.152 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Lipovljani | 31.12.2023 | 2.440 | 1.365 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Pregrada | 31.12.2023 | 2.423 | 1.718 | 2 | 30.6.2022 | 30.9.2022 | 31.12.2024 | 30.6.2022 | 30.9.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Davor | 31.12.2023 | 2.394 | 171 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 21.9.2012 | 1.10.2012 | 28.8.2020 | 28.8.2021 | 31.12.2027 |
|  |  | Gradec | 31.12.2023 | 2.364 | 4.112 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Vrbanja | 31.12.2023 | 2.333 | 3.843 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Hercegovac | 31.12.2023 | 2.271 | 2.570 | 2 | 31.12.2021 | 30.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2021 | 31.3.2022 | 31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 |
|  |  | Kaptol | 31.12.2023 | 2.271 | 2.717 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Dvor | 31.12.2023 | 2.251 | 2.723 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Rajevo Selo | 31.12.2023 | 2.242 | 3.917 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Hrvatska Kostajnica | 31.12.2023 | 2.127 | 1.190 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Hum na Sutli | 31.12.2023 | 2.125 | 2.736 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Nijemci | 31.12.2023 | 2.103 | 3.760 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Gundinci | 31.12.2023 | 2.077 | 2.255 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Slunj | 31.12.2023 | 2.024 | 2.857 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
|  |  | Gudci | 31.12.2023 | 2.002 | 1.684 | 2 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2023 | 31.3.2024 | 31.12.2027 | 31.12.2028 | 31.12.2027 |
| Napomena | | | I | prva prioritetna skupina s obzirom na krajnji rok usklađenja | | | | | | | | | | |
|  | | | II | druga prioritetna skupina s obzirom na krajnji rok usklađenja | | | | | | | | | | |
|  | | | III | treća prioritetna skupina s obzirom na krajnji rok usklađenja | | | | | | | | | | |

Još jednom se napominje da su Ugovorom o pristupanju utvrđene i prioritetne skupine aglomeracija na osnovu njene veličine i osjetljivosti područja, a sve kao rezultat pristupnih pregovora. Dodatno zatraženo detaljnije razvrstavanje prioriteta je napravljeno isključivo unutar prioritetnih skupina temeljem ocjene ukupne udaljenosti od maksimalnog cilja pojedine aglomeracije u ostvarenju ukupnog učinka prikupljanja i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda u odnosu na minimalni zahtijevani stupanj pročišćavanja (osnovna mjera utvrđena prema kriterijima Direktive na osnovu veličine aglomeracije i osjetljivosti prijemnog područja). Ovako postavljeni dodatni kriterij omogućava financiranje investicija prema preciznije postavljenoj listi prioriteta projekata odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda (omogućava postupak predselekcije u slučaju ograničenih financijskih sredstava gdje bi najveću težinu bodova dobili projekti sukladno detaljnijoj prioritetnoj listi). Detaljna prioritetna lista projekata se nalazi u dokumentu Detaljni provedbeni plan Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine za pitanje prioritizacije projekata odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda i za pitanje amortizacije vodnokomunalne infrastrukture objavljenom na mrežnim stranicama Hrvatskih voda: http://www.voda.hr/sites/default/files/2022-10/DETALJNI%20PROVEDBENI%20PLAN%20VPGKVG%20-%2019.%20LISTOPAD%202022..pdf.

Zbrinjavanje mulja s komunalnih uređaja za pročišćavanje – Planom gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2017. – 2022. (»Narodne novine«, br. 3/17. i 1/22.), utvrđeni su ciljevi gospodarenja otpadom koje je potrebno postići do 2022. u odnosu na početne godine. U Planu gospodarenja otpadom je navedeno kako je potrebno unaprijediti sustav gospodarenja posebnim kategorijama otpada, a jedan od zadataka odnosi se i na uspostavu sustava gospodarenja otpadnim muljem iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda kroz mjeru izrade Akcijskog plana za korištenje mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda na pogodnim površinama. Akcijski plan je završen u ožujku 2020. godine i objavljen je na mrežnoj stranici Hrvatskih voda na poveznicama:

https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20OUE%20-%200014\_1.pdf

(Završno izvješće) i

https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20OUE%20-%200014\_2.pdf

(Izvršni sažetak).

Postojeća produkcija suhe tvari iznosi oko 26.750 t ST/god. (tona suhe tvari godišnje). U razdoblju 2018. – 2026. planira se značajan porast produkcije mulja zbog povećanja opterećenja aglomeracija i zbog puštanja u rad pojedinih novih uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda. U razdoblju 2026. – 2031. dodatno je planiran blagi rast produkcije mulja uslijed daljnjeg povećanja opterećenja aglomeracija, te postizanje 79.300 t ST/god. do 2031. godine. Nakon 2031. godine očekuje se stagniranje navedenih količina, sukladno usvojenim ulaznim pretpostavkama.

Izbor konkretnog načina zbrinjavanja mulja odvijati će se na razini pružatelja usluga, odnosno uslužnih područja, te regija u kasnijim fazama donošenja odluka, i to tijekom pripreme za realizaciju projekata u sklopu kojih će se provoditi i dodatne analize utjecaja na okoliš, pri čemu će izbor ovisiti o raspoloživim organizacijskim, financijskim i provedbenim mogućnostima. Akcijskim planom predviđena je primjena bilo kojeg postupka obrade mulja na uređajima, koji u danim okolnostima i na konkretnim uređajima predstavljaju dugoročno ekonomski, tehnički i ekološki prihvatljiva rješenja. Pri izboru postupka obrade mulja treba poštivati načela novog Akcijskog plana za kružno gospodarstvo Europske unije, jedne od glavnih sastavnica europskog Zelenog plana. Akcijski plan za kružno gospodarstvo predstavlja skup međusobno povezanih inicijativa za uspostavu čvrstog i usklađenog okvira politike u kojem će održivi proizvodi, usluge i poslovni modeli postati standard, te će se obrasci potrošnje transformirati tako da se otpad ni ne proizvodi. Akcijski plan za kružno gospodarstvo uvodi i dodatne mjere kojima će se osigurati smanjenje proizvodnje otpada, te dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta Europske unije za visokokvalitetne sekundarne sirovine. Ovim planom ojačavat će se i kapaciteti Europske unije za preuzimanje odgovornosti za vlastiti otpad. Slijedom navedenog osnovni principi kružnog gospodarstva su prevencija nastanka otpada, smanjenje količine nastanka otpada, odgovornost proizvođača za vlastiti otpad, kao i daljnja korisna uporaba otpada.

Imajući u vidu načela kružnog gospodarstva, pri planiranju i projektiranju uređaja potrebno je analizirati moguće postupke obrade mulja koji bi se koristio u određene svrhe, sve sa ciljem da se s tim postupcima dobiju što manje količine otpada i da se postignu utvrđeni parametri za te svrhe, uključujući postotak suhe tvari i sastav mulja.

Budući da je izbor postupaka obrade mulja na uređajima predmet tehničke dokumentacije po pojedinačnim projektima, za okvirno sagledavanje troškova obrade mulja na razini uslužnih područja i Republike Hrvatske u Programu je preuzeta procjena potrebnih sredstava iz Akcijskog plana od minimalno 80 milijuna eura (ovisno o kombinacijama različitih rješenja taj iznos se u Akcijskom planu kretao u rasponu od 80 – 266 milijuna eura).

5.2.6. Mjere kontrole raspršenih izvora onečišćenja

Prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019., a uzimajući u obzir i rezultate analiza opterećenja i stanja voda potrebno je:

– Ubrzati provedbu mjera kontrole i smanjenja onečišćenja voda iz raspršenih izvora onečišćenja

– Revidirati obuhvat područja proglašenih ranjivim na nitrate. Na taj način bi se povećao i broj poljoprivrednih gospodarstava za koje bi bila obvezna primjena mjera propisanih Akcijskim programom (rezultati monitoringa ukazuju da još uvijek nije postignuto dobro stanje površinskih i podzemnih voda s obzirom na nitrate i specifične tvari)

– Novelirati područja podložnih onečišćenju nitratima poljoprivrednog porijekla

– Propisima vodnoga gospodarstva urediti primjenu načela onečišćivač plaća za proizvodnju i stavljanje na tržište kemikalija i sredstava za zaštitu bilja, što je obveza prema člancima 76. i 168. Zakona o vodama (nije predviđeno Zakonom o financiranju vodnoga gospodarstva i Uredbom o visini naknade za zaštitu voda koji su na snazi)

– Intenzivirati realizaciju projekata sanacije odnosno zatvaranja službenih i divljih odlagališta i lokacija u okolišu visoko opterećenih tehnološkim otpadom, takozvane «crne točke« a intenzivno se priprema i gradnja određenoga broja centara za gospodarenje otpadom.

Zakonski i administrativni okvir je definiran prema sljedećem:

– Osnovne mjere kontrole i smanjenja raspršenog onečišćenja iz poljoprivredne proizvodnje usmjerene su na onečišćenje hranjivim tvarima, osobito nitratima:

– Danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji stupio je na snagu Pravilnik o dobroj poljoprivrednoj praksi u korištenju gnojiva (»Narodne novine«, broj 56/08.), koji je određivao opća načela dobre poljoprivredne prakse u korištenju gnojiva i poboljšivača tla i uvjete korištenja i postupanja s gnojivima, posebno korištenje gnojiva s dušikom. Primjena Pravilnika bila je obvezna na ranjivim područjima i naknadno je integrirana u Akcijski program mjera. Na ostalim područjima odredbe Pravilnika smatrane su preporukom

– Ministarstvo nadležno za poljoprivredu je izradilo i donijelo:

– Pravilnik o sadržaju Akcijskog programa zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (»Narodne novine«, broj 7/13.) i

– I. Akcijski program zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (»Narodne novine«, broj 15/13., u daljnjem tekstu: I. Akcijski program)

– II. Akcijski program zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (»Narodne novine«, broj 60/17., u daljnjem tekstu: II. Akcijski program)

– III. Akcijski program zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (»Narodne novine«, broj 73/21., u daljnjem tekstu: III. Akcijski program)

Propisane mjere iz Akcijskog programa su obvezne u primjeni na ranjivim područjima, dok se na ostalim područjima smatraju preporukom. Akcijskim planom predviđaju se mjere kojim se propisuje niz mjera za poljoprivredna gospodarstva s poljoprivrednim površinama i/ili objektima unutar ranjivih područja vezano za uvjete i način primjene gnojiva, opća načela korištenja gnojiva, kao i mjere skladištenja, veličina spremnika i načini zbrinjavanja stajskog gnoja u slučaju nedovoljnih poljoprivrednih površina za njegovo odlaganje

– Članak 57. Zakona o vodama propisuje određivanje ranjivih područja na kojima je potrebno provesti pojačane mjere zaštite voda od onečišćenja nitratima poljoprivrednog podrijetla i donošenje akcijskog programa (ili više takvih programa) za smanjenje onečišćenja nitratima poljoprivrednog podrijetla na tim područjima. Odlukom o određivanju ranjivih područja u Republici Hrvatskoj određena su ranjiva područja koja obuhvaćaju površinu od 9 % teritorija Republike Hrvatske. Rezultati monitoringa, prije svega površinskih voda, ukazuju na potrebu revidiranja ranjivih područja. Za potrebe pripreme Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. provodi se projekt Određivanje prioritetnih područja motrenja podzemnih voda unutar intenzivnog poljoprivrednog prostora, predviđena je objava na mrežnim stranicama Hrvatskih voda. Osim ocjene utjecaja poljoprivrede na stanje voda projektom će se dati i prijedlog ranjivih područja

– Zakonom je propisana obveza redovitog izvješćivanja Hrvatskih voda o vrstama i količinama mineralnih gnojiva i sredstava za zaštitu bilja proizvedenih, uvezenih, unesenih i/ili stavljenih na tržište u Republici Hrvatskoj.

Rezultati monitoringa ukazuju na nepovoljni utjecaj korištenja sredstava za zaštitu bilja na stanje voda, napominje se:

– Zakonom o vodama i Zakonom o financiranju vodnoga gospodarstva još uvijek nije regulirano pitanja obračuna naknade za zaštitu voda za korištenje sredstava za zaštitu bilja.

Zakonom je propisana obveza redovitog izvješćivanja Hrvatskih voda o vrstama i količinama mineralnih gnojiva i sredstava za zaštitu bilja proizvedenih, uvezenih, unesenih i/ili stavljenih na tržište u Republici Hrvatskoj. Također, propisana je naknada za zaštitu voda i plaća se (Uredba o visini naknade za zaštitu voda):

– od 1. siječnja 2011. ovisno o količini mineralnog gnojiva, odnosno

– od 1. siječnja 2014. ovisno o količini dušika kao aktivne tvari u mineralnom gnojivu. odnosno sredstava za zaštitu bilja stavljenih na tržište

– od 1. siječnja 2014. Uredbom se ne propisuje visina naknade za korištenje sredstava za zaštitu bilja.

Zakonom o državnoj potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju («Narodne novine«, br. 92/10. i 124/11.) uvedena je i odredba o višestrukoj sukladnosti u poljoprivrednoj proizvodnji, kojom se dobivanje izravnih plaćanja uvjetuje ispunjavanjem propisanih uvjeta dobre poljoprivredne i okolišne prakse kao i uvjeta vezanih uz zaštitu okoliša, zdravlja ljudi, životinja i bilja te dobrobiti životinja. Radi se o svojevrsnoj ekonomskoj mjeri, preuzetoj iz zajedničke poljoprivredne politike Europske unije, sukladno odredbama o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji.

– Ministarstvo nadležno za poljoprivredu provodi projekt »Usluga vrednovanja Programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020., vrednovanje sustava te pripreme analiza za izvještavanje prema Europskoj komisiji u 2019. godini« koji će dati pregled i ocijeniti rezultate provedbe projekata koji se financiraju sredstvima Fonda za Ruralni razvoj.

– Kontrola i smanjenje raspršenoga onečišćenja iz odlagališta otpada – Kontrola i smanjenje raspršenoga onečišćenja iz odlagališta otpada temelji se na propisima iz područja gospodarenja otpadom, osobito na Zakonu o gospodarenju otpadom i Strategiji gospodarenja otpadom Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 130/05.), kojima je određena sanacija postojećih odlagališta otpada i izgradnja regionalnih i županijskih centara za gospodarenje otpadom s predobradom otpada prije konačnog zbrinjavanja ili odlaganja, kao i uspostava središta za gospodarenje opasnim otpadom s mrežom sabirališta. Ukupna ulaganja u sustav procijenjena su na 3,2 milijarde eura, bez troškova održavanja i pogona. Prema usuglašenim pregovaračkim stajalištima s Europskom komisijom, sva postojeća odlagališta otpada u Republici Hrvatskoj moraju ispunjavati zahtjeve Direktive (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (SL L 150/100, 14.6.2018.) do 31. prosinca 2018. Kontrola i smanjivanje raspršenog onečišćenja iz odlagališta otpada provodi se sukladno, prethodno navedenim, važećim propisima iz područja gospodarenja otpadom.

Trenutačno se realiziraju projekti sanacije odnosno zatvaranja službenih i divljih odlagališta i lokacija u okolišu visoko opterećenih tehnološkim otpadom, takozvane »crne točke« i intenzivno se priprema gradnja određenoga broja centara za gospodarenje otpadom, no, njihova izgradnja se zasad ne ostvaruje planiranom dinamikom. Realizaciju ovih projekata prati ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša (mrežna stranica nadležnog ministarstva: https://mzoe.gov.hr/)

– Kontrola i smanjenje raspršenoga onečišćenja iz individualnih sustava odvodnje (djelomično obuhvaćeno i Poglavljem B.5.2.5) – Nedostatna reguliranost individualnih sustava odvodnje u nacionalnom zakonodavstvu u određenoj mjeri je riješena stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama (»Narodne novine«, broj 46/18.), čime je osigurane osnove za cjelovito rješenje regulatornog okvira za individualne sustave odvodnje:

– definiran je pojam »individualni sustav odvodnje«

– odlukom o odvodnji otpadnih voda koja regulira odvodnju na području određene aglomeracije detaljnije se propisuje njihova primjena

– propisano je da javni isporučitelj vodnih usluga obavlja nadzor nad postavljanjem individualnih uređaja za koje prema posebnom propisu nije potrebno ishoditi akt kojim se odobrava građenje

– propisan je nadzor nad održavanjem individualnih sustava odvodnje

– određeno je da sadržaj iz sabirne jame i mulj iz individualnog sustava odvodnje do 50 ES mogu prazniti javni isporučitelj vodne usluge ili koncesionar

– u planu je i uspostava regulatornog okvira za vođenje registra individualnih sustava odvodnje koji bi javni isporučitelji vodnih usluga vodili na jedinstveni način.

Nepostojanje preciznijeg zakonodavnog okvira koji uređuje individualne sustave odvodnje je od utjecaja na ocjenu ispunjenje zahtjeva Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda budući je nemoguće ocijeniti u kolikoj mjeri pojedini individualni sustavi odvodnje doista imaju odgovarajuće pročišćavanje. Za potpunu uspostavu jasnog i transparentnog sustava nedostaju smjernice za kriterije primjene individualnih sustava pročišćavanja otpadnih voda, takozvane IAS u pogledu definiranja prihvatljivosti pojedinih načina tehnološkog rješenja obzirom na prostor aglomeracije i prirodne značajke prijemnog područja, kao i na način njihovog financiranja u pogledu nabave, pogona i održavanja uključivo i sustav transportiranja otpadnog sadržaja. Uvođenjem sustava evidentiranja i praćenja (kontrole) individualnih sustava odvodnje kod isporučitelja vodnih usluga omogućit će se stvaranje podatkovne osnove i slijedom toga pouzdaniji podatak o ispunjenju ciljeva za odgovarajuće individualne sustave odvodnje unutar aglomeracija. Uz rečeno potrebno je jasno definirati koje kriterije individualni sustavi odvodnje na području aglomeracija trebaju ispuniti kako bi se mogli klasificirati kao odgovarajući sustavi.

Nacrt Kriterija za neizravna ispuštanja u podzemne vode i kriterija za analizu utjecaja zahvata na stanje voda, koji obrađuje i raspršene izvore onečišćenja vezano uz neizravna ispuštanja iz individualnih sustava odvodnje opterećenja do 50 ES je izrađen i nalazi se u postupku donošenja.

U predmetnom dokumentu navedeno je da se individualni sustavi odvodnje opterećenja do 50 ES primjenjuju kada priključenje na sustav javne odvodnje odnosno primjena sabirne jame ne predstavlja primjenjivo optimalno rješenje usklađeno s realnim mogućnostima korisnika ili kao privremeno rješenje do izgradnje i uspostave javnog sustava prikupljanja i odvodnje otpadnih voda.

Rješenja odvodnje individualnim sustavima je predviđeno da treba definirati na cjelokupnom području u nadležnosti javnog isporučitelja vodne usluge gdje se ne primjenjuje klasični kolektorski sustav odvodnje i to posebno na području aglomeracije, a posebno na preostalom području, s obzirom na mogućnost prihvata i obrade (pročišćavanja) sadržaja u komunalnom uređaju za pročišćavanje otpadnih voda razmatrane aglomeracije, odnosno definirane druge aglomeracije, ukoliko ga nije moguće zbrinuti na optimalniji način. Za svako ovo područje treba razmotriti sve moguće prirodne prijemnike te definirati poimence vodna tijela koja su pod opterećenjem, imajući u vidu:

– mogućnost prihvata efluenta, a da budu ispunjeni ciljevi zaštite voda razmatranih vodnih tijela kao i okoliša u cjelini

– osiguranje postojećeg i planiranog načina korištenja vodnih tijela

– osiguranje zaštite zdravlja ljudi i odgovarajućih uvjeta za stanovanje

– osiguranje ekološke funkcije vodnih tijela

– zahtjeve propisane za primjenu individualnih sustava odvodnje na području aglomeracije i

– financijske mogućnosti korisnika za podmirenje troškova.

Nadalje, dokument predviđa da će se kod individualnih malih uređaja razlikovat zahtjevi za različitim razinama pročišćavanja zavisno o samom smještaju objekta na području aglomeracija (ovisno o njihovoj veličini i zahtijevanoj razini pročišćavanja) ili na preostalom području. Predviđeno je da se na razmatranom području ne primjenjuje jedno odnosno jedinstveno rješenje, već se isto određuje za pojedine manje prostorne cjeline, s obzirom na problematiku zaštite voda, značajke područja, imajući u vidu namjenu i veličinu opterećenja objekata.

Kako bi se osigurala dugoročna održivost ukupnog rješenja zbrinjavanja otpadnih voda cjelokupnog područja, planirano rješenje zbrinjavanja otpadnih voda iz individualnih sustava odvodnje opterećenja do 50 ES, zajedno s rješenjem zbrinjavanja otpadnih voda prikupljenih javnim sustavom prikupljanja i odvodnje otpadnih voda, treba temeljiti na analizi svih pripadnih troškova. Pri tome treba primijeniti optimalno rješenje, s dostatnom razinom zaštite okoliša, koje korisnici mogu financijski podnijeti obzirom na njihove raspoložive prihode.

Za svaki zahvat u prostoru s individualnim sustavom odvodnje opterećenja do 50 ES nije predviđeno raditi posebnu analizu utjecaja vezano za neizravna ispuštanja otpadnih voda u podzemne vode. Važno je imati u vidu da odvodnja na području na kojem nije optimalno graditi klasični kolektorski sustav prikupljanja i odvodnje otpadnih voda, također podliježe planiranju i definiranju koncepta odvodnje. Tijekom ovog procesa potrebno je provesti analizu mogućih prijemnika te definirati način ispuštanja i minimalne razine pročišćavanja otpadnih voda i iz individualnih sustava odvodnje opterećenja do 50 ES i to u okviru Studije izvodljivosti koja sagledava cjelokupnu koncepciju odvodnje otpadnih voda na razmatranom području.

S obzirom na navedeno mjere za smanjenje onečišćenja voda iz raspršenih izvora uspostavit će se, prvenstveno u sektorima poljoprivrede i gospodarenja otpadom, odnosno mjerama kontrole raspršenog onečišćenja stanovništva koji su prepoznati kao najznačajniji generatori raspršenoga onečišćenja voda.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 21 | 3.OSN.06.01 | RI | Provesti mjere propisane Planom gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2016. – 2022. godina i pratećim planovima nižega reda. Nastavak usklađivanja sa standardima na području gospodarenja otpadom – Sukladno važećoj strategiji, provedbenim planovima i preuzetim europskim obvezama, intenzivirat će se rješavanje problema u području gospodarenja otpadom:  – izgradnjom određenog broja regionalnih i županijskih centara za gospodarenje otpadom s predobradom i konačnim zbrinjavanjem i odlaganjem samodostatnog otpada  – postupnim smanjivanjem količine otpada koji se odlaže na postojeća neusklađena odlagališta i nastavkom njihove sanacije i zatvaranja, odnosno pretvaranja u pretovarne stanice i reciklažna dvorišta  – sustavnim zbrinjavanjem opasnoga otpada  – nastavkom sanacije «crnih točaka«.  (Nastavak provedbe mjere 4 i mjere 9 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za okoliš | RH | stanovništvo |
| 2  3 | 3.OSN.06.02 | ID | Nastavak:  – razvoja sustava evidencije (registra) izdanih vodopravnih dozvola za stavljanje u promet mineralnih gnojiva i sredstava za zaštitu bilja te praćenje pripadajućih podataka o vrstama i količinama proizvedenih i uvezenih/izvezenih mineralnih gnojiva i sredstava za zaštitu bilja i naplaćenim naknadama i  – praćenja utroška mineralnih gnojiva i sredstava za zaštitu bilja stavljenih na tržište.  (Nastavak provedbe mjere 6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, Hrvatske vode | RH | poljoprivreda |
| 2  12 | 3.OSN.06.03 | RI | Nastavak usklađivanja sa standardima za spremanje i korištenje stajskog gnojiva na poljoprivrednim gospodarstvima – U skladu s Akcijskim programom zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla nastavak aktivnosti na izgradnji spremnika za stajski gnoj prema propisanim rokovima.  (Nastavak provedbe mjere 7 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | korisnik | ranjiva područja | poljoprivreda |
| 2  12 | 3.OSN.06.04 | RI | Provoditi druge mjere redukcije korištenja mineralnih i organskih gnojiva. Provedba agrotehničkih mjere smanjenja opterećenja voda onečišćenjem poljoprivrednog porijekla:  – intenziviranje plodoreda korištenjem međuusjeva čime će se spriječiti dalje isparavanje vode iz tla i ispiranje dušika u podzemne vode  – poboljšanje metoda primjene mineralnih gnojiva s ciljem smanjenja potrošnje mineralnih gnojiva  – poboljšanje metoda primjene organskih gnojiva.  (Mjere MAG-8, MAG-9 i MAG-10 iz Strategije niskougljičnog razvoja | 2024. | korisnik | tijela podzemnih voda za koja nisu ispunjeni ciljevi okoliša odnosno koja su pod rizikom (kemijsko stanje) | poljoprivreda |
| 2  12 | 3.OSN.06.05 | IN | Intenzivirati nadzor na provođenju dobre poljoprivredne prakse osobito u dijelu koji se odnosi na redukciju korištenja mineralnih i organskih gnojiva | kontinuirano | tijelo nadležno za inspekciju | tijela podzemnih voda za koja nisu ispunjeni ciljevi okoliša odnosno koja su pod rizikom (kemijsko stanje) | poljoprivreda |
| 2  3 | 3.OSN.06.06 | M | Pojačani operativni monitoring stanja na tijelima podzemnih voda za koja nisu ispunjeni ciljevi okoliša odnosno koja su pod rizikom (kemijsko stanje prema nitratima i prema sredstvima za zaštitu bilja) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, Hrvatske vode | tijela podzemnih voda za koja nisu ispunjeni ciljevi okoliša odnosno koja su pod rizikom (kemijsko stanje) | poljoprivreda |
| 12 | 3.OSN.06.07 | A | Predložiti mehanizme poticanja provedbe mjera propisanih Akcijskim programom i izvan proglašenih ranjivih područja.  (Nastavak provedbe mjere 8 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za poljoprivredu | područja izvan ranjivih područja | poljoprivreda |
| 14 | 3.OSN.06.08 | SI | Istraživanja vezana uz utvrđivanje opterećenja voda atmosferskom depozicijom | 2024. | Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod | RH | sve |
| 11 | 3.OSN.06.09 | A  OP | Osigurati korištenje (dijela) naknada za proizvodnju i uvoz mineralnih gnojiva i sredstava za zaštitu bilja te njihovo stavljanje na tržište na području Republike Hrvatske za potrebe projekata koji imaju primarnu svrhu poboljšanja stanja vodenih i uz vode vezanih ekosustava (primjerice edukacijom javnosti, projekti vezani uz smanjenje onečišćenja vodenih ekosustava toksičnim tvarima), (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | RH | poljoprivreda |
| 2 | 3.OSN.06.10 | M | U sklopu monitoringa stanja voda ranjivih područja, uvesti monitoring stanja i promjena u šumama kao i monitoring kretanja razina podzemnih voda.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za šume, Hrvatske šume | ranjiva područja | poljoprivreda |
| 21 | 3.OSN.06.11 | ID | – Izraditi registar septičkih i sabirnih jama te njihovih korisnika  – Iznaći model najučinkovitijeg nadzora nad septičkim i sabirnim jamama kako bi se otkrila njihova »propusnost« bilo mjerama kojima će se obvezati vlasnike/korisnike na pražnjenje jama i zbrinjavanje komunalnih otpadnih voda kod ovlaštenih isporučitelja usluge javne odvodnje (s procjenom vremena potrebnog za punjenje jama i kontrolom njihovog pražnjenja), ili adekvatnim tehničkim metodama utvrđivanja propusnosti septičkih i sabirnih jama.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024 | JIVU | RH | stanovništvo |
| 12 | 3.OSN.06.12 | E | Poticati racionalno korištenje gnojiva u poljoprivrednoj proizvodnji, tj. korištenje gnojiva uz obavezne analize tla. Na područjima s intenzivnom poljoprivrednom proizvodnjom planirati i poticati uspostavu vjetrobranih pojaseva kako bi se smanjio utjecaj erozije vjetrom na tlo i vode.  (SPUO2 nastavak provedbe mjere S4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za poljoprivredu | RH | poljoprivreda |
| 21 | 3.OSN.06.13 | A | Uređivanje pitanja uspostave registra morskog otpada donošenjem provedbenih propisa.    (SPUO2, nastavak provedbe mjere S5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024 | ministarstvo nadležno za okoliš | Jadransko vodno područje | sve |
| 1  24  27 | 3.OSN.06.14 | PP  OP  T | Pri planiranju, projektiranju, izgradnji i pogonu individualnih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda provoditi mjere upravljanja emisijama stakleničkih plinova.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023 | JLS, JIVU | RH | stanovništvo |
| 14 | 3.OSN.06.15 | A  M | Propisati mjere monitoringa potrošnje pesticida u šumarstvu.  (SPUO3) | 2023 | tijelo nadležno za upravljanje šumama | RH | šumarstvo |
| 14 | 3.OSN.06.16 | A  M | Propisati mjere kontrole potrošnje pesticida u šumarstvu u inundacijskim i retencijskim područjima.  (SPUO3) | 2023 | tijelo nadležno za upravljanje šumama | RH – inundacijska i retencijska područja | šumarstvo |
| 14 | 3.OSN.06.17 | V | Izraditi metodologiju za procjenu emisija u vode sa nesaniranih odlagališta.  (SPUO3) | 2024 | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| 14 | 3.OSN.06.18 | A  M | Propisati mjere kontrole potrošnje herbicida i retardanata korištenih za održavanje željezničkih koridora, na lokacijama jake osjetljivosti tla na propuštanje onečišćujućih tvari s površine  (SPUO3) | 2023 | Hrvatske vode | RH – na područjima prirodne ranjivosti podzemnih voda | transport |
| 23 | 3.OSN.06.19 | T | Poticati primjenu zelene infrastrukture za rješavanje problema površinskog otjecanja s urbanih površina  (SPUO3) | 2023 | Hrvatske vode | RH | stanovništvo |
| • Mjera 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena donošenjem Uredbe o visini naknade za zaštitu voda  • Mjera 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021 se nastavlja provoditi u okviru mjere 3.OSN.01.15  • Mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. se nastavlja provoditi u okviru mjere 3.DOD.05.01  • Mjere 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. se nastavlja provoditi u okviru mjere 3.DOD.05.02 | | | | |
| Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2  SPUO3 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. | | | | |

5.2.7. Mjere kontrole i smanjenja hidromorfološkog
 opterećenja voda

Prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019., a uzimajući u obzir i rezultate analiza opterećenja i stanja voda potrebno je:

– Regulirati kontrolu i smanjenje utjecaja postojećih zahvata na hidromorfološko stanje voda što do sada nije riješeno, kako bi se olakšala provedba programa mjera održavanja ili uspostave najmanje dobrog hidromorfološkog stanja koje propisuje Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

– Nastaviti na unapređenju onih mjera koji se odnose na razvoj metodologija i priručnika, te uključivanja multidisciplinarnih timova u ranoj fazi izrade studijske i tehničke dokumentacije nije reguliran propisima (unapređenje kvalitete dokumenata na osnovu kojih se provode postupci procjene utjecaja plana i programa odnosno zahvata na okoliš / prirodu).

Instrumenti za kontrolu hidromorfološkog opterećenja voda osigurani su u Zakonu o vodama i Zakonu o zaštiti okoliša ali nisu u potpunosti razvijeni. Kako je u dokumentu Revizija i usklađenje vodopravnih akata s Planom upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Akcijski plan, I. faza, navedeno: »Akcijskim planom obuhvaćene su isključivo aktivnosti vezane za usklađenje važećih vodopravnih akata za vodne aktivnosti koje se provode. Pitanje usklađenja vodopravnih uvjeta i vodopravnih potvrda koji se izdaju u postupku ishođenja dozvola za izgradnju novih ili rekonstrukciju postojećih zahvata u prostoru s Planom upravljanja vodnim područjima uređeno je člankom 143. ranijeg Zakona o vodama (članak 158. Zakona o vodama). Pri tome treba naglasiti da se za određene aktivnosti na vodama (ispuštanje pročišćenih otpadnih voda, zahvaćanje voda i slično) kontrola načina obavljanja aktivnosti provodi sukladno vodopravnoj dozvoli odnosno propisanim koncesijskim uvjetima. Time je ostavljena mogućnost da se odgovarajućom prilagodbom takvih akata omogući i propisivanje obveze da se obavljanje aktivnosti uskladi s obvezom ispunjenja ciljeva zaštite voda. Za dio aktivnosti na vodama (korištenje voda za plovidbu, aktivnosti na vodama vezanim uz zaštitu od štetnog djelovanja voda i slično) takva vrsta akta nije predviđena Zakonom o vodama, pa samim tim nije omogućena ni kontrola obavljanja aktivnosti na vodama, niti propisivanje obveze usklađenja obavljanja aktivnosti s postizanjem ciljeva zaštite voda. …«. Dakle, iako pravni okvir to ne predviđa, Akcijskim planom:

– se predlažu neke aktivnosti koje bi mogle doprinijeti kontroli i smanjenju hidromorfološkog opterećenja kao što su primjerice revizija i usklađenje pogonskih pravilnika i slično, odnosno

– preporuča se razmatranja mogućnosti propisivanja obveze prilagodbe obavljanja / upravljanja i održavanja aktivnosti na vodama koje su uzrok hidromorfološkog opterećenja kako bi se postigli ciljevi zaštite voda i okoliša (za aktivnosti na vodama koje se već obavljaju).

Hidromorfološke promjene na vodnim tijelima uslijed fizičkih zahvata u prostoru koji utječu na vodni režim[99](Zahvati u prostoru koji mogu promijeniti vodni režim su građenje novih i rekonstrukcija postojećih građevina te izvođenje geoloških istraživanja i drugih radova koji se ne smatraju građenjem a koji mogu trajno, povremeno ili privremeno utjecati na promjene vodnog režima.) kontroliraju se izdavanjem vodopravnih uvjeta ili obvezujućeg vodopravnog mišljenja u okviru rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša (Zakon o vodama, članak 158. – 161.), koje prethodi dobivanju lokacijske dozvole ili drugog odobrenja za zahvat. Poštivanje dobivenih uvjeta kontrolira se tijekom realizacije zahvata.

Cjelovita kontrola utjecaja razvojnih planova, programa i zahvata na kakvoću okoliša, što uključuje i utjecaje na vodni okoliš, uređena je Zakonom o zaštiti okoliša.

Kako se bilježi značajan napredak:

– u prikupljanju podataka hidromorfoloških pokazatelja stanja voda, te

– u istraživanjima i razvoju klasifikacijskog sustava ekološkog potencijala

ostvarena je kvalitetna osnova kako za procjenu ekološkog stanja odnosno procjenu ekološkog potencijala, tako i za određivanje programa mjera za očuvanje odnosno postizanje okolišnih ciljeva prirodnih i umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

Naime u prethodnom planskom razdoblju obavljen je hidromorfološki istražni monitoring, te su završene studije (u nastavku teksta za paket studija pod rednim brojevima 1. do 4. će se koristiti skraćeni naziv Studije klasifikacijskih sustava ekološkog potencijala):

1. Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – I. Dio: Stajaćice Panonske ekoregije (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200010.pdf)

2. Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – II. Dio: Stajaćice Dinaridske ekoregije (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200011.pdf)

3. Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – III. Dio: Tekućice Panonske ekoregije (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200033.pdf)

4. Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – IV. Dio: Tekućice Dinaridske ekoregije (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200034.pdf)

5. V. Dio:. Metodološki pristup utvrđivanja klasifikacijskog sustava ekološkog potencijala za nove zahvate u prostoru (u pripremi projektni zadatak).

Provodeći programe mjera utvrđene planom upravljanja vodnim područjima i planskim dokumentima niže hijerarhijske razine vodit će se računa o znatno promijenjenim i/ili umjetnim vodnim tijelima, kako zahtjevi za hidromorfološkim promjenama značajki tih tijela i druge predviđene mjere ne bi imale značajne negativne posljedice na djelatnost zbog koje se voda koristi te o tome treba voditi računa pri izradi Metodologije za utvrđivanje dobrog ekološkog potencijala.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo  nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 96 | 3.OSN.07.01 | Z | Donijeti propis kojim bi se omogućila kontrolu i smanjenje utjecaja postojećih zahvata na hidromorfološko stanje voda u skladu s mjerama propisanim u važećem Planu upravljanja vodnim područjima | 2023. | ministarstvo nadležno za vode | RH | sve |
| 96 | 3.OSN.07.02 | A | Na vodnim tijelima za koje je utvrđeno da dobro ekološko stanje nije postignuto zbog pokazatelja hidromorfološkog stanja pri reviziji vodopravnih akata regulirati:  – provedbu dodatnog monitoringa i hidromorfoloških opterećenja (planovi održavanja, planovi pogona i slično) u razdoblju 2022. – 2024.  – provedbu dodatnih mjera smanjenja hidromorfoloških opterećenja u razdoblju 2025. – 2027. godina, ukoliko istraživanja pokažu da je moguće provesti takve mjere uz prihvatljive/razumne troškove te  – provedbu postupka trajnog izuzeća od dobrog stanja voda ukoliko se ustanovi da dodatne mjere nije moguće provesti uz prihvatljive/razumne troškove.  Reviziju temeljiti na rezultatima prethodno obavljenog hidromorfološkog i biološkog monitoringa.  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | vodna tijela koja ne ispunjavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko stanje) | poljoprivreda  hidroenergetika  obrana od poplava  promet |
| 96 | 3.OSN.07.03 | A | Na vodnim tijelima za koje je utvrđeno da dobro ekološko stanje nije postignuto zbog pokazatelja hidromorfološkog stanja pri izdavanju vodopravnih akata za nove zahvate koji mogu imati negativne utjecaj na hidromorfološko stanje:  – izdavanje akta uvjetovati prethodno obavljenim biološkim i hidromorfološkim monitoringom  – u postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš procjenu utjecaja zahvata na vode dokumentirati detaljno razrađenom stručnom podlogom.  Napomena: Vidjeti Poglavlje 3.2  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela koja ne ispunjavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko stanje) | poljoprivreda  hidroenergetika  obrana od poplava  promet |
| 96 | 3.OSN.07.04 | A | Na vodnim tijelima za koje je ocijenjeno da su u dobrom hidromorfološkom stanju pri izdavanju novih vodopravnih akata za zahvate koji mogu imati negativne utjecaje na hidromorfološko stanje:  – u postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš procjenu utjecaja zahvata na vode dokumentirati detaljno razrađenom stručnom podlogom.  Napomena: Vidjeti Poglavlje 3.2  (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela koja ispunjavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko stanje) | poljoprivreda  hidroenergetika  obrana od poplava  promet |
| 96 | 3.OSN.07.05 | A | Na vodnim tijelima koja su privremeno proglašena umjetnim i znatno promijenjenim pri reviziji vodopravnih akata regulirati:  – provedbu dodatnog monitoringa i hidromorfoloških opterećenja (planovi održavanja, planovi pogona i slično)  – istraživački monitoring s ciljem potvrđivanja – provjere hidromorfološkog potencijala i  – istraživački monitoring za utvrđivanje ekološki prihvatljivog protoka.  (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela proglašena umjetnim i znatno promijenjenim vodnim tijelima | poljoprivreda  hidroenergetika  obrana od poplava  promet |
| 96 | 3.OSN.07.06 | PP  T  OP | Prilikom izrade tehničke dokumentacije za izgradnju novih ili rekonstrukcije postojećih vodnih građevina (vodnih putova, hidroenergetske građevine, građevine obrane od poplava):  – primjenjivati najbolje raspoložive tehnikea kojima se umanjuje ekološko opterećenje na staništa i vrste  – uzeti u obzir i vrijednosti ekosustava pri izradi studija izvedivosti.  Osobito:  Prilikom izrade novih ili rekonstrukcije postojećih struktura za vodne putove primjenjivati najbolje raspoložive tehnike kojima se umanjuje ekološki pritisak na staništa i vrste sukladno priručnicima Europske komisije (primjerice Guidance document on inland waterway transport and Natura 2000, 2012). Prilikom planiranja novih vodnih putova, odnosno podizanja kategorije postojećih, izraditi Studije isplativosti ili izvedivosti (engl. feasibility) pri čemu treba uzeti u obzir i vrednovanje usluga ekosustava (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  (Nastavak provedbe mjera 7, 8 i SPUO2 mjere S3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | korisnik | RH | poljoprivreda  hidroenergetika  obrana od poplava  promet |
| 96 | 3.OSN.07.07 | T  OP | Pripremiti tehničku dokumentaciju za provedbu mjera smanjenja hidromorfološkog opterećenja:  – U ranoj fazi planiranja projekata smanjenja hidromorfološkog opterećenja (primjerice revitalizacija i renaturalizacija) uključiti usluge ekosustava kao validnu mjeru prilikom donošenja odluka o financijskoj isplativosti. (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode). | 2024. | korisnik | vodna tijela koja ne ispunjavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko stanje i potencijal) | sve |
| 96 | 3.OSN.07.08 | RI | Provedba mjera smanjenja hidromorfološkog opterećenja (revitalizacija) uključivo i mjere osiguranja povoljnog režima protoka (ekološki prihvatljiv protok) na vodnim tijelima na kojima je na osnovi provedenog monitoringa (redovitog i istraživačkog) utvrđeno da ne zadovoljavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko i biološko stanje odnosno potencijal) i na kojima je analizom predloženih mjera utvrđeno da su prihvatljive.  (Nastavak provedbe mjere 9 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2027. | korisnik | vodna tijela koja ne ispunjavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko stanje i potencijal) | sve |
| 96 | 3.OSN.07.09 | A | Provedba postupka privremenog/trajnog izuzeća od postizanja okolišnih ciljeva (hidromorfološkog stanja / potencijala) za vodna tijela na kojima je utvrđeno da je provođenje mjera nije prihvatljivo (ispunjenje uvjeta)  Vidjeti: Poglavlje B.3.2 | 2027. | korisnik  ministarstvo nadležno za vode | vodna tijela koja ne ispunjavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko stanje i potencijal) | sve |
| 96 | 3.OSN.07.10 | T  OP | Program redovitog gospodarskog i tehničkog održavanja vodotoka, vodnog dobra i vodnih građevina sadrži detaljan popis lokacija na kojima se ove aktivnosti provode i uvjete pod kojima se takve aktivnosti provode (za svaku pojedinačnu lokaciju). Na osnovi provedenog praćenja hidromorfoloških opterećenja u programe redovitog gospodarskog i tehničkog održavanja vodotoka, vodnog dobra i vodnih građevina predložiti i odgovarajuće mjere u svrhu smanjenja hidromorfoloških opterećenja i mjere revitalizacije uz konzultacije s odgovarajućim stručnjacima u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Ministarstvom gospodarstva i održivog razvoja, Zavodom za zaštitu okoliša i prirode.  (Nastavak provedbe mjera 10 i SPUO2 – S4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode, korisnik | RH | sve |
| 96 | 3.OSN.07.11 | M | Prilikom svakog monitoringa i procjene hidromorfološkog i biološkog stanja vodotoka, utvrditi ekološko stanje i uspostaviti istodobni monitoring okolnih šumskih područja koje su direktno vezane na vodotok ili u neposrednoj blizini vodotoka (šumarstvo).  (SPUO2 nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za šume, Hrvatske šume | RH | sve |
| 96 | 3.OSN.07.12 | PP  T  OP | Kako bi se u fazi projektiranja definirali ekološki ciljevi revitalizacije, tj. kako bi se revitalizacija provela ponajprije u cilju poboljšanja uvjeta za vrste i staništa, neophodno je u ranoj fazi projektiranja uključiti odgovarajuće stručnjake u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, Zavod za zaštitu okoliša i prirode, odnosno provesti odgovarajuća istraživanja (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | korisnik | RH | poljoprivreda  hidroenergetika  obrana od poplava  promet |
| 14 | 3.OSN.07.13 | V | U izradi metodologije i/ili smjernica za vrednovanje usluga eko sustava potrebno je (kroz konzultacije s izrađivačima istih) uključiti Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za gospodarstvo, predstavnike tehničkih struka, operatere hidroelektrana, Agenciju za vodne putove te druga nadležna tijela, predstavnike lokalne zajednice, predstavnike nevladinih sektora koji djeluje na području zaštite prirode i korisnike. Pri tom je također potrebno osigurati kontinuiranu međusektorsku razmjenu podataka od interesa.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode,  Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, Zavod za zaštitu okoliša i prirode | RH | sve |
| 96 | 3.OSN.07.14 | M | Uspostaviti efektivnu mrežu piezometara na području svih poplavnih šuma radi boljeg praćenja trenutnog stanja podzemnih voda u domeni rizosfere i mogućih promjena radi vodnih građevina (šumarstvo).    (SPUO2 nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za šume, Hrvatske vode | vodna tijela podzemnih voda na području poplavnih šuma | obrana od poplava |
| 96 | 3.OSN.07.15 | SI | Prilikom svake izgradnje vodotehničkog objekata (vodne građevine) koji može utjecati na podzemne vode otvorenih vodonosnika na širem području, provesti dendrokronološko istraživanje radi istraživanja veze optimalne te podzemne vode u odnosu na rast i prirast (šumarstvo).    (SPUO2 nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za šume, Hrvatske vode | vodna tijela podzemnih voda na području poplavnih šuma | obrana od poplava |
| 96 | 3.OSN.07.16 | M | Nakon izgradnje većeg vodotehničkog objekta (vodne građevine) uspostaviti efektivan monitoring stanja okolnih šuma te njenog rasta i prirasta (šumarstvo).    (SPUO2, nastavak provedbe mjere S3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za šume, Hrvatske vode | vodna tijela podzemnih voda na području poplavnih šuma | obrana od poplava |
| 14 | 3.OSN.07.17 | ID | Za vodna tijela za koje je utvrđeno da dobro ekološko stanje nije postignuto zbog pokazatelja hidromorfološkog stanja, sačiniti registar postojećih antropogenih hidromorfoloških izmjena i zahvata koji su u današnjim uvjetima suvišni ili zastarjeli, te izraditi plan za njihovo uklanjanje u cilju postizanja povoljnog ekološkog stanja.  (SPUO3) | 2027. | Hrvatske vode | vodna tijela za koje je utvrđeno da dobro ekološko stanje nije postignuto zbog pokazatelja hidromorfološkog stanja | sve |
| 14  96 | 3.OSN.07.18 | RI  M  T | Mjere smanjenja hidromorfoloških opterećenja tekućica koje se provode renaturalizacijom/revitalizacijom vodotoka moraju uključivati obvezu prethodnog praćenja strujanja voda; te izradu projekcije budućeg strujanja na utjecajnoj dionici vodotoka, temeljem kojih će se uspostaviti monitoring i planirati upravljanje nanosima, u suradnji sa sektorom nadležnim za zaštitu prirode.  (SPUO3) | 2023. | korisnik | RH | sve |
| 99 | 3.OSN.07.19 | RI  T | Mjere smanjenja hidromorfološkog opterećenja voda, osobito one koje uključuju fizičke promjene (revitalizacija, renaturalizacija i sl.), a koje se planiraju na područjima gdje mogu direktno ili indirektno utjecati na kulturnu baštinu, projektirati u skladu s ciljevima njene zaštite, u suradnji sa stručnjacima za kulturnu baštinu.  (SPUO3) | 2023. | korisnik | RH | sve |
| 14 | 3.OSN.07.20 | V  M | Usvojiti metodologiju za ocjenu hidromorfološkog stanja prijelaznih i priobalnih voda (more) i uspostaviti redoviti hidromorfološki monitoring.  (SPUO3) | 2024. | Hrvatske vode | prijelazne i priobalne vode | sve |
| 14 | 3.OSN.07.21 | V  E | Unaprijediti koordinaciju aktivnosti na upravljanju prijelaznim i priobalnim vodama između nadležnih sektora, izradom komunikacijske strategije.  (SPUO3) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za more | prijelazne i priobalne vode | sve |
| 14 | 3.OSN.07.22 | SI | Unaprijediti klasifikaciju priobalnih vodnih tijela, kako bi se unaprijedilo upravljanje hidromorfološkim opterećenjima  (SPUO3) | 2024. | Hrvatske vode | prijelazne i priobalne vode | sve |
| • Mjera 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena unapređenjem sustava biološkog monitoringa  • Mjera 6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena donošenjem Plana upravljanja vodnim područjima  • Mjere 7 i 8 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. su objedinjene u jedinstvenu mjeru 3.OSN.07.06. – priprema tehničke dokumentacije  • Mjera 11 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je uključena u mjeru 3.OSN.07.08  • Mjera S5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je uključena u mjeru 3.OSN.07.07  • Mjera S7 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena objavom studije »Planiranje i projektiranje ribljih staza« (www.voda.hr/hr/prateca-dokumentacija-plan-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027). | | | | |
| Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2  SPUO3 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. | | | | |

a Sukladno priručnicima i preporukama Europske komisije (primjerice Guidance Document on Inland Waterway Transport and Natura 2000, 2012. godina).

5.2.8. Mjere kontrole drugih značajnih utjecaja na stanje voda osobito na hidromorfološko stanje

U mjere kontrole značajnih utjecaja na stanje voda uvrštene su: mjere koje su preuzete iz Strategije prilagodbe, a nisu predviđene u drugim poglavljima Programa mjera (B.5 i C.6).

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 24 | 3.OSN.08.01 | SI | Poticanje provedbe istraživanja vezanih uz analizu mogućih scenarija klimatskih promjena na državnoj i regionalnoj razini (za potrebe istraživačkih i upravljačkih institucija), s ciljem utvrđivanja utjecaja klimatskih promjena, analize njihova utjecaja na vodne i morske resurse te povratno i utjecaje tih promjena na okoliš, urbana područja, infrastrukturne sadržaje, zaštićena područja te ljudske aktivnosti u većoj mjeri povezane s vodom (vodoopskrba, zaštita voda, poljoprivreda, hidroenergetika i slično). (mjera HM-03-02 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | Ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo, ministarstvo nadležno za prirodu, Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatski geološki institut, Hrvatski hidrografski institut, akademska zajednica | RH | sve |
| 99 | 3.OSN.08.02 | SI | Razvijanje međunarodne suradnje u provedbi praćenja stanja međudržavnih vodotoka i Jadranskog mora, s ciljem održivog upravljanja i zaštite. (mjera HM-03-04 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | kontinuirano | Ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo, ministarstvo nadležno za prirodu, Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatski geološki institut, Hrvatski hidrografski institut, akademska zajednica | RH | sve |
| 99 | 3.OSN.08.03 | SI | Provedba polaznih aktivnosti nužnih za realizaciju mjera čija je realizacija planirana u narednim fazama realizacije u domeni korištenja voda, zaštite vodnih i morskih resursa te zaštite od štetnog djelovanja voda. (mjera HM-03-05 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | Ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo, ministarstvo nadležno za prirodu, Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatski geološki institut, Hrvatski hidrografski institut, akademska zajednica | RH | sve |
| 24  92 | 3.OSN.08.04 | E | Edukacija djelatnika vezana za upravljanje urbanim vodnim pojavama i urbanom vodnom infrastrukturom i edukacija prostornih planera i projektanata vodne infrastrukture na novije tendencije i projektna rješenja adaptacije urbanih vodnih sustava na klimatske promjene i pojačane antropogene pritiske (mjera HM-06-01 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo, ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode, JLS | RH | stanovništvo |
| 23 | 3.OSN.08.05 | SI | Lokalno zadržavanje, retencioniranje i infiltracija oborinskih voda i smanjenje pritiska na kanalizirane ili cijevne odvodne sustave (mjera HM-06-07 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo, ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode, JLS | RH | stanovništvo |
| 23  92 | 3.OSN.08.06 | RI | Formiranje zelenih površina unutar urbanih prostora namijenjenih privremenom ili trajnom zadržavanju i pročišćavanju oborinskih voda te rekreacijskim sadržajima te razvoj plave infrastrukture ekološkom obnovom i revitalizacija vodotoka u urbanim i ruralnim sredinama, lokalnoj i regionalnoj razini. (mjera HM-06-08 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | kontinuirano | ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo, ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode, JLS | RH | stanovništvo |
| 24  14 | 3.OSN.08.07 | SI | Modeliranje međuovisnosti klimatskih prilika i hidroloških prilika na ekološko i kemijsko stanje površinskih te količinsko i kemijsko stanje podzemnih voda (mjera HM-07-03 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | ministarstvo nadležno za okoliš, Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatski geološki institut | vodna tijela podzemnih voda RH | sve |
| 24  14 | 3.OSN.08.08 | SI | Modeliranje međuovisnosti stanja podzemnih voda i podizanja razine mora (mjera HM-07-04 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | ministarstvo nadležno za okoliš, Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatski geološki institut | vodna tijela podzemnih voda RH | sve |
| 24  14 | 3.OSN.08.09 | SI | Izrada karata ranjivosti podzemnih voda u situacijama smanjivanja prirodnih dotoka zbog djelovanja klimatskih promjena i izrada prijedloga načina zaštite i održivog korištenja podzemnih voda u klimatski izmijenjenim uvjetima (mjera HM-07-05 i HM-07-06 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | ministarstvo nadležno za okoliš, Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatski geološki institut | vodna tijela podzemnih voda RH | sve |
| 92 | 3.OSN.08.10 | RI | Izgradnja upravljivih mobilnih pregrada na ušćima vodotoka i slično, a vodeći računa o održanju longitudinalnog kontinuiteta vodotoka (ekoloških koridora za migratorne vrste) (mjera HM-08-04 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | prema tehničkoj dokumentaciji | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode, JLS | Jadransko vodno područje | sve |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. |  |  |  |  |

5.2.9. Mjere zabrane direktnog ispuštanja onečišćenja u podzemne vode

Prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019., a uzimajući u obzir i rezultate analiza opterećenja i stanja voda potrebno je:

– Kako je pravni okvir koji regulira ispuštanja pročišćenih otpadnih voda u iznimnim slučajevima usklađen potrebno je dovršiti dio propisa kojim se regulira usklađenje vodopravnih akata s ciljevima zaštite vodnog okoliša odnosno s važećim Planom upravljanja vodnim područjima. To podrazumijeva i donošenje metodologije kojom se određuje pristup i definiraju kriteriji za izradu analiza u postupku je stručne rasprave

– Dio programa mjera koji se odnosi na razvoj metodologija i priručnika, te uključivanja multidisciplinarnih timova u ranoj fazi izrade studijske i tehničke dokumentacije nije reguliran propisima, ali ulazi u praksu što se očituje u sve kvalitetnijim dokumentima na osnovu kojih se provode postupci procjene utjecaja plana i programa odnosno zahvata na okoliš / prirodu što je proces koji svakako treba nastaviti.

Izravna ispuštanja onečišćujućih tvari u podzemne vode nisu dopuštena (Zakon o vodama, članak 74.), osim u iznimnim slučajevima ispuštanja pročišćenih otpadnih voda, predviđenim člankom 9. Pravilnika o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda, kada su površinske vode udaljene od mjesta ispusta te bi odvodnja pročišćenih otpadnih voda prouzročila velike materijalne troškove i ako se dokaže da ispuštanje pročišćenih otpadnih voda u podzemne vode nema negativnog utjecaja na okoliš i podzemne vode, što se utvrđuje:

– u postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš prema posebnim propisima o zaštiti okoliša, koji uređuje i mjere zaštite okoliša kao i

– uspostavu odgovarajućeg, najčešće detaljnijeg monitoringa, odnosno

– na temelju analize utjecaja neizravnog ispuštanja pročišćenih otpadnih voda na stanje podzemnih voda koje bi mogle biti pod utjecajem tog ispuštanja i na vodni okoliš.

Iz podataka je vidljivo da se izravno ispuštanje u podzemlje dopušta relativno rijetko. Predviđeno je za sustave javne odvodnje u osam aglomeracija većih od 2.000 ES i za 105 ispusta industrijskih otpadnih voda, u pravilu na jadranskom vodnom području, odnosno na području krša, siromašnom površinskim vodama. Tim putem može u podzemne vode dospjeti manje od 1 % ukupno ispuštenih onečišćujućih tvari iz točkastih izvora. Osim ispuštanja pročišćenih otpadnih voda u podzemlje, ovdje se mogu pojaviti slučajevi ispuštanja pročišćenih otpadnih voda u vodotok koji ili postupno (na dužoj dionici) ili naglo (ponor) ponire. Utjecaj takvih ispuštanja na stanje podzemnih voda u velikoj mjeri ovisi i o hidrogeološkoj strukturi i kapacitetu krša. Kako je riječ o procesima bitno ovisnim i o karakteristikama mikro lokacije, u takvim slučajevima analiza nije moguće dati detaljan metodološki pristup nego je moguće samo dati opći kontekst u okviru kojeg se provode analize i procjenjuje utjecaj. Za ispuštanja u podzemlje izrađen je nacrt Kriterija za neizravna ispuštanja u podzemne vode i kriteriji analize utjecaja zahvata na stanje voda (metodologije) koji je trenutno u stručnoj raspravi.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 93 | 3.OSN.09.01 | V | Donošenje:  – kriterija za izradu analize utjecaja provedbe zahvata na stanje voda vezano za iznimna neizravna ispuštanja otpadnih voda u podzemne vode (metodologija) i  – kriterija za neizravna ispuštanja u podzemne vode (granične vrijednosti emisija, stupanj pročišćavanja i drugo).  Prilikom izrade kriterija za neizravna ispuštanja u podzemne vode:  – neophodno je uključivanje odgovarajućih stručnjaka u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Zavoda za zaštitu okoliša i prirode u ranoj fazi izrade te  – u kriterije za neizravna ispuštanja u podzemne vode treba za onečišćujuće tvari odrediti stupanj (rizik) od bioakumulacije.  Vidjeti Poglavlje B.5.2.5. mjeru 4  (Nastavak provedbe mjere 1 i S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela podzemnih voda | sve |
| 93 | 3.OSN.09.02 | A | Usklađenje vodopravnih akata (vodopravnih dozvola i okolišnih dozvola):  – uvođenje obveze redovite revizije akta s Planom upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.  – uvođenje obveze detaljnijeg monitoringa otpadnih voda (teret i koncentracije)  – usklađenje dodijeljenog prava na ispuštanje otpadnih voda za sve korisnike (kumulativno – uzvodno) voda čija konzumacija dodijeljenog prava na vode ima, odnosno može imati negativan utjecaj na stanje vodnog tijela nakon provedbe osnovnih mjera svih korisnika (kombinirani pristup odnosno primjena kriterija za izradu analize utjecaja provedbe zahvata na stanje voda vezano za iznimna neizravna ispuštanja otpadnih voda u podzemne vode)  – utvrđivanje lokacije operativnog monitoringa na osnovi kojeg će se utvrđivat učinak provedenih mjera.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela podzemnih voda | sve |
| 93 | 3.OSN.09.03 | M | Provođenje dodatnog monitoringa.  (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode | vodna tijela podzemnih voda  u kojima je zabilježeno ispuštanje voda u podzemlje | sve |
| 93 | 3.OSN.09.04 | T | S obzirom na načelnu zabranu ispuštanja u podzemne vode, nužno je slučajeve takvog ispuštanja nastojati svesti na najmanju moguću mjeru te u izradi tehničkih rješenja dodatno vrednovati alternativna – varijantna rješenja kojim se ispuštanje u podzemne vode smanjuje na najmanju moguću mjeru.  (Nastavak provedbe mjere 4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | JLS, JIVU, industrija | vodna tijela podzemnih voda | stanovništvo,  industrija |
| 93 | 3.OSN.09.05 | M | Provođenje dodatnog monitoringa je potrebno na šumama u područjima u kojima je utvrđeno povećano ispuštanje onečišćivača utvrđivanjem kemijske ispravnosti vode, razina podzemne vode otvorenih vodonosnika te stanja i rasta šuma (šumarstvo).  (SPUO2 nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za šume | vodna tijela podzemnih voda  na području šuma | sve |
| 21 | 3.OSN.09.06 | T  SI | Prilikom utvrđivanja ranjivosti podzemnih voda i uvjeta za provedbu zahvata neizravnog ispuštanja pročišćenih otpadnih voda na području krša provesti detaljna geološka, hidrološka i hidrogeološka istraživanja/ ispitivanja karakteristika tala specifičnih za lokaciju, kojima bi se potvrdilo da se zaista radi o neizravnom ispuštanju.  (SPUO3) | 2023. | korisnik | RH – krš | sve |
| 21 | 3.OSN.09.07 | SI | Preispitati i detaljnije utvrditi uvjete za neizravno ispuštanje pročišćenih otpadnih voda na području krša putem ponornica i upojnih bunara, s obzirom na složenu prirodu kretanja vode u krškim vodonosnicima.  (SPUO3) | 2024. | Hrvatske vode | RH – krš | sve |
| 99 | 3.OSN.09.08 | OP  M  T | U svrhu umanjivanja negativnih utjecaja na bioraznolikost potrebno je, u odnosu na planirani zahvat identificirati najmanje zone primajućih voda (gdje se podzemni vodonosnici izlijevaju u more), te ukoliko one zahvaćaju područja pogodna za zaštitu gospodarski značajnih vodenih organizama i/ili područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite, propisati obvezu monitoringa na temelju kojeg će se odrediti potrebne dodatne mjere, kojima bi se spriječila značajan izmjena vodenih zajednica.  (SPUO3) | 2023. | Hrvatske vode | priobalno more  zaštićena područja | sve |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2  SPUO3 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. |  |  |  |  |

5.2.10. Mjere eliminacije i smanjenja onečišćenja prioritetnim tvarima

Prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019., a uzimajući u obzir i rezultate analiza opterećenja i stanja voda potrebno je:

– Nastaviti rad na uspostavi cjelovitog Registra emisija sukladno preporukama vodiča CIS Guidance document No 28 Technical Guidance on the Preparation of an Inventory, Discharges and Losses of Priority and Priority Hazardous Substances sagledavanjem pojedinih komponenti registra

– Nastaviti rad na edukaciji korisnika sredstava za zaštitu bilja kroz program Poljoprivredne savjetodavne službe, odnosno Ministarstva poljoprivrede, Uprave za stručnu podršku razvoju poljoprivrede i ribarstva.

Najširi okvir za kontrolu i smanjenje onečišćenja voda prioritetnim i drugim mjerodavnim onečišćujućim tvarima uspostavljen je propisima koji uređuju područje kemikalija općenito i biocidne pripravke i sredstva za zaštitu bilja posebno. Sukladno odgovarajućim propisima, proizvodnja, stavljanje u promet i uporaba kemijskih tvari moguća je samo uz prethodnu registraciju i, ako se radi o tvarima koje su ocijenjene kao opasne, uz prethodno odobrenje i obvezu vođenja očevidnika.

– Provedbu propisa o kemikalijama i biocidnim pripravcima određuje i nadzire ministarstvo nadležno za zdravlje

– Provedbu propisa o proizvodima za zaštitu bilja određuje i nadzire ministarstvo nadležno za poljoprivredu.

Nadležna ministarstva ovlaštena su za propisivanje zabrana i ograničenja i objavljivanje popisa kemikalija čiji promet je zabranjen ili ograničen, kao i popisa aktivnih tvari koje nisu dopuštene u biocidnim pripravcima, odnosno u sredstvima za zaštitu bilja.

Zakonom o vodama predviđeni su upravno-pravni i ekonomski instrumenti za kontrolu kemijskog onečišćenja voda. Kemijsko onečišćenje iz točkastih izvora kontrolira se vodopravnom dozvolom za ispuštanje otpadnih voda (Poglavlje C.5.2.5). Do 2013. godine kemijsko onečišćenje iz raspršenih izvora kontrolira se vodopravnom dozvolom za stavljanje u promet kemikalija koje nakon pravilne i predviđene uporabe dospijevaju u vode. Nakon 2013. godine zakonom je propisana obveza redovitog izvješćivanja Hrvatskih voda o vrstama i količinama sredstava za zaštitu bilja, mineralnih gnojiva, biocidnih pripravaka proizvedenih i/ili stavljenih na tržište u Republici Hrvatskoj (Poglavlje C.5.2.6). Propisana naknada za zaštitu voda za proizvodnju i uvoz sredstava za zaštitu bilja, ovisno o količini sredstava stavljenih na tržište ukinuta je Uredbom o izmjenama Uredbe o visini naknade za zaštitu voda (»Narodne novine«, broj 151/13.).

Budući da postoji međusobna povezanost medija tla i vode, zaštita voda iz raspršenih izvora poljoprivrednog podrijetla vezana je uz zaštitu poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja, koju normativno propisuje Zakon o poljoprivrednom zemljištu (»Narodne novine«, br. 20/18., 115/18., 98/19. i 57/22.) i Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja (»Narodne novine«, broj 71/19.). Pravilnikom su određene maksimalno dopuštene količine pojedinih onečišćujućih tvari u poljoprivrednom zemljištu i obveza trajnog praćenja stanja onečišćenosti zemljišta. Postupanje korisnika sa sredstvima za zaštitu bilja, uključujući uvjete kojima moraju udovoljavati, uređeno je posebnim pravilnikom[100](Aktivnosti predviđene Planom pri provedbi će se usklađivati s novo donešenim propisima (primjerice Pravilnikom o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja »Narodne novine«, broj 9/14)).

Inventarizacija unosa onečišćujućih tvari u vode – osnova je za kvalitetno utvrđivanje odnosa pokretač – opterećenje – utjecaj – stanje što je ključna podloga za efikasnu i transparentnu kontrolu onečišćenja u upravljanju vodama. S obzirom na trenutačno raspoloživu količinu i pouzdanost ulaznih podataka, može se zaključiti da je riječ o okvirnoj inventarizaciji, koja daje prvi, osnovni uvid u izvore i putove prijenosa onečišćujućih tvari koje dospijevaju ili mogu dospjeti u vode. Obveza inventarizacije i praćenja unosa onečišćujućih tvari u vode provesti će se u punoj mjeri tek punom uspostavom Registra emisija koji bi trebao pratiti postupak inventarizacije, sukladno preporukama Tehničkog vodiča[101](CIS Guidance document No 28 Technical Guidance on the Preparation of an Inventory, Discharges and Losses of Priority and Priority Hazardous Substances) koji se sastoji od dva koraka:

– Izdvajanje onečišćujućih tvari koje su relevantne za onečišćenje voda u Republici Hrvatskoj

– Prikupljanje podataka za procjenu emisija, ispuštanja i gubitaka relevantnih onečišćujućih tvari i mogućim načinima njihovog unosa u vodni okoliš.

Kriterij za izdvajanje relevantnih onečišćujućih tvari je njihova prisutnost na poznatim izvorima onečišćenja neovisno o tome jesu li dosad bile detektirane i u vodi. Razlog tome je činjenica da je uspostava odgovarajućeg monitoringa voda u tijeku, što osobito vrijedi za monitoring prioritetnih, odnosno prioritetnih opasnih tvari pa rezultati monitoringa ne mogu biti mjerodavni za određivanje njihove relevantnosti. Razmatrane su:

– onečišćujuće tvari prema kojima se ocjenjuje kemijsko stanje voda (prioritetne tvari) i

– specifične onečišćujuće tvari kojima se ocjenjuje ekološko stanje voda.

Relevantnima se smatraju sve onečišćujuće tvari ispuštene direktno u vode iz analiziranih točkastih izvora na kopnu i s brodova, neovisno o ispuštenoj količini te onečišćujuće tvari koje su uslijed ljudskih djelatnosti dospjele u tlo gdje su izložene složenim procesima razgradnje i ispiranja i postoji mogućnost da djelomično, indirektnim putem, dođu u površinsku ili podzemnu vodu (raspršeni izvori).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/165728.jpg)

Sl. B.98 Shema inventarizacije (prema CIS Guidance No 28)

Tab. B.95 Sažetak mjera kontrole i smanjenja kemijskog onečišćenja voda

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 15 | 3.OSN.10.01 | A | Uspostava cjelovitog nadzora u prometu opasnim tvarima – Operacionalizirati propise s područja kemikalija koji uređuju praćenje podataka o proizvodnji, prometu, uporabi i zbrinjavanju ambalaže opasnih kemikalija čiji promet je zabranjen odnosno ograničen, što uključuje i opasne tvari koje nakon uporabe dospijevaju u vode, osobito iz sredstava za zaštitu bilja i biocidnih pripravaka.  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za okoliš, ministarstvo nadležno za zdravlje | RH | poljoprivreda, industrija, promet (proizvodnja, promet i uporaba) |
| 3  15 | 3.OSN.10.02 | M | Sustavno praćenje (monitoring) stanja poljoprivrednog zemljišta – Operacionalizirati obvezu ispitivanja i trajnog praćenja stanja onečišćenosti poljoprivrednoga zemljišta prema propisanoj metodologiji.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo, Zavod za tlo i očuvanje zemljišta | RH | poljoprivreda |
| 15 | 3.OSN.10.03 | ID | Nastavak na usklađenju Registra emisija kao dijela Katastra zaštite voda prema preporukama tehničkog vodiča.  (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | RH | sve |
| 15 | 3.OSN.10.04 | IS | Propisuje se obaveza provođenja screeninga za tvari koje nisu obuhvaćene inventarom emisija: trifluralin i nove prioritetne tvari, koje su navedene u Uredbi o standardu kakvoće voda (»Narodne novine«, broj 96/19.): dikofol, PFOS, kinoksifen, dioksini i spojevi poput dioksina, aklonifen, bifenoks, cibutrin, cipermetrin, diklorvos, heksabromociklododekan, heptaklor i heptaklorepoksid, te terbutrin. O provedenom postupku i rezultatima screeninga izvijestiti u Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. u razdoblju 2022. – 2024. | 2024. | Hrvatske vode | RH | sve |
| 15 | 3.OSN.10.05 | M  SI | Napraviti analizu i gdje je potrebno uspostaviti istraživački monitoring:  – na svim vodnim tijelima na kojima je utvrđeno prekoračenje standarda kakvoće okoliša, kako bi se utvrdio razlog (veza: pokretač – opterećenje – utjecaj – stanje)  – na svim vodnim tijelima za koja je ustanovljeno da u određenim slučajevima dolazi do redovitog prekoračenja dopuštenih koncentracija onečišćujućih tvari, odnosno da dolazi do povremenog prekoračenja maksimalnih dopuštenih koncentracije standarda kakvoće okoliša treba provesti i dodatnu kontrolu emisije otpadnih voda.  (Nastavak provedbe mjere 12 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela koja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve, a nisu identificirana opterećenja | sve |
| 15  12 | 3.OSN.10.06 | E | Poticati edukaciju korisnika sredstava za zaštitu bilja i biocidnih pripravaka kako bi njihovo korištenje bilo stručno i racionalno te ne bi bilo štetno za vode, tlo i poljoprivrednu proizvodnju (tlo i poljoprivreda).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, Poljoprivredna savjetodavna služba | RH | poljoprivreda |
| 15 | 3.OSN.10.07 | A | U budućim postupcima izdavanja/produžavanja vodopravnih akata kojima se odobrava ispuštanje otpadnih voda nužna je dosljedna primjena najnovijih standarda, zabrana i ograničenja za sve prioritetne i druge mjerodavne onečišćujuće tvari prema kojima se ocjenjuje kemijsko stanje voda (otpad). | 2023. | Hrvatske vode | RH | sve |
| Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. |  |  |  |  |

Pristup rješavanju problema onečišćenja prioritetnim i drugim mjerodavnim onečišćujućim tvarima usklađuje se s pristupom na razini Europske unije. Polazi se od pretpostavke da će nadležna tijela trajno i ažurno pratiti i preuzimati europske standarde u kontroli ispuštanja industrijskih otpadnih voda, u proizvodnji, prometu i korištenju kemikalija i u gospodarenju opasnim otpadom i tako osigurati zadovoljavajuću kontrolu i smanjenje kemijskog onečišćenja voda. S tim u vezi nužna je dosljedna primjena najnovijih standarda, zabrana i ograničenja za sve prioritetne i druge mjerodavne onečišćujuće tvari prema kojima se ocjenjuje kemijsko stanje voda u budućim postupcima izdavanja/produžavanja vodopravnih akata kojima se odobrava ispuštanje otpadnih voda.

5.2.11. Mjere prevencije akcidentnih onečišćenja

Prema Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodanim područjima 2016. – 2021. i Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019., a uzimajući u obzir i rezultate analiza opterećenja i stanja voda u narednom planskom razdoblju je potrebno prihvatiti i primijeniti Metodologiju za procjenu rizika od iznenadnih onečišćenja vodnih tijela.

Prevencija i smanjenje utjecaja akcidentnog/incidentnog onečišćenja temelji se na odredbama Zakona o vodama i Zakona o zaštiti okoliša te Konvenciji o prekograničnim učincima industrijskih nesreća (Helsinki, 1992), Konvenciji o zaštiti i korištenju prekograničnih voda i međunarodnih jezera (Helsinki 1992) i Kodeksu o postupanju pri slučajnom onečišćenju prekograničnih unutrašnjih kopnenih voda (UN 1990). Republika Hrvatska je u mjerama prevencije i smanjenja utjecaja incidentnog onečišćenja uključena u Dunavski sustav žurnog uzbunjivanja (AEWS), odnosno Glavni međunarodni centar za uzbunjivanje (PIAC).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/165850.jpg)

Državni plan mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda (»Narodne novine«, broj 5/11.) – utvrđuje mjere i postupke koje se poduzimaju u slučajevima izvanrednih i iznenadnih onečišćenja kopnenih voda te definira obveznike provedbe, sadržaj nižih planova mjera i rok za njihovu izradu, subjekte koji sudjeluju u provođenju mjera, mjere i postupke u slučajevima izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda, izvore sredstava financiranja i način informiranja javnosti. Obveza primjene mjera odnosi se na:

– pravnu ili fizičku osobu koja ima vodopravnu dozvolu za ispuštanje otpadnih voda ili rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša u odnosu na onečišćenje voda koje je poteklo iz prostora na koje se ti upravni akti odnose

– isporučitelja vodnih usluga u odnosu na onečišćenje voda koje je poteklo iz komunalnih vodnih građevina ili je prvotno nastupilo u komunalnim vodnim građevinama

– Hrvatske vode, u svim drugim slučajevima onečišćenja voda, uključivo i mjere koje se poduzimaju u slučaju prekograničnih utjecaja na vodama.

Operativni planovi mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda – obveznici primjene mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja kopnenih voda dužni su donijeti niže, operativne planove mjera koji trebaju sadržavati sljedeće:

– Popis prioritetnih opasnih i drugih onečišćujućih tvari, maksimalnu količinu tih tvari koje se koriste u proizvodnom procesu, transportiraju, skladište ili odlažu, opis lokacije i okruženja, popis mogućih izvora opasnosti, procjenu mogućih uzroka i opasnosti od onečišćenja voda, odnosno, utvrđivanje prirode i količine opasnih tvari prisutnih na lokaciji, kao i mogućih načina na koje slučajno ispuštanje tih tvari iz njihovog uobičajenog spremišta može za posljedicu imati onečišćenje voda

– Procjenu ugroženosti voda od iznenadnog onečišćenja voda

– Preventivne mjere za sprječavanje iznenadnog onečišćenja voda

– Organizaciju postupaka, obim i način provedbe mjera u slučaju iznenadnog onečišćenja voda i način zbrinjavanja opasnih tvari koje su prouzrokovale onečišćenje

– Odgovorne osobe i potrebne stručne djelatnike u provedbi mjera

– Opremu i sredstva za provedbu mjera

– Sudjelovanje drugih fizičkih i pravnih osoba u provedbi potrebnih mjera (intervencija)

– Program osposobljavanja za primjenu nižeg plana mjera

– Program provjere provedbe nižeg plana mjera

– Način i sredstva informiranja javnosti o iznenadnom onečišćenju voda.

Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora (»Narodne novine«, broj 92/08.) – U pogledu zaštite mora od iznenadnih onečišćenja s pomorskih objekata primjenjuje se Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora kojim su propisani postupci i mjere za predviđanje, sprječavanje, ograničavanje, spremnost za reagiranje na iznenadna onečišćenja mora i na izvanredne prirodne događaje u moru. Plan je usklađen s međunarodnim ugovorima iz područja zaštite morskog okoliša čija je stranka Republika Hrvatska. Provedba plana intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora u nadležnosti je Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. Republika Hrvatska je potpisnica Subregionalnog plana intervencija za sprječavanje, spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 7/08) kojim je uspostavljen mehanizam međusobne suradnje nacionalnih tijela jadranskih država radi usklađivanja i objedinjavanja svojih djelovanja koja se odnose na sprječavanje i reagiranje na iznenadna onečišćenja mora, a koja utječu ili bi mogla utjecati na teritorijalno more, obale i povezane interese jedne ili više jadranskih država, ili na nezgode koje prelaze raspoloživu sposobnost za reagiranje svake države pojedinačno.

Uspostavljeni sustav mjera prevencije i smanjenja utjecaja incidentnog onečišćenja može se, načelno, ocijeniti dostatnim, uz odgovarajući i pravovremeni doprinos svih obveznika provedbe mjera. U postupku izdavanja/produžavanja dopuštenja za ispuštanje otpadnih voda propisivat će se obveza revizije operativnih planova pri svakoj bitnoj promjeni u tehnologiji ili opsegu proizvodnje, a za obveznike na slivnom području vodnih tijela na kojima je procijenjen visok i umjereni rizik od iznenadnog onečišćenja najmanje svakih pet godina.

Redovito izvješćivanje o iznenadnim i izvanrednim onečišćenjima voda započinje 2008. godine, a u izvješću su evidentirane sve dojave o izvanrednim i iznenadnim onečišćenjima voda.

Sukladno Zakonu o vodama i Državnom planu mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda Hrvatske vode dužne su postupati u slučajevima izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda kada su ona nastala unutar i izvan granica Republike Hrvatske s mogućim prekograničnim utjecajem, odnosno dužne su primjenjivati mjere sprječavanja i otklanjanja posljedica iznenadnih onečišćenja voda. Prema Državnom planu mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda Hrvatske vode su izradile Operativni plan za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda, kojim je definirano sljedeće:

– mjere zaštite za sve slučajeve onečišćenja voda (interventne mjere)

– financijska sredstva potrebna za provedbu mjera

– osobe zadužene za provedbu plana, njihova ovlaštenja i odgovornosti

– oprema potrebna za provedbu mjera.

Prema članku 84. Zakona o vodama, troškove poduzetih mjera snosi pravna, odnosno fizička osoba zbog čijeg je djelovanja ili propusta došlo do onečišćenja, odnosno opasnosti od onečišćenja (ukoliko je ona poznata). U slučaju nepoznatog počinitelja onečišćenja, troškove poduzimanja mjera sprječavanja i otklanjanja snose Hrvatske vode, koji ovise o vrsti i intenzitetu onečišćenja, stupnju ugroženosti voda i o tome je li u trenutku zapažanja iznenadnog onečišćenja poznat uzrok i opasna tvar, ili posljedica na vodi (uginula ili omamljena riba, uljni film, neprirodna boja, miris i slično).

Prema Zakonu o vodama i prema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ravnateljstvo civilne zaštite, Županijski centar 112, dužan je dojave o onečišćenju proslijediti do najbližeg državnog vodopravnog inspektora, koji potom obavještava Hrvatske vode. Nakon primljene dojave Hrvatske vode putem dežurnih djelatnika i vodočuvarske službe provjeravaju na terenu stvarno stanje. Redovito, svake godine zabilježi se nekoliko terenskih uviđaja na poziv kod kojih se ne uoče onečišćenja voda, a u najvećem broju riječ je o manjim onečišćenjima voda bez većeg negativnog utjecaja na vode i vodni okoliš.

Izvanredna i iznenadna onečišćenja – Na osnovi prikupljenih podataka i informacija (Poglavlje 1.2.11. Ostali izvori onečišćenja) može se zaključiti da broj izvanrednih onečišćenja raste, što je vjerojatno u jednom dijelu i posljedica produženih sušnih razdoblja (klimatskih promjena), te da je broj iznenadnih onečišćenja manje – više ujednačen. Vodno područje rijeke Dunav je značajno izloženije izvanrednim i iznenadnim onečišćenjima što svakako treba uzeti u obzir pri procjeni rizika ne postizanja ciljeva zaštite voda odnosno okoliša. Naime, utjecaj izloženosti vodnih tijela mogućim iznenadnim onečišćenjima voda kao mogućem izvoru rizika neispunjavanja ciljeva zaštite voda (okoliša) nije uzet u obzir pri izradi Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. Napravljena je »Analiza rizika od iznenadnog onečišćenja voda« koja daje pravni osnov i prijedlog metodologije za procjenu rizika od iznenadnih onečišćenja vodnih tijela. Metodologija je još uvijek u razmatranju te će se moći primijeniti u procjeni rizika nepostizanja ciljeva zaštite vodnoga okoliša vodnih tijela kao dopuna analize opterećenja i utjecaja u planskom razdoblju 2022. – 2027.

Nositelji ovih aktivnosti su određeni Zakonom o vodama i Državnim planom mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda kao obveznici izrade Operativnih planova mjera:

1. Operativni plan mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda Hrvatskih voda

2. Operativni plan mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda pravnih ili fizičkih osoba koje su obveznici ishođenja vodopravne dozvole za ispuštanje vode ili rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša za onečišćenje voda koje je poteklo iz prostora na koje se ti upravni akti odnose

3. Operativni plan mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda isporučitelja vodnih usluga za onečišćenje voda koje je poteklo iz komunalnih vodnih građevina ili je prvotno nastupilo u komunalnim vodnim građevinama.

Aktivnosti na potresom ugroženim područjima – Prema recentnim nalazima nakon potresa u:

– u Zagrebu 22. ožujka 2020. zabilježene magnitude 5,5 ° prema Richteru i

– na Banovini 28. prosinca 2020. zabilježene magnitude 6,2 ° prema Richteru,

uočena su određena oštećenja na vodoopskrbnim sustavima (od vodozahvata, preko distribucijske mreže pa do kućnih instalacija) koja su dovela do ograničenja distribucije zdravstveno ispravne vode stanovništvu. Sanacija oštećenja na vodozahvatima i distribucijskoj mreži je obavljena u kratkom roku (hitne sanacije), a na kućnim instalacijama se obavlja usporedo s obnovom javnih i stambenih objekata, a Planom upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. predviđene su isključivo administrativne mjere kojima se na regulira / propisuje efikasnije postupanje u takvim slučajevima.

Nositelji ovih aktivnosti su isporučitelji vodnih usluga kao obveznici izrade Operativnih planova mjera.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere\* | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 94 | 3.OSN.11.01 | IN | Nastavak provjere statusa donošenja operativnih planova i njihove usklađenosti s Planovima upravljanja vodnim područjima – Propisana je obveza donošenja nižih planova mjera u roku od dvije godine od stupanja na snagu Državnog plana mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda koji je stupio na snagu u siječnju 2011. godine.  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode  inspekcija | RH | stanovništvo, industrija |
| 94 | 3.OSN.11.02 | ID | Praćenje (monitoring) iznenadnih onečišćenja u okviru Informacijskog sustava voda:  – uspostaviti registar donesenih operativnih planova mjera  – definirati sadržaj i uspostaviti registar iznenadnih onečišćenja voda, uključivo i informacija o načinu i uspjehu mjera pravovremenim izvješćivanjem.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo, industrija |
| 94 | 3.OSN.11.03 | Z  A  SI | Razrada pravne osnove i metodologije za procjenu rizika od iznenadnih onečišćenja.  (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | RH | sve |
| 94 | 3.OSN.11.04 | A  IN | Uvesti u praksu i provoditi redoviti pregled stanja provedbe/održavanja mjera prevencije i smanjenja utjecaja iznenadnog onečišćenja  – Godišnji – za sve obveznike u slivnom području vodnih tijela na kojima je procijenjen visok rizik od iznenadnog onečišćenja ili umjeren rizik od iznenadnog onečišćenja za koje je utvrđeno da može imati prekogranični utjecaj  – Trogodišnji – za sve ostale obveznike u slivnom području vodnih tijela na kojima je procijenjen umjeren rizik od iznenadnog onečišćenja.  (Nastavak provedbe mjere 4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode, inspekcija | RH | sve |
| 94  14 | 3.OSN.11.05 | SI | Rizik od iznenadnog onečišćenja – Procjena rizika od iznenadnih onečišćenja za sva vodna tijela. Pri procjeni rizika uzeti u obzir potencijalne izvore iznenadnog onečišćenja na slivnom području vodnog tijela, utvrđeno stanje vodnog tijela, osjetljivost voda, pripadnost zaštićenom području i slično  (Nastavak provedbe mjere 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2026. | Hrvatske vode | RH | stanovništvo, industrija |
| 94 | 3.OSN.11.06 | A | Propisati da obveznici primjene mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja kopnenih voda koji se nalaze na seizmički aktivnim područjima te osobito ukoliko se nalaze na vodnom tijelu iz kojeg se zahvaća voda za ljudsku potrošnju u Operativne planovima mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja moraju uključiti i dio koji se odnosi na procjenu, mjere i način postupanja u slučaju potresa. | 2024. | JIVU | na seizmički aktivnim područjima prema Sl. A.9. za područja s jedinicom gravitacijskog ubrzanja većim od 0,14 | stanovništvo |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. |  |  |  |  |

5.3. Dodatne mjere

Zaštićena područja ili područja posebne zaštite voda su područja na kojima je radi zaštite voda i vodnoga okoliša potrebno provesti dodatne mjere zaštite. Uspješnost provedbe dodatnih mjera zaštite na takvim područjima u velikoj mjeri ovisi o suradnji više sektora i to u svim fazama planiranja od razmjene podataka preko izbora primjerenog programa mjera pa do primjene i praćenja rezultata provedenih aktivnosti.

5.3.1. Vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili rezervirane za te namjene u budućnosti

Monitoring stanja voda ne ukazuje na potrebu definiranja dopunskih mjera zaštite vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili rezerviranu za te namjene u budućnosti osim programa mjera predviđenih u poglavljima: C.5.2.2 i C.5.2.3.

Prema podacima i procjeni rizika usklađenosti s zdravstvenom ispravnošću vode za ljudsku potrošnju (Poglavlje 1.2.1.2 dio: Zdravstvena ispravnost vode za ljudsku potrošnju) Oko 2,35 milijuna stanovnika je priključeno odnosno ima mogućnost priključenja na sustave za koje je procijenjeno da isporučuju zdravstveno ispravnu vodu što čini 61,7 % stanovnika s mogućnošću priključenja odnosno oko 57,6 % ukupnog broja stanovnika. Od ukupno 512 vodoopskrbnih zona 335 treba dodatno analizirati budući da je za njih procijenjeno da se nalaze pod određenim rizikom s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju (javni i lokalni vodovodi) i/ili zahvaćaju vodu iz vodnog tijela za koje je utvrđeno da se nalazi pod rizikom s obzirom na kakvoću podzemne vode.

Tab. B.96 Broj zona vodoopskrbe koje leže na vodnim tijelima podzemne vode na kojima ciljevi vodnog okoliša nisu postignuti odnosno koji se nalaze pod rizikom

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje  Podsliv | Tijelo podzemne vode  Stanje / rizik od nepostizanja okolišnih ciljeva | | Vodoopskrba | Ocjena rizika s obzirom na  zdravstvenu ispravnost | broj zona opskrbe |
| PSD | u riziku | Legrad – Slatina | javna | zdravstveno ispravno | 8 |
| lokalna | vrlo visok rizik | 1 |
| u riziku | Međimurje | javna | zdravstveno ispravno | 2 |
| loše / u riziku | Varaždinsko područje | javna | zdravstveno ispravno | 3 |
| Ukupno područje podslivova rijeka Drave i Dunava | | | | 14 |
| PSS | Ukupno područje podsliva rijeke Save | | | | 0 |
| VPD | Ukupno Vodno područje rijeke Dunav | | | | 14 |
| VPJ | loše / u riziku | Boljkovac – Golubinka | javna | mali rizik | 1 |
| loše / u riziku | Južna Istra | javna | zdravstveno ispravno | 3 |
| Ukupno Jadransko vodno područje | | | | 4 |
| Ukupno Republika Hrvatska | | | | | 18 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 13 | 3.DOD.01.01 | M  SI | Dodatni program praćenja i istraživanja:  – prošireni monitoringa po opsegu i učestalosti tijekom prve tri godine provedbe Plana upravljanja vodnim područjem 2022 – 2027.; nastavak provedbe ove mjere u drugoj polovini planskog ciklusa potrebno je preispitati u Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.  – istražni monitoring koji ima za cilj utvrđivanje moguće veze između opterećenja u priljevnom području i stanja vodnog tijela u točki  – analiza rizika i prijedloga programa mjera smanjenja rizika za zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju.  (Napomena: Mjere usklađenja s okolišnim ciljevima su predviđene u okviru obveznih mjera) | 2024. | Hrvatske vode, JIVU, Institut za vode | vodna tijela podzemnih voda na kojima nisu postignuti okolišni ciljevi, a na kojima se nalaze vodozahvati vode za ljudsku (javna i lokalna vodoopskrba) na području zona opskrbe na kojima je utvrđen rizik s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju, | stanovništvo |
| 13 | 3.DOD.01.02 | M  SI | Dodatni program praćenja i istraživanja:  – proširenog monitoringa po opsegu i učestalosti tijekom šest godine provedbe Plana upravljanja vodnim područjem 2022. – 2027.  – analiza rizika za zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju u roku propisanom u skladu sa Zakonom o vodi za ljudsku potrošnju.  (Napomena: Mjere usklađenja s okolišnim ciljevima su predviđene u okviru obveznih mjera) | 2024. | Hrvatske vode, Institut za vode | vodna tijela podzemnih voda na kojima nisu postignuti okolišni ciljevi, a na kojima se nalaze vodozahvati vode za ljudsku (javna i lokalna vodoopskrba), na području zona opskrbe na kojima nije utvrđen rizik s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju | stanovništvo |
| 13 | 3.DOD.01.03 | SI | Dodatni program praćenja i istraživanja:  – analiza rizika za zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju u roku propisanom u skladu sa Zakonom o vodi za ljudsku potrošnju. | 2024. | Hrvatske vode, JIVU, Institut za vode | sva vodna tijela podzemnih voda za koje su postignuti okolišni ciljevi, a na kojima se nalaze vodozahvati vode za ljudsku (javna i lokalna vodoopskrba) na području zona na kojima je utvrđen rizik s obzirom na zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju | stanovništvo |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. |  |  |  |  |

5.3.2. Vode pogodne za život slatkovodnih riba i vode pogodne za školjkaše

Postizanje okolišnih ciljeva koji na područjima određenim kao vodama pogodnim za život slatkovodnih riba i vodama pogodnim za školjkaše podrazumijeva i usklađenost s odredbama Uredbe o standardu kakvoće voda, Prilog 8 i Prilog 9.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 95 | 3.DOD.02.01 | A | Na vodnim tijelima za koje je utvrđeno da dobro stanje nije postignuto zbog fizikalno – kemijskih i kemijskih pokazatelja pri reviziji vodopravnih akata regulirati:  – provedbu dodatnog monitoringa (kontrole) ispuštanja otpadnih voda onih pokazatelja koji su propisani u Prilogu 8. Uredbe u otpadnim vodama svih onečišćivača u slivu  – provedbu dodatnih mjera kontrole opterećenja otpadnim vodama u razdoblju 2022. – 2027. ukoliko biološki i istraživački monitoring potvrdi nezadovoljavajuće stanje riblje populacije.  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela koja ne zadovoljavaju  okolišne ciljeve (fizikalno-kemijsko i kemijsko stanje) na području voda pogodnih za život slatkovodnih riba i voda pogodnih za školjkaše | sve |
| 96 | 3.DOD.02.02 | A | Na vodnim tijelima za koje je utvrđeno da dobro stanje nije postignuto zbog pokazatelja hidromorfološkog stanja pri reviziji vodopravnih akata regulirati:  – provedbu dodatnog monitoringa hidromorfoloških opterećenja (planovi pogona i slično)  – provedbu dodatnih mjera smanjenja hidromorfoloških opterećenja u razdoblju 2022. – 2027. godina, ukoliko istraživanja pokažu da je moguće provesti takve mjere uz prihvatljive/razumne troškove te  – provedbu postupka trajnog izuzeća od dobrog stanja voda ukoliko se ustanovi da provedbu dodatnih mjera nije moguće provesti uz prihvatljive/razumne troškove.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | Hrvatske vode | vodna tijela koja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko stanje) na području voda pogodnih za život slatkovodnih riba i voda pogodnih za školjkaše | sve |
| 5  7 | 3.DOD.02.03 | SI | Za vodna tijela za koja je procijenjeno da su u nezadovoljavajućem hidromorfološkom stanju utvrditi značajnost hidromorfološkog opterećenja na stanje riblje populacije, predložiti mjere smanjenja hidromorfološkog opterećenja te mjere kojima se osigurava povezanost vodnog toka i ekološki prihvatljiv protok gdje nisu osigurani.  (Nastavak provedbe mjere 4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | korisnik | vodna tijela koja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve (hidromorfološko stanje) na području voda pogodnih za život slatkovodnih riba i voda pogodnih za školjkaše | sve |
| 96 | 3.DOD.02.04 | T  OP | Prilikom izrade dodatnih mjera smanjenja hidromorfoloških opterećenja neophodno je uključivanje odgovarajućih stručnjaka u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Zavoda za zaštitu okoliša i prirode u ranoj fazi izrade te njihovo usklađivanje s programom dodatnih mjera za Područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite utvrđenih važećim PUVP (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | korisnik | vodna tijela površinskih voda koja nisu u zadovoljavajućem hidromorfološkom stanju na području voda pogodnih za život slatkovodnih riba i voda pogodnih za školjkaše | sve |
| 96 | 3.DOD.02.05 | T | Prilikom uvođenja novih vrsta za uzgoj riba/školjkaša provesti procjenu rizika uvođenja/ponovnog uvođenja u prirodu u skladu s važećim zakonskim odredbama (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode) okviru postupaka propisanih člankom 16. Zakona o akvakulturi (»Narodne novine«, br 130/17., 111/18., 144/20. i 30/23.).a  (SPUO2 nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2024. | korisnik | vodna tijela površinskih voda | ribarstvo i akvakultura |
| Napomena: | | | • Mjera 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena uspostavom redovitog monitoringa riba i završenim interkalibracijskim postupkom.  • Mjera 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena uspostavom klasifikacijskog sustava ekološkog potencijala | | | | |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. | | | | |

a Postupak procjene rizika uvođenja novih vrsta (strane i loklano neprisutne vrste) propisan je člankom 16. Zakona o akvakulturi (»Narodne novine«, broj 130/17., 111/18., 144/20. i 30/23.)

5.3.3. Područja za kupanje i rekreaciju

Zaštita kakvoće vode za kupanje uređena je:

– Uredbom o kakvoći mora za kupanje – kakvoća priobalnih voda za kupanje, odnosno kakvoća mora za kupanje na morskim plažama i

– Uredbom o kakvoće voda za kupanje – kakvoća voda za kupanje na površinskim vodama kopna (na kupalištima)

Uredbama su propisani dodatni, mikrobiološki standardi kakvoće za vodu za kupanje i obvezne mjere upravljanja vodom za kupanje. Mjere upravljanja vodom za kupanje u nadležnosti su jedinica lokalne samouprave (za kupališta na površinskim vodama kopna), odnosno županija (za morske plaže).

Procjenjuje se da će provedba osnovnih mjera predviđena u poglavljima B.5.2.5, B.5.2.6, B.5.2.10, i B.5.2.11 i koje imaju za cilj:

– smanjenje onečišćenja komunalnim i industrijskim otpadnim vodama i

– smanjenje raspršenog onečišćenja iz poljoprivrede

imati pozitivne učinke i na stanje voda na morskim plažama kao i na stanje voda na kupalištima koja će biti proglašena na kopnenim vodama.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere\* | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 99 | 3.DOD.03.01 | A | Odluka o određivanju vode za kupanje (kupališta/morske plaže) – Prije početka svake sezone kupanja donose se odluke o određivanju voda za kupanje (kupališta/morskih plaža) za sve vode na kojima se očekuje veliki broj kupača, a za koje nije izdana trajna zabrana kupanja. To su lokacije na kojima trebaju biti osigurani propisani standardi kakvoće vode za kupanje. Ispravit će se postojeće manjkavosti/nedosljednosti u određivanju voda za kupanje, osobito na kopnenim površinskim vodama.  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | godišnje | JLS, županije | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje | turizam i rekreacija |
| 99 | 3.DOD.03.02 | A  T | Kao trajna mjera zaštite, predlaže se zadržavanje dosadašnje prakse minimalne duljine podmorskog ispusta od 500 m, čime se osigurava dobra kakvoća voda duž čitave obale i mogućnost sigurnog kupanja i izvan označenih plaža. Mjera se odnosi na priobalne vode te na morskom dijelu prijelaznih voda.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | korisnik | vodna tijela priobalnih vod i dijela priobalnih voda | stanovništvo, industrija |
| 99 | 3.DOD.03.03 | M | Praćenje (monitoring) voda za kupanje – Vode za kupanje označene su kao zaštićena područja – područja posebne zaštite voda i, nakon proglašenja, uvrštavaju se u Registar zaštićenih područja i na njima se organizira odgovarajući monitoring.  (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | godišnje | Hrvatske vode | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje | turizam i rekreacija |
| 99 | 3.DOD.03.04 | A | Ukoliko se odgovarajućim operativnim monitoringom za praćenje učinaka osnovnih mjera utvrdi da negdje nije postignuto zadovoljavajuće stanje voda za kupanje, pripremiti program i propisati obvezu provedbe dopunskih mjera.  (Nastavak provedbe mjere 4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje na kojima okolišni ciljevi nisu postignuti | sve |
| 99 | 3.DOD.03.05 | RI | Upravljanje vodama za kupanje. Provoditi obvezne mjere upravljanja vodama za kupanje na uspostavljenim kupalištima i morskim plažama:  – uspostavljanje i održavanje profila vode za kupanje  – uspostavljanje vremenskog rasporeda (kalendara) monitoringa vode za kupanje  – praćenje i ocjenjivanje kakvoće vode za kupanje  – razvrstavanje (klasifikacija) vode za kupanje  – određivanje i procjena uzroka onečišćenja koja bi mogla utjecati na kakvoću vode za kupanje i štetiti zdravlju kupača  – informiranje javnosti  – poduzimanje radnji radi sprječavanja izloženosti kupača onečišćenju  – poduzimanje radnji radi smanjenja rizika od onečišćenja.  (Nastavak provedbe mjere 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | JLS, županije, Hrvatske vode, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje | turizam i rekreacija |
| 99 | 3.DOD.03.06 | T | Ukoliko budu predložene dopunske mjere za zaštitu voda za kupanje, prilikom izrade tih mjera uključiti odgovarajuće stručnjake u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, Zavod za zaštitu okoliša i prirode u ranoj fazi izrade istih (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  (SPUO2 nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | 2023. | JLS, županije, Hrvatske vode, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje | turizam i rekreacija |
| 1 | 3.DOD.03.07 | PP  RI | Prioritetno financirati obnovu i dogradnju sustava za odvodnju otpadnih voda na slivnim područjima koja imaju utjecaja na područja za kupanje i rekreaciju.  (SPUO3) | 2023. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode, korisnik | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje | stanovništvo |
| 21 | 3.DOD.03.08 | PP  RI | Prioritetno financirati adekvatnu odvodnju oborinskih voda, bez miješanja sa sanitarnim otpadnim vodama, i njihovu dispoziciju izvan zona utjecaja na kakvoću mora na plažama.  (SPUO3) | 2023. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode, korisnik | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje | stanovništvo |
| 14 | 3.DOD.03.09 | M | Proširiti popis ispitivanih mikrobioloških parametara u slučaju prijave kožnih oboljenja.  (SPUO3) | 2023. | zavodi za javno zdravstvo | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje | turizam i rekreacija |
| 14 | 3.DOD.03.10 | A | Dopunjavanje baze Profila mora za kupanje podacima o povijesnim podacima stanja kvalitete voda; slivovima, vodnim tijelima i bujičnim vodotocima koji utječu na plažu, najbližim uređajima za pročišćavanje otpadnih voda sa svojim tehničkim i kapacitetnim karakteristikama i performansama, najbližim meteorološkim postajama, te podacima o pokrovu i korištenju tla na gravitirajućem području.  (SPUO3) | 2023. | JLS, županije | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje | turizam i rekreacija |
| 14 | 3.DOD.03.11 | SI | Razviti prediktivni model onečišćenja mora identificiranjem uzročno-posljedičnih odnosa, a temeljem baze podataka sadržane u Profilu mora za kupanje i integracijom s modelom za prognozu pojava ekstremnih oborina na širim slivnim područjima i njihovim lokalnim pojavama (mjera 3.URP.55), što bi u konačnici moglo rezultirati smanjenjem broja uzorkovanja na pojedinačnim lokacijama. Prediktivni modeli mogu se koristiti i kao pomoć u identificiranju uzroka onečišćenja, te razvoju sustava ranog upozoravanja.  (SPUO3) | 2027. | Hrvatske vode | vodna tijela površinskih voda određena kao vode za kupanje – priobalne vode | turizam i rekreacija |
| Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2  SPUO3 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. |  |  |  |  |

5.3.4. Osjetljiva područja, slivovi osjetljivih područja

Procjenjuje se da će provedba osnovnih mjera predviđena u poglavljima B.5.2.5, B.5.2.6, B.5.2.10, i B.5.2.11 i koje imaju za cilj:

– smanjenje onečišćenja komunalnim i industrijskim otpadnim vodama i

– smanjenje raspršenog onečišćenja iz poljoprivrede,

imati pozitivne učinke i na stanje voda osjetljivih područja i slivova osjetljivih područja, te nema potrebe za definiranjem dodatnih mjera.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Mjera | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 99 | Z | Sadržajno i terminološki uskladiti Odluku o određivanju osjetljivih područja  Mjera provedena | ministarstvo nadležno za vode | osjetljiva područja i slivovi osjetljivih područja | stanovništvo |

5.3.5. Područja podložna onečišćenju nitratima poljoprivrednog porijekla, ranjiva područja

Procjenjuje se da će provedba osnovnih mjera predviđena u poglavljima B.5.2.5, B.5.2.10 i B.5.2.11 te osobito B.5.2.6 i koje imaju za cilj:

– smanjenje raspršenog onečišćenja iz poljoprivrede i

– smanjenje onečišćenja komunalnim i industrijskim otpadnim vodama,

imati pozitivne učinke i na stanje voda područja podložna onečišćenju nitratima poljoprivrednog porijekla, odnosno voda ranjivih područja.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. |  | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 2 | 3.DOD.05.01 | Z | Na osnovu rezultata novo – uspostavljenog monitoringa utjecaja poljoprivredne proizvodnje na stanje voda revidirati područja ranjiva na nitrate odnosno novelirati Odluku o određivanje ranjivih područja u Republici Hrvatskoj | 2023. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode | ranjiva područja | poljoprivreda |
| 2 | 3.DOD.05.02 | M | Sustavno praćenje stanja voda (monitoring) ranjivih područja koja su označena kao zaštićena područja – područja posebne zaštite voda i uvrštena u Registar zaštićenih područja. | kontinuirano | Hrvatske vode | ranjiva područja | poljoprivreda |

5.3.6. Područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite

Zakonom o zaštiti prirode uređuje se sustav zaštite i cjelovito očuvanje prirode na temelju kojeg se i proglašavaju zaštićeni dijelovi i područja prirode, radi očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti i zaštite prirodnih vrijednosti. Posebne mjere zaštite prirode propisane su dokumentima prostornog uređenja i planovima upravljanja zaštićenim područjima. Strategija i akcijski plan zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 143/08.) je osnovni planski dokument koji ističe važnost međusektorske suradnje, razmjene podataka te koji ukazuje na potrebu uvođenja koncepta usluga ekosustava kao validne mjere prilikom odlučivanja o financijskoj isplativosti projekta.

Postizanje ciljeva Okvirne direktiva o vodama, a vezano uz postizanje ciljeva Direktive o staništima, Direktive o pticama[102](DIREKTIVE VIJEĆA 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima), DIREKTIVE 2009/147/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (Direktiva o pticama)), – postizanje dobrog stanja voda sukladno Okvirnoj direktivi o vodama svakako doprinosi i postizanju ciljeva očuvanja na područjima ekološke mreže čiji su ciljni stanišni tipovi i ciljne vrste vezani uz vodene ekosustave, tako da se u ovom trenutku može se zaključiti da ukoliko su postignuti okolišni ciljevi nema potreba za propisivanjem dodatnih mjera ako to nije posebno navedeno u narednoj tablici. Treba napomenuti da je uglavnom riječ o mjerama koje se trebaju provoditi ili kontinuirano (mjere vezane uz aktivnosti održavanja sustava obrane od poplava, unutarnjih plovnih putova ili hidroeneretskih sustava) ili je za njihovu provedbu potrebno započeti s pripremom studijske i tehničke dokumentacije što je moguće ranije kako bi se omogućilo postizanje okolišnih ciljeva do 2027. godine.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Red.br. | Vrsta mjere | MJERA | Šifra i naziv Natura 2000 područja na koje se mjera odnosi | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
|  |  | OPĆENITE MJERE |  |  |  |  |
| 3.DOD.06.01 | A | Provoditi uvjete zaštite prirode propisane Programom poslova održavanja u području zaštite od štetnog djelovanja voda. | Sva područja ekološke mreže RH | kontinuirano | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| 3.DOD.06.02 | M | Redovno dostavljati ministarstvu nadležnom za zaštitu prirode (Ministarstvu gospodarstva i održivo razvoja) i Zavodu za zaštitu okoliša i prirode podatke dobivene Programom monitoringa. | Sva područja ekološke mreže RH. | kontinuirano | Hrvatske vode | sve |
| 3.DOD.06.03 | A  RI | Osigurati longitudinalnu povezanost vodotoka prilagodbom postojećih pregrada u koritu te, gdje je to moguće, uklanjanjem pregrada/hidrotehničkih objekata koji više nisu u funkciji. | HR2000364 Mura, HR2000372 Dunav – Vukovar, HR2000394 Kopački rit, HR2000459 Petrinjčica, HR2000463 Dolina Une, HR2000543 Vlažne livade uz potok Bračana (Žonti), HR2000580 Papuk, HR2000583 Medvednica, HR2000586 Žumberak Samoborsko gorje, HR2000592 Ogulinsko-plaščansko područje, HR2000593 Mrežnica – Tounjčica, HR2000619 Mirna i šire područje Butonige, HR2000641 Zrmanja, HR2000642 Kupa, HR2000658 Rječina, HR2000874 Krupa, HR2000918 Pire područje NP Krka, HR2000919 Čikola, HR2000929 Cetina – kanjonski dio, HR2000931 Jadro, HR2000932 Prološko blato, HR2000933 Vrljika, HR2000936 Ruda, HR2000946 Snježnica i Konavosko polje, HR2001012 Ličko polje, HR2001046 Matica – Vrgoračko polje, HR2001069 Kanjon Une, HR2001070 Sutla, HR2001215 Boljunsko polje, HR2001216 Ilova, HR2001229 Bočni kanal uz Vrljiku, HR2001235 Račice – Račički potok, HR2001236 Kanjon Badnjevica, HR2001243 Rijeka Česma, HR2001267 Ričica, HR2001268 Otuča, HR2001308 Donji tok Drave, HR2001309 Dunav S od Kopačkog rita, HR2001311 Sava nizvodno od Hrušćice, HR2001312 Argile, HR2001313 Srednji tok Cetine s Hrvatačkim i Sinjskim poljem, HR2001314 Izvorišni dio Cetine s Paškim i Vrličkim poljem, HR2001328 Londža, Glogovica i Breznica, HR2001329 Potoci oko Papuka, HR2001330 Pakra i Bijela, HR2001349 Dolina Raše, HR2001351 Područje oko Kupice, HR2001358 Otok Cres, HR2001361 Ravni kotari, HR2001385 Orljava, HR2001387 Područje uz Maju i Brućinu, HR2001394 Bribišnica – Vrbica, HR2001395 Grab, HR2001396 Grdoselski potok, HR2001397 Sutina, HR2001404 Glogovnica, HR2001405 Lonja, HR2001407 Orljavica, HR2001504 Gornji tok Korane, HR2001505 Korana nizvodno od Slunja, HR2001506 Sava uzvodno od Zagreba, HR5000014 Gornji tok Drave, HR5000015 Srednji tok Drave, HR5000022 Park prirode Velebit, HR5000031 Delta Neretve | 2027. | Hrvatske vode, korisnici vodnih građevina | sve |
| 3.DOD.06.04 | A  RI | Očuvati pojas riparijske vegetacije uz vodotoke u pojasu širine najmanje 2 metra. Na dijelovima obale bez riparijske vegetacije, uspostaviti je barem s jedne strane rijeke u pojasu od najmanje 2 metra širine. | HR2000394 Kopački rit, HR2000447 Nacionalni park Risnjak, HR2000459 Petrinjčica, HR2000463 Dolina Une, HR2000543 Vlažne livade uz potok Bračana (Žonti), HR2000592 Ogulinsko-plaščansko područje, HR2000632 Krbavsko polje, HR2000658 Rječina, HR2000874 Krupa, HR2000919 Čikola, HR2000931 Jadro, HR2000933 Vrljika, HR2000936 Ruda, HR2000946 Snježnica i Konavosko polje, HR2001004 Stari Gradac – Lendava, HR2001005 Starogradački Marof, HR2001006 Županijski kanal (Gornje Bazje – Zidina), HR2001046 Matica-Vrgoračko polje, HR2001049 Krbavica, HR2001068 Radljevac, HR2001069 Kanjon Une, HR2001227 Potok Gerovčica, HR2001228 Potok Dolje, HR2001229 Bočni kanal uz Vrljiku, HR2001235 Račice – Račički potok, HR2001236 Kanjon Badnjevica, HR2001266 Vrba, HR2001269 Obsenica, HR2001272 Jadova, HR2001312 Argile, HR2001313 Srednji tok Cetine s Hrvatačkim i Sinjskim poljem, HR2001314 Izvorišni dio Cetine s Paškim i Vrličkim poljem, HR2001336 Područje oko sustava Matešićeva špilja – Popovačka špilja, HR2001339 Područje oko Jopića špilje, HR2001344 Novkovići – Bosnjakuša, HR2001351 Područje oko Kupice, HR2001358 Otok Cres, HR2001361 Ravni kotari, HR2001385 Orljava, HR2001387 Područje uz Maju i Brućinu, HR2001391 Brebornica, HR2001394 Bribišnica – Vrbica, HR2001395 Grab, HR2001396 Grdoselski potok, HR2001397 Sutina, HR2001398 Dabašnica – Srebrenica, HR2001399 Kobilica, HR2001400 Orašnica, HR2001401 Pećina – pritok Slunjčice, HR2001402 Radočaji, HR2001404 Glogovnica, HR2001405 Lonja, HR2001407 Orljavica, HR2001506 Sava uzvodno od Zagreba, HR2001031 Odra kod Jagodna | 2027. | Hrvatske vode, korisnici vodnih građevina, poljoprivreda | sve |
| 3.DOD.06.05 | A  RI | Očuvati pojas riparijske vegetacije uz vodotoke u pojasu širine najmanje 5 m. Na dijelovima obale bez riparijske vegetacije, uspostaviti je barem s jedne strane rijeke u pojasu od najmanje 5 m širine. | HR2000364 Mura, HR2000369 Vršni dio Ravne gore, HR2000371 Vršni dio Ivančice, HR2000372 Dunav – Vukovar, HR2000394 Kopački rit, HR2000415 Odransko polje, HR2000416 Lonjsko polje, HR2000420 Sunjsko polje, HR2000465 Žutica, HR2000580 Papuk, HR2000583 Medvednica, HR2000586 Žumberak Samoborsko gorje, HR2000593 Mrežnica – Tounjčica, HR2000609 Dolina Dretulje, HR2000619 Mirna i šire područje Butonige, HR2000623 Šume na Dilj gori, HR2000634 Stajničko polje, HR2000641 Zrmanja, HR2000642 Kupa, HR2000918 Šire područje NP Krka, HR2000929 Rijeka Cetina – kanjonski dio, HR2001012 Ličko polje, HR2001070 Sutla, HR2001115 Strahinjčica, HR2001215 Boljunsko polje, HR2001216 Ilova, HR2001243 Rijeka Česma, HR2001267 Ričica, HR2001268 Otuča, HR2001308 Donji tok Drave, HR2001309 Dunav S od Kopačkog rita, HR2001311 Sava nizvodno od Hrušćice, HR2001328 Londža, Glogovica i Breznica, HR2001329 Potoci oko Papuka, HR2001330 Pakra i Bijela, HR2001349 Dolina Raše, HR2001356 Zrinska gora, HR2001414 Spačvanski bazen, HR2001415 Spačva JZ, HR2001504 Gornji tok Korane, HR2001505 Korana nizvodno od Slunja, HR5000014 Gornji tok Drave, HR5000015 Srednji tok Drave, HR5000019 Gorski kotar i sjeverna Lika, HR5000020 Nacionalni park Plitvička jezera, HR5000031 Delta Neretve | 2027. | Hrvatske vode, korisnici vodnih građevina, poljoprivreda | sve |
| 3.DOD.06.06 | A  RI | Osigurati vezu glavnog toka i starih rukavaca i mrtvica. | HR2000364 Mura, HR2000394 Kopački rit, HR2000415 Odransko polje, HR2000416 Lonjsko polje, HR2000465 Žutica, HR2001308 Donji tok Drave, HR2001309 Dunav S od Kopačkog rita, HR2001311 Sava nizvodno od Hrušćice, HR2001379 Vlakanac – Radinje, HR2001414 Spačvanski bazen, HR5000014 Gornji tok Drave, HR5000015 Srednji tok Drave | 2027. | Hrvatske vode, korisnici vodnih građevina | sve |
| 3.DOD.06.07 | A  RI | Osigurati vezu glavnog toka s pritocima (važnim za obitavanje i mrijest slatkovodne ihtiofaune). | HR2000364 Mura, HR2000372 Dunav – Vukovar, HR2000394 Kopački rit, HR2000463 Dolina Une, HR2000642 Kupa, HR2001070 Sutla, HR2001216 Ilova, HR2001243 Rijeka Česma, HR2001308 Donji tok Drave, HR2001309 Dunav S od Kopačkog rita, HR2001311 Sava nizvodno od Hrušćice, HR2001351 Područje oko Kupice, HR2001505 Korana nizvodno od Slunja, HR2001506 Sava uzvodno od Zagreba, HR5000014 Gornji tok Drave, HR5000015 Srednji tok Drave | 2027. | Hrvatske vode, korisnici vodnih građevina | sve |
|  |  | SPECIFIČNE MJERE |  |  |  |  |
| 3.DOD.06.08 | RI | Očuvati mogućnost neometane migracije i održavati funkcionalnim za migraciju tunel koji povezuje Baćinska jezera s morem (važan objekt za migraciju čepe). | HR5000031 Delta Neretve | 2027. | Hrvatske vode | obrana od poplava, poljoprivreda |
| 3.DOD.06.09 | RI | Očuvati postojeću komunikaciju među jezerima. | HR5000031 Delta Neretve | 2027. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| 3.DOD.06.10 | RI | Ograničiti česte i velike oscilacije razine vode iz HE Orlovac. | HR2000936 Ruda | 2027. | korisnik voda | hidroenergetika |
| 3.DOD.06.11 | RI | Provesti projekt restauracije toka rijeke Mirne. | HR2000619 Mirna i šire područje Butonige | 2027. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| 3.DOD.06.12 | RI | Provesti restauraciju potoka Dolje s ciljem poboljšanja staništa za potočnog raka. | HR2001228 Potok Dolje | 2027. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| 3.DOD.06.13 | RI | Restaurirati stari tok Drave ispod brana akumulacija Varaždin, Čakovec i Dubrava. | HR2001307 Dravske akumulacije | 2027. | korisnik voda | hidroenergetika |
| 3.DOD.06.14 | RI | Očuvati povoljni vodni režim Vranskog jezera izgradnjom zapornice na kanalu Prosika. | HR5000025 Vransko jezero i Jasen | 2027. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| 3.DOD.06.15 | RI | Očuvati prirodno stanište uz vodotoke (za lombardijsku smeđu žabu) u pojasu širine najmanje 15 metara. | HR2000637 Motovunska šuma, HR2001015 Pregon, HR2001016 Kotli, HR2001017 Lipa, HR2001235 Račice – Račički potok, HR2001274 Mlaka | 2027. | Hrvatske vode, korisnici vodnih građevina | sve |
| 3.DOD.06.16 | A  RI | Nije dopušteno kaptiranje karbonatnih izvora na kojima su zabilježene mahovine iz sveze Cratoneurion commutati. | HR2000586 Žumberak Samoborsko gorje, HR2000591 Klek, HR2000642 Kupa | 2027. | Hrvatske vode, korisnici vodnih građevina, korisnici voda | sve |
| 3.DOD.06.17 | A  RI | Očuvati povoljne stanišne uvjete za očuvanje stanišnog tipa 32A0 – sedrene barijere krških rijeka (koncentracija hranjivih tvari ne prelazi vrijednosti za oligotrofne do mezotrofne vode, zadovoljeni uvjeti za taloženje sedre – pH vrijednost veća od 8, prezasićenost vode kalcijevim solima – Izas > 3 te niske koncentracije otopljenog organskog ugljika (<10 mg/l)). | HR2000593 Mrežnica – Tounjčica, HR2000596 Slunjčica, HR2000641 Zrmanja, HR2000874 Krupa, HR2000917 Krčić, HR2000918 Šire područje NP Krka, HR2001069 Kanjon Une, HR2001504 Gornji tok Korane, HR2001505 Korana nizvodno od Slunja, HR5000020 Nacionalni park Plitvička jezera | 2027. | Hrvatske vode, korisnici voda | sve |
| 3.DOD.06.18 | A  RI | Očuvati povoljne stanišne uvjete (ph vode iznad 7 i nizak udio nutrijenata) i povoljni vodni režim za razvoj parožina (Characeae). | HR2000782 Rečice, HR2000932 Prološko blato, HR2000944 Blatina kod Blata, HR2001008 Blatina kraj Prožure, HR2001009 Blatina kraj Sobre (Mljet), HR2001041 Gomance, HR2001046 Matica – Vrgoračko polje, HR2001353 Lokve – Sunger – Fužine, HR5000025 Vransko jezero i Jasen, HR5000031 Delta Neretve | 2027. | Hrvatske vode, korisnici voda | sve |
| 3.DOD.06.19 | A  RI | Osigurati stalni protok vode i koncentraciju hranjivih tvari koja ne prelazi vrijednosti za oligotrofne do mezotrofne vode (za očuvanje stanišnog tipa 3260 – vodni tokovi s vegetacijom Ranunculion fluitantis i Callitricho-Batrachion). | HR2000580 Papuk, HR2000592 Ogulinsko-plaščansko područje, HR2000593 Mrežnica – Tounjčica, HR2000596 Slunjčica, HR2000609 Dolina Dretulje, HR2000635 Gacko polje, HR2000641 Zrmanja, HR2000642 Kupa, HR2000654 Lička Jesenica, HR2000918 Šire područje NP Krka, HR2001012 Ličko polje, HR2001046 Matica-Vrgoračko polje, HR2001257 Potok Mala Belica, HR2001267 Ričica, HR2001313 Srednji tok Cetine s Hrvatačkim i Sinjskim poljem, HR2001314 Izvorišni dio Cetine s Paškim i Vrličkim poljem, HR2001328 Londža, Glogovica i Breznica, HR2001329 Potoci oko Papuka, HR2001385 Orljava, HR5000020 Nacionalni park Plitvička jezera | 2027. | Hrvatske vode, korisnici voda | sve |
| 3.DOD.06.20 | A  RI | Postići funkcionalnost ribljih staza na mHE Ilovac (Kupa), HE Varaždin, Čakovec i Dubrava (Drava) te mHE Crljenac (Glina). | HR2001307 Dravske akumulacije | 2027. | korisnici vodnih građevina | hidroenergetika |
|  |  | MJERE SPRJEČAVANJA UNOSA I ŠIRENJA STRANIH I INVAZIVNIH STRANIH VRSTA |  |  |  |  |
| 3.DOD.06.21 | A | Sprječavati unošenje i provoditi uklanjanje stranih vrsta (popis i područje rasprostranjenosti stranih vrsta može se naći na web stranici invazivnevrste.haop.hr).  Vrste prava svilenica (Asclepias syriaca), žljezdasti nedirak (Impatiens glandulifera), teofrastov mračnjak (Abutilon theophrasti Medik), bijeli šćir (Amaranthus albus L.), svinuti šćir (Amaranthus deflexus L.), križani šćir (Amaranthus hybridus L.), oštrodlakavi šćir (Amaranthus retroflexus L.), ambrozija (Ambrosia artemisiifolia L.), kineski pelin (Artemisia verlotiorum Lamotte), lisnati dvozub (Bidens frondosa L.), japanski dud (Broussonetia papyrifera (L.) Vent.), ljetni jorgovan (Buddleja davidii Franch.), žuta kamilica (Chamomilla suaveolens (Pursh) Rydb.), mirisna loboda (Chenopodium ambrosioides L.), kanadska hudoljetnica (Conyza canadensis (L.) Cronquist), sumatranska hudoljetnica | Cijeli teritorij Republike Hrvatske. | 2027. | Hrvatske vode, Zavod za zaštitu okoliša i prirode | akvakultura i ribarstvo |
|  |  | (Conyza sumatrensis (Retz.) E.Walker), poljska vilina kosa (Cuscuta campestris Yuncker), bijeli kužnjak (Datura stramonium L.), bodljasta tikvica (Echinocystis lobata (Michx.) Torr. et Gray), indijska eleuzina (Eleusine indica (L.) Gaertn.), trepavičava vrbolika (Epilobium ciliatum Raf.), jednogodišnja krasolika (Erigeron annuus (L.) Pers.), pjegava mlječika (Euphorbia maculata L.), polegla mlječika (Euphorbia prostrata Aiton), trepavičava konica (Galinsoga ciliata (Raf.) S. F. Blake), sitna konica (Galinsoga parviflora Cav.), čičoka (Helianthus tuberosus L.), Balfourov nedirak (Impatiens balfourii Hooker f.), sitnocvjetni nedirak (Impatiens parviflora DC.), nježni sit (Juncus tenuis Willd.), virginska grbica (Lepidium virginicum L.), dvogodišnja pupoljka (Oenothera biennis L.), vlasasto proso (Panicum capillare L.), padajuće proso (Panicum dichotomiflorum Michx.), peterodijelna lozika (Parthenocissus quinquefolia (L.) Planchon), američki kermes (Phytolacca americana L.), dronjava pupavica (Rudbeckia laciniata L.), gustocvjetna zlatnica (Solidago canadensis L.), velika zlatnica (Solidago gigantea Aiton), piramidalni sirak (Sorghum halepense (L.) Pers.), perzijska čestoslavica (Veronica persica Poir.), trnovita dikica (Xanthium spinosum L.) i obalna dikica (Xanthium strumarium L. ssp. italicum (Moretti) D.Löve) potrebno je uklanjati košnjom područja obraslog ovim vrstama u proljetnom razdoblju od 15. 5. do 15. 6. i kasno ljetnom razdoblju od 15. 8. do 15. 9. |  |  |  |  |
| 3.DOD.06.29 | A | Zabranjen je unos zavičajnih vrsta u vode koje te vrste prirodno ne nastanjuju. | Cijeli teritorij Republike Hrvatske. | kontinuirano | Zavod za zaštitu okoliša i prirode | ribarstvo,  akvakultura |
| 3.DOD.06.30 | RI | Ako se radna mehanizacija korištena u koritu nekog od vodotoka gdje su zabilježene invazivne strane vrste (popis i područje rasprostranjenosti invazivnih stranih vrsta može se naći na web stranici invazivnevrste.hr) planira premjestiti i koristiti i na drugim vodotocima / odsjecima vodotoka gdje pojedine invazivne vrste nisu zabilježene treba:  1. Opremu za održavanje očistiti od mulja i vegetacije  2. Provjeriti ima li negdje na stroju zaostalih životinja i/ili vegetacije (školjki, puževa i slično) te ih ukloniti  3. Ostaviti opremu na suhom barem četiri tjedna prije transporta na drugi vodotok (ako provođenje ove mjere nije moguće, potrebno je detaljno oprati kontaminiranu opremu vrućom parom pod pritiskom)  4. Opremu koja se koristi u vodotocima u kojima su prisutne invazivne strane vrste deseteronožnih rakova (primjerice bodljobradi rak Orconectes limosus, signalni rak Pacifastacus leniusculus, mramorni rak Procambarus fallax f. virginalis) nakon korištenja je potrebno u potpunosti osušiti kako bi se spriječilo prenošenje račje kuge u vodotoke u kojima strane vrste rakova nisu prisutne.  Potrebno je planirati redoslijed provedbe radova od najuzvodnije točke vodnog tijela prema najnizvodnijoj točki vodnog tijela ukoliko su na tom vodnom tijelu zabilježene strane i/ili invazivne strane vrste kako bi se spriječilo njihovo uzvodno širenje.« | Cijeli teritorij Republike Hrvatske. | kontinuirano | korisnici | sve |
|  |  | SPECIFIČNE MJERE PREMA POSEBNIM ZAHTJEVIMA |  |  |  |  |
| 3.DOD.06.22 | A  M  RI | Javna ustanova Park prirode Vransko jezero | HR5000025 Vransko jezero | 2027. | Hrvatske vode, Javna ustanova Park prirode Vransko jezero | sve |
|  |  | Provođenje mjera unapređenja upravljanja, smanjenja hidromorfoloških utjecaja postojećih hidromorfoloških opterećenja i mjera smanjenja točkastog i raspršenog onečišćenja: |  |  |  |  |
|  |  | • Aktivno praćenje stanja (praćenje vodostaja, dotoka i saliniteta), ažurne kvantificirane prognoze daljnjih promjena i integralno upravljanje uz primjenu upravljačkih i strukturalnih mjera: aktivno upravljanje razinama vode (zapornicom), redukcija korištenja voda u kritičnim hidrološkim prilikama  • Za izbjegavanje rizika od poplava u slučaju visokih vodostaja mogućnost proširenja kanala Prosika kako bi se za visokih voda intenzivnije provodila odvodnja. Istražiti i druga dugoročno ostvariva rješenja osim izgradnje zapornice s osiguranjem djelomične vododrživosti kanala Prosike koje je najbrže realno ostvarivo rješenje za kontrolu otjecanja iz jezera  • Strogo se pridržavati postojećih zakonskih odredbi, mjera i uvjeta primjerice pri održavanju kanala. Za lateralni kanal koji nikada ne zaslanjuje te predstavlja važan refugij za slatkovodne vrste, (ribe te populaciju bjelonogog raka) održavati prema propisanim uvjetima  • Provoditi monitoring biološkog stanja na temelju svih relevantnih skupina istovremeno: fitoplankton, zooplankton, makrozoobentos, fitobentos, perifiton, ribe. Odrediti indikatorske vrste i omogućiti efikasniji i brži monitoring, po mogućnosti unutar kadrovskih kapaciteta Javne ustanove  • Smanjiti unos nutrijenata izgradnjom prirodnog pročišćivača kao i primjenom prirodnih rješenja primjerice riparijske vegetacije na kanalima  • Bilo bi potrebno revitalizirati cijele dionice vodotoka, ali na pomno projektirani način, koji bi osigurao proširivanje kanala i zadržavanja jednakog kapaciteta odvodnje, za što se predlaže područje Jasena koje je u ekološkoj mreži Natura 2000  • Utvrditi ograničenja s obzirom na korisnike prostora i imovinsko – pravne odnose na tom području te osigurati od poplavljivanja okolne poljoprivredne površine. |  |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 99 | 3.DOD.06.23 | SI | Izraditi studiju kojom će se utvrditi dodatni zahtjevi vezani uz dobro stanje vodnih tijela, a koji proizlaze iz ekoloških zahtjeva ciljnih vrsta i stanišnih tipova područja ekološke mreže te strogo zaštićenih vrsta i ugroženih i rijetkih stanišnih tipova, vezanih uz vodene ekosustave. | 2025. | javne ustanove za upravljanje zaštićenim područjima i područjima ekološke mreže | vodna tijela na području:  HR2001308, HR2001506, HR2000642, HR2000372, HR2000619, HR5000014, HR5000015, HR2000641, HR3000171, HR2000874, HR2000919, HR2000933, HR2001266, HR2000917, HR2000929, HR2000931, HR2000918, HR2000364, HR2001311, HR2001307, HR5000031, | sve |
| 99 | 3.DOD.06.24 | SI | Do kraja razdoblja provedbe Plana izraditi studiju kojom će se utvrditi dodatni zahtjevi vezani uz dobro stanje vodnih tijela, a koji proizlaze iz ekoloških zahtjeva ciljnih vrsta i stanišnih tipova područja ekološke mreže te strogo zaštićenih vrsta i ugroženih i rijetkih stanišnih tipova, vezanih uz vodene ekosustave. | 2027 | javne ustanove za upravljanje zaštićenim područjima i područjima ekološke mreže | vodna tijela na područjima namijenjenim zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštitea | sve |
| 99 | 3.DOD.06.25 | PP | Ocjena postojećih antropogenih pritisaka na ekološko i kemijsko stanje voda, stanje akvatičkih vodnih sustava zaštićenih i područja ekološke mreže i rizika povećanja negativnih utjecaja u promijenjenim klimatskim prilikama te izrada rješenja smanjenja pritisaka (primjerice prelociranje zahvata vode iz zaštićenih područja, rješenje oborinske odvodnje i slično) (mjera HM-09-01). | 2027. | ministarstvo nadležno za prirodu, javne ustanove za zaštitu prirode, Javna ustanova za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima na području županije | vodna tijela područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite | sve |
| 99 | 3.DOD.06.26 | SI | Provedba analize utjecaja klimatskih promjena na promjene abiotičkih i biotičkih značajki akvatičkih ekosustava zaštićenih područja i područja ekološke mreže (primjerice promjene u pokazateljima hidromorfološkog elementa ekološkog stanja voda, promjenu količina i temperatura voda i s njome vezanih biogenih promjena, promjenu volumena vode u površinskim i podzemnim vodama, promjenu brzina voda i slično) (mjera HM-09-02 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | ministarstvo nadležno za prirodu, javne ustanove za zaštitu prirode, Javna ustanova za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima na području županije | vodna tijela područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite | sve |
| 99 | 3.DOD.06.27 | PP | Planiranje održivih strukturalnih i nestrukturalnih rješenja za umanjenje utjecaja klimatskih promjena na akvatičke vodne sustave te njihova provedba i/ili izgradnja (mjera HM-09-03 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | ministarstvo nadležno za prirodu, javne ustanove za zaštitu prirode, Javna ustanova za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima na području županije | vodna tijela područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite | sve |
| 24  99 | 3.DOD.06.28 | E | Provedba edukacije za odabrane ciljane skupine, u vidu tematskih radionica za stručnjake i zainteresiranu javnost, osmoškolsku, srednjoškolsku i fakultetsku populaciju (Jačanje stručnih, istraživačkih i upravljačkih kapaciteta za ocjenu pojavnosti i rizika negativnih utjecaja klimatskih promjena i prilagodbu slatkovodnih i morskih vodnih sustava u postojećim i budućim klimatskim prilikama) (Mjera HM-03-01 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027 | ministarstvo nadležno za prirodu, ministarstvo nadležno za vode, Zavod za zaštitu okoliša i prirode, Hrvatske vode | RH | sve |
| 99 | 3.DOD.06.31 | A | U suradnji s tijelom nadležnim za zaštitu prirode uvrstiti mjere očuvanja i poboljšanja stanišnih uvjeta i za ostala zaštićena područja prirode gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite, a koja se teritorijalno ne preklapaju s područjima ekološke mreže, odnosno koja nisu obuhvaćena trenutnim programom mjera (SPUO3, Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.). | 2023. | ministarstvo nadležno za prirodu, ministarstvo nadležno za vode, Zavod za zaštitu okoliša i prirode, Hrvatske vode | RH – područja izvan ekološke mreže | sve |

a HR2001309, HR2001414, HR2000416, HR2000394, HR2001361, HR2001012, HR5000022, HR2000415, HR2000420, HR2000583, HR2000586, HR2000592, HR2001358, HR5000020, HR2000632, HR2000573, HR2001005, HR2001004, HR2001006, HR2001404, HR2001405, HR2001328, HR2001216, HR2001407, HR2000634, HR2000635, HR2000911, HR2000932, HR2000936, HR2000944, HR2001008, HR2001009, HR2001010, HR2001046, HR2001049, HR2001069, HR2001236, HR2001268, HR2001277, HR2001314, HR2001344, HR2001394, HR2001397, HR2001398, HR2001400, HR3000167, HR3000430, HR4000004, HR2000879, HR2001267, HR2001269, HR2001272, HR2001313, HR2001384, HR2001399, HR4000030, HR2001229, HR2001395, HR5000025, HR2000463, HR2000465, HR2000543, HR2001031, HR2001070, HR2001215, HR2001228, HR2001336, HR2001339, HR2001349, HR2001402, HR3000432, HR2001312, HR2000447, HR2000459, HR2000593, HR2000596, HR2000609, HR2000658, HR2000782, HR2000891, HR2000893, HR2001227, HR2001235, HR2001243, HR2001257, HR2001387, HR2001396, HR2001330, HR2000654, HR2001353, HR2001401, HR2001351, HR2001504, HR2001505, HR2000946, HR2001068, HR2000580, HR2001315, HR2001385, HR2001329, HR2000934, HR2001321

5.3.7. Nadopuna Registra zaštićenih područja – Kulturna baština

U integralnom upravljanju vodama zaštita kulturne baštine se promatra na dva načina:

– kulturna baština za koje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite

– kulturna baština u kontekstu procjene rizika od poplava.

Donošenjem Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o sadržaju plana upravljanja vodnim područjima u 2018. (»Narodne novine«, broj 64/18.) godini dopunjen je Prilog 1. Detaljniji sadržaj Plana upravljanja vodnim područjima, dio A. Plan upravljanja vodnim područjima, čime je dodatno određeno da se uz obvezu identifikacije i izrade karte zaštićenih područja sukladno članku 48. ranijeg Zakona o vodama (članak 55. Zakona o vodama) dodaje i mogućnost razmatranja drugih područja od posebnog interesa (primjerice kulturna baština) za koje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite.

Uvrštavanje kulturne baštine kao obveznog elementa procjene rizika od poplava je također regulirano Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika o sadržaju plana upravljanja vodnim područjima u 2018. godini (Prilog 6).

S obzirom na to da je Plan upravljanja rizicima od poplava dio Plana upravljanja vodnim područjima, ministarstvo nadležno za zaštitu kulturno – povijesne baštine i Hrvatske vode su potpisali jedinstveni Akcijski plan – Dopuna registra zaštićenih područja područjima kulturne baštine za koje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite i Stvaranje okvira za procjenu rizika od plavljenja kulturnih dobara. Akcijski plan je objavljen na mrežnim stranicama Hrvatskih voda:

(https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20HV%20-%200006.pdf).

Cilj Akcijskog plana je pravovremena priprema i interpretacija podataka kulturne baštine za uvrštavanje u Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere\* | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 99 | 3.DOD.07.01 | T | Dopuna Registra zaštićenih područja područjima kulturne baštine za koje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite (prostorni podaci i mjere zaštite).  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.) | kontinuirano | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za kulturu | RH | stanovništvo |
| Napomena | | | • Mjera 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. je provedena donošenjem Izmjena i dopuna Pravilnika o sadržaju plana upravljanja vodnim područjima (»Narodne novine«, br. 74/13., 53/16. i 64/18.) u 2018. godini. |  |  |  |  |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. | | | | |

5.4. Dopunske mjere

5.4.1. Dopunska mjera usklađenja monitoringa stanja voda

Ograničen opseg monitoring podataka je dijelom utjecao na smanjenje pouzdanosti procjene stanja voda, analize opterećenja i utjecaja, utvrđivanja rizika postizanja dobrog stanja voda te praćenje učinka provedenih mjera. Redovitim donošenjem višegodišnjeg programa usklađenja nastavljen je postupak unaprjeđenja monitoringa do razine neophodne za učinkovito i vjerodostojno upravljanje vodama (stanjem voda i poplavnim rizicima).

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166301.jpg)

Institucionalni okvir monitoringa definiran je Zakonom o vodama koji određuje Institut za vode »Josip Juraj Strossmayer« nadležnom institucijom za provođenje monitoringa voda:

– Djelatnost uzorkovanja i ispitivanja voda za potrebe provedbe monitoringa u nadležnosti Instituta za vode »Josip Juraj Strossmayer« obavlja Glavni vodnogospodarski laboratorij te drugi laboratoriji na području Hrvatske, ovlašteni od strane ministarstva nadležnog za vodno gospodarstvo, a odnose se na monitoring ekološkog (s izuzetkom hidrološkog monitoringa) i kemijskog stanja površinskih voda te kemijskog stanja podzemnih voda. S ovlaštenim laboratorijima se sklapaju ugovori o uslugama na temelju provedenih otvorenih postupaka nabave

– Hidrološki monitoring se provodi na način da se manji dio terenskih radova zajedno s osnovnom obradom izmjerenih podataka ugovora na temelju provedenih otvorenih postupaka nabave s tvrtkama registriranima za hidrološka mjerenja. Obavljanje većine terenskih hidroloških radova, studijskih obrada, verifikacije prikupljenih podataka, pohranjivanja podataka i informacija u središnju državnu bazu hidroloških podataka HIS 2000 i objavljivanje hidroloških godišnjaka, ugovara se s Državnim hidrometeorološkim zavodom, na temelju pregovaračkog postupka bez prethodne objave

– Obveza praćenja korištenja/uporabe voda je u nadležnosti korisnika, i to:

–     praćenje stanja otpadnih voda obveza je pravnih i fizičkih osoba propisana vodopravnom dozvolom ili rješenjem o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša, a uzorkovanje i ispitivanje sastava otpadnih voda obavljaju ovlašteni laboratoriji

– praćenje količina zahvaćene vode je obveza pravnih i fizičkih osoba koje zahvaćaju vode.

– Monitoring vodnih građevina provode pravne osobe koje upravljaju vodnim građevinama, u skladu s člankom 24. Zakona o vodama.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166326.jpg)

Prema članku 50. Zakona o vodama:

– Ciljevi monitoringa stanja površinskih, uključivo i prijelaznih i priobalnih voda te podzemnih voda su: utvrđivanje dugoročnih promjena (prema programu nadzornog monitoringa), utvrđivanje promjena uslijed provođenja mjera na područjima za koja je utvrđeno da ne ispunjavaju uvjete dobrog stanja (prema programu operativnog monitoringa), utvrđivanje nepoznatih odnosa (prema programu istraživačkog monitoringa)

– Monitoring stanja obuhvaća pokazatelje potrebne da se utvrdi: (i) zapremnina, razina, protok, brzina, hidromorfološke značajke, ekološko i kemijsko stanje i ekološki potencijal za površinske vode, (ii) ekološko i kemijsko stanje i ekološki potencijal za prijelazne i priobalne vode, (iii) kemijsko stanje za vode teritorijalnoga mora i (iv) količinsko i kemijsko stanje za podzemne vode. Uz navedeno, monitoring obuhvaća i druge pokazatelje sukladno odredbama posebnih propisa po kojima su zaštićena područja određena (područja posebne zaštite voda) te prikupljanje podataka u okviru biološkoga monitoringa koje ima za cilj uspostavu klasifikacijskog sustava ekološkoga stanja voda, a obavlja se na lokacijama uključenim u mrežu interkalibracije Europske unije.

Programi monitoringa i izvješća o provedenom monitoringu nalaze se na sljedećoj poveznici https://voda.hr/hr/godisnji-planovi-i-izvjesca-o-provedenom-monitoringu.

Monitoring stanja voda sistematiziran je u tri osnovna dijela (pod-programa):

1. nadzorni monitoring koji ima za cilj utvrđivanje dugoročnih promjena

2. operativni monitoring na osnovi kojeg se utvrđuju promjene nastale provedbom programa mjera na vodama za koje je utvrđeno da ne zadovoljavaju ciljeve zaštite voda (najmanje dobro stanje voda)

3. istraživački monitoring za utvrđivanje nejasnih i nepoznatih odnosa u okviru DPSIR[103](DPSIR ciklus (eng. Driver-Pressure-Status– Impact-Response) su Pokretač-Utjecaj-Stanje-Utjecaj-Odgovor) ciklusa.

Programom monitoringa predviđena su mjerna mjesta, pokazatelji i učestalost mjerenja.

S obzirom na ulogu monitoringa vezanu uz praćenje i kontrolu efikasnosti provedbe aktivnosti i mjera administrativnog i tehničkog odnosno planskog i operativnog upravljanja vodama, učestalost mjerenja se planira, organizira i odvija u:

– šestogodišnjim ciklusima (prema Okvirnoj direktivi o vodama – Planski ciklusi)

– trogodišnjim ciklusima (prema Okvirnoj direktivi o vodama – Izvještajni ciklus)

– godišnjim ciklusima (prema Okvirnoj direktivi o vodama, Zakonu o vodama – za potrebe operativnog upravljanja vodama).

Elementi na osnovu kojih se prati stanje voda obuhvaćaju.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  | Elementi stanja | | | | | |
|  |  |  | biološki | fizikalno-kemijski | | hidromorfološki | | kemijski |
|  |  |  | biološki pokazatelji | standardni pokazatelji | specifični pokazatelji | morfološki pokazatelji | hidrološki  pokazatelji | Prioritetne / opasne tvari |
| površinske | kopnene | tekućice | ekološko stanje/potencijal | | | | | kemijsko stanje |
|  | | | hidrološko stanje i upravljanje poplavama | |  |
| stajaćice | ekološko stanje/potencijal | | | | | kemijsko stanje |
|  | | | hidrološko stanje i upravljanje poplavama | |  |
| prijelazne | prijelazne | ekološko stanje/potencijal | | | | | kemijsko stanje |
|  | | | hidrološko stanje i upravljanje poplavama | |  |
| more | priobalne | ekološko stanje/potencijal | | | | | kemijsko stanje |
|  | | | hidrološko stanje i upravljanje poplavama | |  |
| teritorijalno |  | | | | | kemijsko stanje |
| podzemne | |  | | | količinsko | | kemijsko stanje |
|  | Prema Okvirnoj direktivi o vodama | | | | | | | |
|  | Prema Direktivi o upravljanju rizicima od poplava | | | | | | | |

Kriteriji za odabir položaja mjernih postaja ovise o vrsti monitoringa i tipu voda na koji se monitoring odnosi, uzimajući u obzir i prednosti kontinuiranog praćenja promjene stanja. Pri planiranju rasporeda operativnog monitoringa je provedena optimalizacija kojom je svakom vodnom tijelu za koje postoji rizik od nepostizanja ciljeva okoliša dodijeljena jedna ili više postaja koje će biti mjerodavne za ocjenu veličine i utjecaja koncentriranog izvora. Osnovni kriteriji korišteni pri analizi rasporeda su tipološke karakteristike, hidrografska povezanost, mareografska povezanost, prostorni raspored pritisaka te vrsta onečišćenja.

Provedba istraživačkog monitoringa predviđena je programom dopunskih mjera, s ciljem da rezultati istraživačkog monitoringa omoguće pouzdaniju procjenu stanja i rizika kao i izbor odgovarajućih mjera za sljedeća planska razdoblja:

Monitoring stanja voda, usuglašen je s potrebama monitoringa zaštićenih područja.

|  |  |
| --- | --- |
| Zaštićeno područje | Prijedlog usklađenja |
| zone sanitarne zaštite površinskih i podzemnih voda namijenjenih za ljudsku potrošnju  vodna tijela prema članku 100. Zakona o vodama | Pokazatelji su uključeni u monitoring ekološkog i kemijskog stanja. |
| vode pogodne za život slatkovodnih riba | Mjerne postaje na kojima se utvrdi da kakvoća vode nije pogodna za život slatkovodnih riba, uključit će se u mrežu operativnog monitoringa. |
| vode pogodne za školjkaše (provodi se na vodama koje će biti određene posebnim propisom) | Potrebno je izvršiti usklađenje s monitoringom u nadležnosti ministarstva nadležnog za poljoprivredu. |
| područja podložna eutrofikaciji i područja ranjiva na nitrate (usklađuje se s propisom o utvrđivanju ranjivih područja) | Poseban potprogram.  Na utvrđenim lokacijama obavlja se monitoring nitrata. |
| područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje i poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite (područja određena propisima o zaštiti prirode i evidentirana u registru zaštićenih područja) | Na područjima za koja je analizom značajki vodnog područja ocijenjeno da su u stanju rizika, motrenje pokazatelja se obavlja u okviru mreže operativnog monitoringa |
| vode za kupanje (provodi se u skladu s Uredbom o kakvoći voda za kupanje, »Narodne novine«, broj 51/14.) | Poseban pod-program.  Na utvrđenim lokacijama obavlja se monitoring mikrobiološke kakvoće u površinskim vodama za kupanje. |

Hidrološki, hidromorfološki i meteorološki dio monitoringa obavlja se u cilju:

– utvrđivanja ekološkog stanja površinskih voda i količinskog stanja podzemnih voda, te

– upravljanja rizicima od poplava te obavljanja djelatnosti uređenja voda i zaštite od štetnog djelovanja voda (procjena poplavnih rizika, praćenje stanja vodotoka i stanja regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina, upravljanje poplavnim rizicima, rukovođenje i nadzor te provedba preventivne, redovite i izvanredne obrane od poplava).

Hidromorfološki monitoring povezuje i usklađuje hidrološke i morfološke elemente. Hidrološki su opisani količinom vode i dinamikom toka, dok morfološki izučavaju oblik vodnih tijela poput širine, dubine i promjene nivelete dna, strukture i sedimenta dna, obala i inundacijskog prostora. Stoga Program usklađenja monitoringa sadrži:

– hidrološki i meteorološki monitoring radi praćenja i utvrđivanja hidroloških prilika (uključivo motrenje, prikupljanje, kontrolu, obradu, čuvanje i objavu hidroloških podataka, analizu hidrološkog režima, prognozu hidroloških ekstremnih pojava, poplava i suša)

– hidromorfološki monitoring (kontinuitet tekućica, promjene dubine i širine tekućica, promjene dubine stajaćica, struktura i sediment dna i struktura obalnog pojasa, plimni režim prijelaznih i priobalnih voda).

Dodatni uvjeti usklađenja monitoringa proistječu iz popisa akcija, koje je Republika Hrvatska preuzela u srpnju 2014. godine prema dogovoru na bilateralnom sastanku o provedbi Okvirne direktive o vodama s Europskom komisijom, te s obvezama koje je Republika Hrvatska preuzela s obzirom na EUP(2021)9951 – Provedba Okvirne direktive o vodama 2000/60/EZ – nedostaci utvrđeni u Komisijinoj ocjeni drugih planova upravljanja riječnim slivovima (vodnim područjima) iz lipnja 2021. godine.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166349.jpg)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi |
| 14 | 3.DOP.1.01 | M | Usklađenje monitoringa stanja voda.  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.1.02 | M | Donošenje Usklađenog plana monitoringa. | tri mjeseca nakon donošenja Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.1.03 | M | Provoditi monitoring kemijskog stanja teritorijalnog mora. | 2023.  kontinuirano | Hrvatske vode | Jadransko vodno područje |
| 14 | 3.DOP.1.04 | M  SI | U planskom razdoblju 2022. – 2027. metodologija ocjene hidromorfološkog stanja prijelaznim i priobalnim vodama će se verificirati i dopuniti kroz istraživačke projekte koji, uz razvoj metodologije, uključuju monitoring svih elemenata hidromorfološkog stanja, o čemu će biti izviješteno u Izvješća o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. u razdoblju 2023. – 2024. | 2023. – 2024. | Hrvatske vode | Jadransko vodno područje |
| 14 | 3.DOP.1.05 | RI | Provođenje II. faze unapređenja monitoringa prema studiji izvodljivosti »Unaprjeđenje monitoringa stanja voda u Republici Hrvatskoj«. | 2027. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.1.06 | M | Uspostava monitoringa plutajućeg otpada na kopnenim površinskim vodama o čemu će biti izviješteno u Izvješću o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. u razdoblju 2023. – 2024. | 2023. – 2024. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.1.07 | M  SI | Uspostaviti istraživački monitoring koji ima za cilj utvrđivanje utjecaja akvakulture na stanje vodnih tijela. | 2023 | Hrvatske vode, poljoprivreda | vodna tijela pod utjecajem akvakulture |
| 14  24 | 3.DOP.1.08 | M | Dopuna monitoringa podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav i jadranskom vodnom području s ciljem pouzdanijeg praćenja utjecaja klimatskih promjena na količinsko i kemijsko stanje podzemnih voda (mjera HM-07-01 i HM-07-02 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2024. | Ministarstvo nadležno za okoliš, Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatski geološki institut | RH |
| 14 | 3.DOP.1.09 | M | Povećati broj postaja monitoringa pronosa pridnenog sedimenta u rijekama, osobito na rijekama koje se koriste/planiraju koristiti kao vodni putovi te osigurati kontinuirani monitoring tog pronosa.  (SPUO2 nastavak provedbe mjere S1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.1.10 | M | U monitoringe uvrstiti praćenje razina podzemne vode u otvorenim vodonosnicima na području poplavnih šuma, kao i ekološko stanje okolnih šuma (šumarstvo).  (SPUO2 Nastavak provedbe mjere S2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.1.11 | A | S ciljem racionalizacije troškova potrebno je objediniti sve nacionalne programe praćenja stanja koji se provode u vodama Jadrana pod suverenitetom Republike Hrvatske (more).  (SPUO2 nastavak provedbe mjere S3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.1.12 | OP  SI | U suradnji s odgovarajućim stručnjacima u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Zavodom za zaštitu okoliša i prirode utvrditi najznačajnija mrjestilišta i zimovališta riba u rijekama, osobito onima iz kojih se vadi/planira se vaditi sediment za potrebe održavanja vodnih putova (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  (SPUO2,nastavak provedbe mjere S4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode, Zavod za zaštitu okoliša i prirode | RH |
| 14 | 3.DOP.1.13 | SI  M | Razvoj tipologije i klasifikacijskih sustava za tipove koji nisu tipizirani na nacionalnoj razini, prioritetno za one preliminarno određene tipove koji su uključeni u izvještajni model i to za:  1. prirodne tekućice  2. jezera  3. znatno promijenjene i umjetne tekućice  4. znatno promijenjene stajaćice | 2024. | Hrvatske vode | RH |

5.4.2. Dopunske mjere kontrole točkastih i raspršenih izvora onečišćenja

Na vodnim tijelima na kojima okolišni ciljevi nisu postignuti provedbom:

– osnovnih mjera kontrole točkastih izvora onečišćenja komunalnim i industrijskim otpadnim vodama (Poglavlje B.5.2.5)

– osnovnih mjera kontrole raspršenih izvora onečišćenja (Poglavlje B.5.2.6),

propisuju se uz provođenje osnovnih i provođenje dopunskih mjera s rokom provedbe do 2024. godine odnosno do 2027. godine. U slučaju kada to nije moguće, potrebno je pokrenuti postupak izuzeća od postizanja dobrog stanja koje može biti: privremeno ili trajno.

Uz propisivanje obveze provedbe osnovne i dopunske mjere, za sve korisnike koji ispuštaju otpadne vode u vodna tijela koja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve potrebno je propisati i provedbu sljedećih mjera:

– obavljanje detaljno razrađenog programa monitoringa emisija (monitoring opterećenja ili monitoring kakvoće otpadnih voda)

– identificirati stanicu na kojoj će se obavljati mjerodavni operativni monitoring na kojoj će se pratiti rezultati provedbe mjera.

Uvjeti koje je potrebno ispuniti kako bi bilo moguće ishoditi privremeno izuzeće su sljedeći:

– da se dokaže da neće doći do daljeg pogoršanja stanja vodnog tijela

– da se dokaže da se mjere ne mogu postići unutar propisanog roka zbog najmanje jednog od sljedećih razloga:

–     poboljšanja se mogu postići samo u fazama koje prelaze zadani vremenski okvir iz tehničkih razloga

–     postizanje poboljšanja u zadanom vremenskom okviru bilo bi nerazmjerno skupo

–     prirodni uvjeti ne dozvoljavaju pravovremeno poboljšanje stanja vodenih tijela.

Uvjeti koje je potrebno ispuniti kako bi bilo moguće ishoditi trajno izuzeće od postizanja okolišnih ciljeva odnosno postizanje manje strogih okolišnih ciljeva (trebaju biti zadovoljeni svi navedeni uvjeti):

– da se dokaže da se okolišne i društveno-ekonomske potrebe, kojima ta ljudska aktivnost služi, ne mogu zadovoljiti drugim sredstvima koja su znatno bolja ekološka opcija, a ne povlače za sobom nerazmjerne troškove

– da se dokaže:

– da je postignuto najviše ekološko i kemijsko stanje koje je moguće, uz utjecaje koji se nisu mogli razumno izbjeći zbog prirode ljudske aktivnosti ili onečišćenja za površinske vode

– da su postignute najmanje moguće promjene dobrog stanja podzemnih voda, uz utjecaje koji se nisu mogli razumno izbjeći zbog prirode ljudske aktivnosti ili onečišćenja

– da se dokaže da neće doći do daljeg pogoršanja stanja.

U oba slučaja ishođeno izuzeće od postizanja okolišnih ciljeva se revidira svakih šest godina i biti će registrirano u Registru vodnih tijela i Planu upravljanja vodnim područjima.

Postupak ishođenja izuzeća od provedbe dopunskih mjera odnosno od privremenog odnosno trajnog izuzeća od postizanja okolišnih ciljeva se obavlja u postupku:

– usklađenja vodopravne dozvole odnosno okolišne dozvole s Planom upravljanja vodnim područjima ili

– ishođenja vodopravne dozvole odnosno okolišne dozvole za nova ispuštanja otpadnih voda.

S obzirom na to da su, prema Višegodišnjem programu gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine, rokovi usklađenja sa zahtjevima Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda odgođeni do kraja 2027. godine (kraj planskog razdoblja) prije svega radi:

– nedostatka financijskih sredstava i za provedbu osnovne mjere, te

– ograničenih provedbenih kapaciteta,

provedba dopunskih mjera se privremeno može odgoditi (privremeno izuzeće) po osnovi jednog ili oba navedena kriterija što treba navesti u postupku izdavanja ili revidiranja vodopravnog akta:

– da će se poboljšanje postiže u fazama koje prelaze zadani vremenski okvir iz tehničkih razloga te

– da je postizanje poboljšanja u zadanom vremenskom okviru nerazmjerno skupo.

U oba navedena slučaja uvjet da ne smije doći do pogoršanja stanja vodnog tijela mora biti ispunjen.

Korisnik koji ispušta otpadne vode u vodna tijela koja ne zadovoljavaju okolišne ciljeve ne treba tražiti izuzeće ukoliko planira provesti i osnovnu i dopunsku mjeru u roku do 2027. godine.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166450.jpg)

Dodatno, na slivnim područjima vodnih tijela, izvan ranjivih područja, na kojima se privremeno izuzeće od dobrog stanja voda proglašava i/ili po osnovi pokazatelja:

– onečišćenja hranjivim tvarima (ukupni N, i ukupni P)

– onečišćenja specifičnim, prioritetnim i prioritetnim opasnim tvarima iz grupe pesticida,

u poljoprivredi propisati provedbu mjera propisanih Akcijskim programom.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi | Djelatnost na koju se mjera odnosi |
| 95  15  21  2  3 | 3.DOP.2.01 | A | Na vodnim tijelima na kojima okolišni ciljevi nisu postignuti provedbom:  – osnovnih mjera kontrole točkastih izvora onečišćenja komunalnim i industrijskim otpadnim vodama (Poglavlje B.5.2.5)  – osnovnih mjera kontrole raspršenih izvora onečišćenja (Poglavlje B.5.2.6),  propisuju se uz provođenje osnovnih i provođenje dopunskih mjera s rokom provedbe do 2024. godine odnosno do 2027. godine. U slučaju kada to nije moguće postići, potrebno je pokrenuti postupak izuzeća od postizanja dobrog stanja.  (Nastavak provedbe mjera 1 i 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | vodna tijela koja ne ispunjavaju okolišne ciljeve | sve |
| 2  3  12 | 3.DOP.2.02 | A | Na slivnim područjima vodnih tijela, izvan ranjivih područja, na kojima se privremeno izuzeće od dobrog stanja voda proglašava i/ili po osnovi pokazatelja:  – onečišćenja hranjivim tvarima (ukupni N, i ukupni P)  – onečišćenja specifičnim, prioritetnim i prioritetnim opasnim tvarima iz grupe pesticida,  u poljoprivredi propisati provedbu mjera propisanih Akcijskim programom. | 2023. | ministarstvo nadležno za poljoprivredu | slivna područja vodnih tijela na kojima nisu zadovoljeni okolišni ciljevi (za pokazatelje ukupni N, i ukupni P te specifičnim, prioritetnim i prioritetnim opasnim tvarima iz grupe pesticida) | poljoprivreda |
| Napomena | | | • Mjera 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.se ne provodi – uspostavom pouzdanijeg monitoringa kemijskog stanja | | | |  |
|  |  | Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. | | | | |

5.4.3. Dopunske mjere koordinacije aktivnosti na upravljanju stanjem voda i upravljanju rizicima od poplava

Predviđa se provedba projekata koji bi između ostalog trebali imati za cilj i unapređenje koordinacije aktivnosti na upravljanju stanjem voda i upravljanju rizicima od poplava. Mjere provode Hrvatske vode u razdoblju važenja Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | Vrsta mjere | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Područje na koje se mjera odnosi |
| 99 | 3.DOP.3 01 | SI | Izrada metodologije za procjenu negativnih utjecaja poplava na ekološko stanje voda i okoliš. | 2024. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.3 02 | SI | Unapređenje postojeće ili izrada nove metodologije za ocjenu hidromorfološkog stanja voda. | 2024. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.3 03 | SI | Izrada koncepta plana upravljanja sušama. | 2024. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.3 04 | SI | Izrada koncepta plana upravljanja sedimentom. | 2024. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.3 05 | SI | Izrada komunikacijske strategije. | 2024. | Hrvatske vode | RH |
| 14 | 3.DOP.3 06 | PP  SI  E | Uspostaviti suradnju s tijelima nadležnima za prostorno planiranje u svrhu unapređenja i međusektorskog usklađivanja prostorno – planskih uvjeta za utvrđivanje prostora pogodnih za izgradnju vodnih građevina i provedbu drugih zahvata u cilju ostvarenja PUVP-a, na državnoj, županijskoj i lokalnoj razini. Vezano za zaštitu od poplava, u postupku razmotriti mogućnost unošenja u prostorne planove zona u istraživanju, koje bi obuhvaćale šira područja oko potencijalnih inundacija i retencija, uključujući i površine potrebne za upravljanje vodama u planiranim sustavima – Studija Mogućnosti šire implementacije mjera zelene infrastrukture u smanjenju rizika od poplava s obukom stručnjaka i dionika i informiranjem javnosti (Projekt VEPAR). Unutar zona za istraživanje, u postupku odabira konačne lokacije zahvata, izvršiti valorizaciju značajki šuma, bioraznolikosti i poljoprivrednog zemljišta, u suradnji s nadležnim stručnjacima. (SPUO3, Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.). | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, tijela nadležna za prostorno planiranje, Hrvatske vode | RH |

C. UPRAVLJANJE RIZICIMA OD POPLAVA – PLAN UPRAVLJANJA RIZICIMA OD POPLAVA

1. UVOD

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166503.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166689.jpg)

1 Floods Directive Reporting Guidance 2018 v 4.0 od 11.07.2019.

Poplave su prirodni fenomeni koji se rijetko pojavljuju i čije se pojave ne mogu izbjeći, ali se, poduzimanjem različitih preventivnih građevinskih i negrađevinskih mjera, rizici od poplavljivanja mogu smanjiti. One su među opasnijim elementarnim nepogodama i na mnogim mjestima mogu uzrokovati gubitke ljudskih života, velike materijalne štete, devastiranje kulturnih dobara i ekološke štete. Zbog prostranih brdsko-planinskih područja s visokim kišnim intenzitetima, širokih dolina nizinskih vodotoka, velikih gradova i vrijednih dobara na potencijalno ugroženim površinama te zbog nedovoljno izgrađenih zaštitnih sustava, Hrvatska je prilično izložena poplavama.

U posljednje vrijeme, bez obzira na prijepore o uzrocima, prihvaća se činjenica globalnog zatopljenja te predviđa izrazita dinamika budućih klimatskih promjena. Također, prognostički klimatski modeli upućuju i na sve učestaliju pojavu klimatskih ekstrema, kako na globalnoj tako i na lokalnoj razini. Iz tog se razloga, i u budućnosti, mogu očekivati pojave ekstremnih vrijednosti temperatura zraka i intenziteta oborina, kao i ekstremno sušnih razdoblja, uz pojave olujnih nevremena i vjetra razorne snage te plimnih valova u priobalnom području. Tijekom posljednjeg desetljeća u čitavom se svijetu pa tako i u Republici Hrvatskoj, učestalo događaju do sada nezabilježene ekstremne hidrološke prilike s pojavom velikih voda i ekstremnih vodostaja s poplavama, koje prijete ljudskim životima i velikim materijalnim štetama. Zaštita od poplava, u takvim uvjetima, često je vrlo otežana, a u nekim je situacijama gotovo i nemoguća.

S obzirom na jasne regulatorne odrednice i zahtjeve, aktivnosti na izradi Plana upravljanja rizicima od poplava, definirane su na način da omoguće usklađivanje i prelazak s dosadašnje prakse upravljanja zaštitom od poplava na koncept upravljanja poplavnim rizicima (uzimajući u obzir i moguće značajne usluge ekosustava) u kontekstu integralnog upravljanja vodama:

– Planiranje upravljanja poplavnim rizicima osigurava, s jedne strane veliku fleksibilnost u primjeni, no s druge strane i jasan pristup u tri koraka s definiranim obveznim vremenskim rasporedom, ishodima i obvezom izvješćivanja

– Potreba za usklađenjem koncepata vidljiva je već u samoj definiciji poplava. Tako se »poplavom«, u kontekstu upravljanja rizicima od poplava smatra privremena pokrivenost vodom zemljišta koje obično nije prekriveno vodom, što uključuje poplave koje uzrokuju rijeke, gorski potoci, povremeni bujični vodotoci te poplave mora na priobalnim područjima, a može isključivati poplave iz sustava komunalne odvodnje. Ovakvom se definicijom pitanje procjene rizika od poplava dodatno usložnjava uvodeći pitanje koincidencije, superponiranja, a proširenjem definicije na poplave mora zahtijeva i dodatne napore u uspostavi odgovarajuće raspodjele nadležnosti i koordinacije većeg broja institucija državne, regionalne i lokalne uprave

– S obzirom na to da je »poplavni rizik ili rizik od poplava« definiran kao kombinacija vjerojatnosti poplavnog događaja i potencijalnih štetnih posljedica poplavnog događaja za zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarsku aktivnost, jasno je da pitanje rizika od poplava više nije samo tehničke prirode, nego uključuje puno šire, društveno – ekonomske, socijalne i ekološke aspekte. To također znači da je uključivanje javnosti i dionika u izradu Plana upravljanja rizicima od poplava već u ranoj fazi pripreme od presudne važnosti. Uključivanje javnosti u proces odlučivanja o definiranju smanjenja razine rizika od poplava omogućava dugoročno stabilno okruženje u kojem je moguće provesti strateške projekte velikih dimenzija, čija implementacija obično traje duži niz godina i prelazi razdoblje jednog planskog ciklusa

– Analiza usklađenosti i koordiniranosti niza institucija koje se na različite načine mogu povezati s poplavama, iznalaženje prihvatljivih komunikacijskih kanala te pravovremeno uključivanje javnosti u postupak planiranja svakako se pozitivno odražava na efikasnost planiranja i upravljanja poplavnim rizicima.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166717.jpg)

Sl. C.1 Pojednostavljeni shematski prikaz koncepta rizika od poplava (međuodnos opasnosti od poplava i osjetljivosti na plavljenje)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166735.jpg)

2. PRETHODNA PROCJENA RIZIKA OD POPLAVA – ZAKLJUČCI[104](Zaključci (Prema Poglavlju II Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava u formi preglednih mapa vodnih područja ili upravljačkih jedinica na kojima su označena područja identificirana kao područja sa potencialno značajnim rizicima od poplava i koja su predmetom razmatranja ovog Plana upravljanja rizicima od poplava))

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/192268.jpg)

Prethodna procjena rizika od poplava sadrži sljedeće informacije:

Polazište s osnovnim informacijama o pravnoj osnovi i postupku pripreme i donošenja dokumenta, te pregledom o strukturi i sadržaju dokumenta.

Upravljanje rizicima od poplava s pregledom definicija i pregledom jedinica upravljanja rizicima te sažetim pregledom aktivnosti upravljanja rizicima od poplava za koje je utvrđeno da u odnosu na 2013. godinu nisu promijenjene. Institucionalni okvir za upravljanje vodama u odnosu na 2013. godinu je promijenjen: središnje tijelo državne uprave nadležno za upravljanje vodama je postalo Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, dok su Hrvatske vode, pravna osoba s javnim ovlastima za upravljanje vodama, zadržale svoj dio nadležnosti.

Prethodna procjena rizika od poplava obuhvaća informacije o područjima upravljanja rizicima od poplava (vodno područje rijeke Dunav i jadransko vodno područje) te informacije o elementima za analizu preliminarnog rizika). Prethodna procjena rizika od poplava sadrži i pregled poplavnih događaja (popis povijesnih poplava, štetnih posljedica poplava, te opise karakterističnih poplavnih događaja). Analiza opasnosti od poplava sadrži informacije o izvorima plavljenja, opasnosti od poplava, zaštićenosti područja i efikasnosti sustava za obranu od poplava). U dijelu koji se odnosi na receptore rizika analizirani su utjecaji poplava na: stanovništvo, okoliš, kulturno nasljeđe i gospodarstvo. Budući razvoj događaja je sagledan u odnosu na klimatske promjene i buduće gospodarske razvojne aktivnosti. Procjena preliminarnog rizika je u metodološkom smislu ostala ista kao i u Prethodnoj procjeni rizika od poplava iz 2013. pri čemu su napravljena manja unapređenja, imajući u vidu stečena iskustva, te dodatno prikupljene podatke. Posebno su navedene i informacije o razmjeni informacija između nadležnih tijela država članica, te sudjelovanja u međunarodnim projektima.

Određivanje područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava sadrži prijedlog područja, njihovu verifikaciju te konačan prijedlog Područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava kao i opis koordinacije zajedničkih područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava na međunarodnim vodnim područjima. Uz analizu samih područja dana je i usporedba s područjima s potencijalno značajnim rizicima od poplava u odnosu na Prethodnu procjenu rizika od poplava 2013.

Uz popise korištene Dokumentacije i Poveznica s regulatornim okvirom Europske unije u Prilozima su navedeni Kodovi za opis poplavnih područja, Popis zabilježenih pojava, Popis pratećih karata (s poveznicama) i popis branjenih područja (s poveznicama)

2.1. Područja upravljanja rizicima od poplava i elementi za analizu preliminarnog rizika

Područja upravljanja rizicima od poplava, prema Zakonu o vodama, su vodna područja. Teritorij Republike Hrvatske hidrografski pripada slivu Jadranskog i slivu Crnog mora pa je podijeljen je na dva vodna područja (tablica iz Poglavlja: A.1 s površinama):

– vodno područje rijeke Dunav i

– jadransko vodno područje.

Za potrebe prethodne procjene rizika od poplava, oba vodna područja su podijeljena na konačni broj elemenata na kojima se provodi analiza preliminarnih rizika i na osnovu koje se, ona područja na kojima postoji vjerojatnost da su ti preliminarni rizici značajni (naglašeni), proglašavaju područjima potencijalno značajnih rizika od poplava. Elementi su područja administrativnih naselja kojim je obuhvaćen cjelokupni kopneni teritorij Hrvatske. Za potrebe Prethodne procjene rizika od poplava – 2018. zadržani su postojeći elementi za prethodnu procjenu rizika od poplava koji su korišteni u Prethodnoj procjeni rizika od poplava – 2013. uz određene manje korekcije i prilagodbe promjenama teritorijalno – administrativnog ustroja.

Tab. C.1 Elementi za analizu preliminarnih rizika

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Jedinica upravljanja  rizicima od poplava | Elementi za analizu | | |
| broj | ukupna površina  (km2) | srednja površina  (km2) |
| Vodno područje rijeke Dunav | 5.504 | 35.108 | 6,38 |
| Jadransko vodno područje | 3.232 | 21.454 | 6,64 |
| Otoci teritorijalnog mora\* | 24 | 4,49 | 0,19 |
| Republika Hrvatska | 8.760 | 56.566 | 6,46 |
| \* – Nije jedinica upravljanja | | | |

2.2. Poplavni događaji

Povijesne poplave su sistematizirane korištenjem podataka iz Registra poplavnih događaja https://www.voda.hr/hr/registar-poplavnih-dogadaja koji se vodi u Hrvatskim vodama. Trenutačno se u Registru nalaze 1.062 poplavna događaja, sa zapisima koji datiraju od XVIII. stoljeća, uz napomenu da su podaci počevši s 2010. godinom potpuniji.

Na osnovi prikupljenih podataka može se zaključiti da postoje određene razlike u karakteristikama, načinu nastanka i vremenu pojave poplava. Poplave se na jadranskom vodnom području najčešće javljaju krajem godine. Na vodnom području rijeke Dunav, poplave se najčešće javljaju u proljeće i jesen, a naročito tijekom svibnja. Daleko najučestalije su poplave uzrokovane izlijevanjem vodotoka i kišom, te na jadranskom vodnom području i izlijevanjem mora. Na jadranskom vodnom području, prosječna poplava traje 4,5 dana i ima površinu oko 2,8 km2. Za vodno područje rijeke Dunav, karakteristično je nešto duže prosječno trajanje poplave od 5,8 dana i bitno veća prosječna površina poplave od 4,8 km2.

Najviše poplava ostavilo je štetne posljedice na gospodarstvo a značajan dio poplava nije imao bitnije štetne posljedice. U okviru kategorije gospodarstvo, poplave su u vrlo sličnim omjerima pogađale »korištenja ruralnog zemljišta« odnosno poljoprivredne površine, »infrastrukturu« i »imovinu«.

2.3. Opasnost od poplava

Prema izvorima plavljenja prirodne poplave koje se pojavljuju u Hrvatskoj mogu se svrstati u nekoliko osnovnih skupina:

– riječne poplave zbog obilnih kiša i/ili naglog topljenja snijega

– bujične poplave manjih vodotoka zbog kratkotrajnih kiša visokih intenziteta

– poplave na krškim poljima zbog obilnih kiša i/ili naglog topljenja snijega, te nedovoljnih propusnih kapaciteta prirodnih ponora

– poplave unutarnjih voda na ravničarskim površinama

– ledene poplave

– poplave uzrokovane visokim razinama mora uslijed olujnih uspora i šćiga,

a još su moguće i

– umjetne (akcidentne) poplave zbog eventualnih proboja brana i nasipa, aktiviranja klizišta, neprimjerenih gradnji i slično.

U ovom planskom ciklusu obuhvaćene su:

– riječne poplave, uključujući i poplave uzrokovane ledom na velikim rijekama i poplave gubitkom funkcionalnosti sustava za obranu od poplava

– poplave uzrokovane podzemnim vodama, karakteristične za područje krša

– plavljenje uslijed visokih razina mora

– plavljenje uslijed zatajenja vodne infrastrukture – kanala i akumulacija.

Plavljenje oborinskim vodama, iako značajan izvor plavljenja, je obuhvaćeno u manjoj mjeri sukladno pravnim i tehničkim okolnostima, dok u ovom planskom ciklusu upravljanja rizicima od poplava, poplave iz kanalizacijskih sustava nisu predmet obrada.

Procjene preliminarne opasnosti od poplava su bazirane na:

– podacima o opasnosti od poplava iz Prethodne procjene rizika od poplava – 2013. godine (potencijalna poplavna područja i učestalo plavljena područja) te

– karti opasnosti od poplava, izrađenoj u prvom planskom ciklusu upravljanja rizicima od poplava.

Karte opasnosti od poplava su izrađene u mjerilu 1 : 25.000 za sva područja koja su, u fazi Prethodne procjene rizika od poplava – 2013. određena kao područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava i obuhvaćaju tri scenarija plavljenja:

– velika vjerojatnost pojavljivanja

– srednja vjerojatnost pojavljivanja

– mala vjerojatnost pojavljivanja uključujući akcidentne poplave uzrokovane rušenjem nasipa na većim vodotocima ili rušenjem visokih brana (umjetne poplave).

Tehničke i matematičko – modelske analize za potrebe izrade karata opasnosti od poplava provedene su kroz niz studija i projekata koje Hrvatske vode sustavno izrađuju od stupanja na snagu Direktive o procjeni i upravljanju poplavnim rizicima. U određenim slučajevima izrađene karte su naknadno verificirane i novelirane s podacima i informacijama o zabilježenim poplavama. Za dio područja na kojima nisu rađene detaljnije hidrološke i hidrauličke obrade, poplavne linije su utvrđene prema procjenama nadležnih službi Hrvatskih voda.

Podaci o potencijalnom riziku od erozije ukazuju na mogućnost dodatnih štetnih posljedica velikovodnih događaja i oborina visokog intenziteta, kao što su gubitci tla, pojave klizišta, bujica, naplavina, i drugo te, u slučaju šumskih požara, značajno pogoršanje praktično svih uvjeta otjecanja.

Prema podacima, može se zaključiti da se veliki utjecaj erozije na poplave može očekivati na oko 50 % analiziranih prostornih elemenata, te da je situacija znatno nepovoljnija na jadranskom vodnom području nego na vodnom području rijeke Dunav.

Tab. C.2 Zastupljenost najnepovoljnije klase potencijalnog rizika od erozije

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Otoci teritorijalnog mora | Republika Hrvatska |
| Potencijalni rizik od erozije | Broj elemenata za analizu rizika od poplava koja sadrži određenu klasu potencijalnog rizika od erozije kao najveću | | | |
| mali | 1.244 | 897 | 24 | 2.165 |
| umjereni | 1.552 | 472 | 0 | 2.024 |
| veliki | 2.708 | 1.863 | 0 | 4.571 |
| ukupno | 5.504 | 3.232 | 24 | 8.760 |

Zaštićenost područja i efikasnost sustava za obranu od poplava je još jedan element koji značajno utječe na procjenu opasnosti od poplava.

Razina zaštićenosti značajno se razlikuje po vodnim područjima odnosno podslivovima:

– Od velikih voda Save primjereno je zaštićen samo grad Zagreb koji je, prema procjenama, siguran od 1.000 – godišnjih velikih voda. Ostala područja uz Savu uglavnom su nedovoljno zaštićena. Uzvodno od Zagreba prema slovenskoj granici obrambeni nasipi samo su dijelom izgrađeni, pa su niže ležeći dijelovi nekoliko naselja šire zaprešićke i samoborske regije učestalo plavljeni. Zbog redukcije vršnih protoka poplavnih valova u nizinskim retencijama sustav Srednje posavlje ima ključnu važnost i u zaštiti od poplava slavonske dionice Save nizvodno od Stare Gradiške, te u zaštiti od poplava na cijelom području sliva. Zaštita od poplava zasnovana na nizinskim retencijama i ekspanzijskim površinama omogućila je zadržavanje ekološki povoljnih uvjeta na širokim poplavnim površinama, tako da je zbog svojih izuzetnih prirodnih vrijednosti dio zaštitnog sustava Srednje posavlje proglašen Parkom prirode Lonjsko polje. Na slivovima savskih pritoka zaštitni sustavi također su nedovršeni ili ih uopće nema. Opasnosti napose prijete: naseljima Hrvatskog zagorja koje ugrožavaju Krapina i njezini bujični pritoci, gradu Zagrebu koji je od medvedničkih bujica usprkos djelomično izgrađenom zaštitnom sustavu od 19 brdskih retencija zaštićen samo od 20 do 50-godišnjih velikih voda, naseljima u Hrvatskom pounju koje ugrožava Una, te naseljima Požeške kotline koja su ugrožena velikim vodama Orljave i njezinih bujičnih pritoka. Od bujičnih brdskih voda nedovoljno su zaštićeni i drugi gradovi i naselja na slivovima Save i Kupe, među kojima se posebno ističe Ogulin u čijoj zaštiti od poplava važnu ulogu ima hidroenergetski sustav Gojak. Ugrožene su i mnoge poljoprivredne površine i infrastrukturne građevine, a kao specifičnost ističe se ugroženost od poplava na zatvorenim krškim poljima Gorskog kotara i Like.

– Koncepcija zaštite od poplava Dunava, Drave i Mure zasnovana je na obrambenim nasipima i širokim inundacijskim pojasevima uz vodotoke. Nasipi su dovršeni na gotovo svim područjima gdje su potrebni, osim na nekim dionicama uz stara korita hidroelektrana Varaždin, Čakovec i Dubrava. Praksa je pokazala da na nekim dionicama ne zadovoljavaju svojom visinom, pa ih je potrebno rekonstruirati što se postupno i čini. Ranijim planovima bilo je predviđeno da se na Muri i Dravi nizvodno od ušća Mure izgrade lanci hidroelektrana, čime bi se osiguralo višenamjensko uređivanje i iskorištavanje voda i zemljišta, a time i veća zaštita od poplava na tim prostorima. Poradi odustajanja mađarskih partnera i protivljenja ekoloških udruga, budućnost je tih projekata neizvjesna. Izgradnjom i kasnijim rekonstrukcijama obrambenih nasipa Drava-Dunav i Zmajevac-Kopačevo omogućeni su i učinkovita zaštita Baranje od velikih voda Drave i Dunava i očuvanje širokih poplavnih površina uz ušće Drave u Dunav. Takvo rješenje ne samo da povoljno utječe na prirodni režim voda u Parku prirode Kopački rit nego i na zaštitu od poplava na nizvodnim područjima uz Dunav. Najveći preostali problemi zaštite od poplava na slivovima Drave i Dunava jesu mnoštvo neuređenih bujica koje ugrožavaju naselja i poljoprivredne površine u Međimurju, Podravini i Podunavlju što je potvrđeno brojnim lokalnim poplavama u posljednje vrijeme. Sustavi zaštite od brdskih voda dijelom su dovršeni samo na slivnim područjima Međimurje i Županijski kanal, ali još uvijek nedovoljno. Na ostalim slivnim područjima postoje samo pojedinačne regulacijske i zaštitne vodne građevine koje ne mogu osigurati primjerenu zaštitu nizinskih dijelova slivova od poplava. Znatan problem zaštite od poplava na Dunavu i donjoj Dravi jesu pojave ledostaja koje mogu prouzročiti ledene poplave. Za uklanjanje ledenih čepova koji ometaju nesmetano protjecanje vode angažiraju se ledolomci.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/166880.jpg)

Sl. C.2 Područja predviđena za prihvat i tečenje velikih voda

– Problematika zaštite od poplava na primorsko-istarskim slivovima vezana je uz zaštitu urbanih sredina, turističkih područja, prometnica i poljoprivrednih površina od bujičnih poplava, a kao posebna specifičnost ističe se odvodnja krških polja. U Istri su od poplava nedovoljno zaštićeni niželežeći dijelovi Buzeta i Pazina koje ugrožavaju velike vode Mirne i Pazinskog potoka, te naselja i poljoprivredne površine u dolinama Mirne, Dragonje i Raše. Na širim područjima Buzeta i Pazina zaštitnih sustava gotovo da i nema, dok su zaštitni sustavi u dolinama Raše i Dragonje u izuzetno lošemu stanju. Velike probleme mogu stvoriti i brojne bujice koje ugrožavaju gradove, naselja, prometnice i poljoprivredne površine na zapadnoj obali Istre. Na kvarnerskom području opasnost prijeti od zatrpavanja vodotoka klizištima (kanjon Rječine i Vinodolska dolina) koja mogu izazvati poplave većih razmjera, te od mnogih bujica koje ugrožavaju priobalne gradove Kvarnera i Hrvatskog primorja, te naselja i poljoprivredne površine na kvarnerskim otocima. Na ličkom je području od poplava Gacke i njezinih pritoka nedovoljno branjeno šire područje Otočca, a od poplava Like i njezinih pritoka nedovoljno je branjeno šire područje Gospića i Kosinjsko polje. Sustav zaštite od poplava na tom području dijelom je vezan uz funkcioniranje sustava hidroelektrane Senj. Poplave u Lici ugrožavaju i brojne poljoprivredne površine i infrastrukturne građevine, a kao specifičnost također se ističu rizici od poplava na zatvorenim krškim poljima. Najvećim dijelom neuređene brdske vode s Velebita ugrožavaju naselja i Jadransku magistralu duž čitavog područja od Senja prema Starigradu Paklenici.

– Zaštita od poplava u Dalmaciji sastoji se od zaštite od poplava velikih rijeka Zrmanje, Krke, Cetine i Neretve, zaštite od bujica, te od odvodnje krških polja. Na slivovima Zrmanje i Krke regulacijski i zaštitni radovi djelomično su rađeni na kraćim dionicama uz vodotoke poradi zaštite naselja i poljoprivrednih površina. Područja Obrovca i Kninskog polja i dalje su nedovoljno zaštićena, što se postupno rješava dogradnjom sustava. Značajniji zaštitni i melioracijski sustavi rađeni su na krškim poljima zadarskog i biogradskog zaleđa, Nadinskom blatu, Bokanjačkom blatu i Vranskom polju, što je omogućilo poljoprivrednu proizvodnju na tim nekad često plavljenim prostorima. Zaštita od poplava na slivu Cetine vezana je uz pogon hidroenergetskog sustava čije se građevine dijelom nalaze i na teritoriju susjedne Bosne i Hercegovine. Uz Cetinu u Sinjskom polju izgrađeni su obrambeni nasipi koji su omogućili razvoj intenzivne poljoprivredne proizvodnje na tom području. Opće stanje zaštite od poplava na slivu Cetine je dobro. Područje delte Neretve posebno je ranjivo od poplava. Izgrađeni zaštitni i melioracijski sustav još je uvijek nedovršen, pa su pojedini dijelovi delte i dalje nedovoljno zaštićeni. Najugroženiji su desnoobalni niželežeći dijelovi Metkovića, što se postupno rješava dogradnjom sustava. Neprimjerenom gradnjom u neposrednim zaobaljima Male Neretve spriječeno je normalno funkcioniranje zaštitnog sustava, što također utječe na porast rizika od poplava na tom području. Budući da Mala Neretva više ne može služiti kao oteretni kanal u zaštiti od poplava, izvršena je rekonstrukcija ustave u Opuzenu, a potrebno je provesti odgovarajuću rekonstrukciju i dijela ostalih zaštitnih objekata uz rijeku Neretvu kako bi se prilagodile novoj koncepciji zaštite od poplava. Dalmatinsku obalu od Zrmanje do Prevlake, te dalmatinske otoke ugrožavaju i brojne neuređene bujice, ali i neprimjerena gradnja kojom su presječeni mnogi bujični tokovi. Poseban problem jest odvodnja krških polja (Rastok, Vrgorsko polje, Imotsko polje) koja usprkos velikim naporima još uvijek nije adekvatno riješena.

2.4. Receptori rizika od poplava

U Prethodnoj procjeni rizika od poplava analizirani su sljedeći receptori rizika od poplava:

– Stanovništvo (prema popisu stanovništva iz 2011. godine) i prema provedenoj analizi prosječni broj stanovnika na elementu za analizu iznosi 489. Pri tome treba voditi računa da na ukupno 1.886 elemenata (15 % na vodnom području rijeke Dunav i značajnih 31 % na jadranskom vodnom području – uglavnom nenaseljeni otoci), nema stanovnika, čime se prosječni broj stanovnika na »naseljenom« elementu povećava na 623 odnosno gotovo 30 %. Pri tome treba naglasiti da su najučestaliji elementi (oko 40 %) s prosječnom naseljenošću od 10 – 50 stanovnika po km2 i to na oba vodna područja. Broj ustanova s ranjivom populacijom iznosi 2.180 od čega se oko 63 % nalazi na vodnom području rijeke Dunav)

Tab. C.3 Ustanove sa ranjivijom populacijom

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Dječji vrtić | Škola | Zdravstvena ustanova | Dom za starije | UKUPNO |
| Vodno područje rijeke Dunav | 873 | 407 | 74 | 26 | 1.380 |
| Jadransko vodno područje | 502 | 263 | 32 | 3 | 800 |
| Republika Hrvatska | 1.375 | 670 | 106 | 29 | 2.180 |

– Okoliš – Utjecaj poplava na okoliš je višestruk i višedimenzionalan. Tako se za potrebe izrade Prethodne procjene rizika od poplava – 2018. pod štetnim posljedicama poplava na okoliš prvenstveno promatra narušavanje stanja okoliša uslijed incidentnog zagađenja vode i posredno, poplavljenog područja. Očigledno je da zaštiti ekološkog stanja voda, odnosno okoliša treba pristupiti prvenstveno i prioritetno sa stanovišta sprječavanja unosa štetnih tvari u okoliš (što bliže izvoru zagađenja). Radi toga su u analizi preliminarnog rizika kao najveće moguće štetne posljedice poplava adresirane poplave IED i SEVESO postrojenja, te naselja kao područja na kojima osim ljudskih žrtava i materijalnih šteta može doći do značajnijeg emitiranja zagađenja u vodeni okoliš. Nadalje, sa stanovišta zaštite voda, građevine za smanjenje rizika od poplava utječu na dobro stanje voda i okoliš. Broj i vrsta zaštićenih područja odnosno područja posebne zaštite voda koja su odabrana kao relevantni receptori rizika od poplava se značajno razlikuju po vodnim područjima[105](Korišteni podaci iz Registra zaštićenih područja – područja posebne zaštite voda (podaci iz 2018. godine)) a kao relevantne odabrane su izdvojene su sljedeće grupe zaštićenih područja:

(i) područja zaštite vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili rezervirane za te namjene u budućnosti

• Zaštićena područja površinskih voda

• Zaštićena područja podzemnih voda

(iii) područja za kupanje i rekreaciju

• Zaštićena područja za kupanje i rekreaciju na kopnenim površinskim vodama (kupališta)

• Zaštićena područja za kupanje i rekreaciju na moru (morske plaže)

(v) područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite sukladno Zakonu o vodama i/ili propisima o zaštiti prirode

• Dijelovi Ekološke mreže Natura 2000 gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite

• Zaštićene prirodne vrijednosti kod kojih je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite.

Tab. C.4 Zastupljenost vrsta zaštićenih područja na elementima za analizu rizika od poplava

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrsta zaštićenog područja | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno  područje | Otoci teritorijalnog mora | Republika  Hrvatska |
| Broj elemenata za analizu | | | |
| Na elementu nema zaštićenih područja | 2.355 | 457 | 0 | 2.812 |
| (i) | 598 | 398 | 0 | 996 |
| (i)+(iii) | 0 | 12 | 0 | 12 |
| (i)+(v) | 699 | 499 | 0 | 1.198 |
| (i)+(iii)+(v) | 5 | 42 | 0 | 47 |
| (iii) | 0 | 92 | 0 | 92 |
| (iii)+(v) | 0 | 299 | 0 | 299 |
| (v) | 1.847 | 1.433 | 24 | 3.304 |
| Ukupno | 5.504 | 3.232 | 24 | 8.760 |

– Kulturno nasljeđe[106](Napomena: Štetne posljedice poplava na kulturnu baštinu u Prethodnoj procjeni rizika od poplava 2013. nisu bile uzete u obzir.) – U prethodnoj procjeni rizika od poplava korišteni su podaci o nepokretnim kulturnim dobrima iz Registra kulturnih dobara Republike Hrvatske koji je knjiga kulturnih dobara koju vodi Ministarstvo kulture. Sastoji se od tri popisa:

– Popisa zaštićenih kulturnih dobara

– Popisa kulturnih dobara nacionalnog značenja i

– Popisa preventivno zaštićenih dobara.

Registar je aktivan sadržaj koji se mijenja i nadopunjuje svakodnevno s obzirom na nove postupke utvrđivanja svojstva kulturnog dobra, reviziju rješenja o zaštiti kulturnih dobara, brisanja iz Registra radi gubitka svojstava te promjene ostalih važnih podataka o dobrima. Preuzeti, odnosno korišteni podaci su ažurni s početkom prosinca 2018. godine.

Tab. C.5 Nepokretna kulturna dobra sistematizirana prema vrsti

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | UKUPNO | kulturno-povijesna cjelina | kulturni krajolik | pojedinačno kulturno dobro |
| Vodno područje rijeke Dunav | 3.501 | 223 | 4 | 3.274 |
| Jadransko vodno područje | 3.300 | 363 | 9 | 2.928 |
| na granici vodnih područja | 64 | 5 | 0 | 59 |
| Ukupno | 6.865 | 591 | 13 | 6.261 |

S obzirom na način na koji su sistematizirani dostupni podaci te uzimajući u obzir prostorni raspored kulturnih dobara, a imajući u vidu dostupnost podataka, analizom je utvrđeno da moguće štetne posljedice na kulturnu baštinu značajno utječu na ukupni rizik od poplava:

– na područjima naselja na kojima je devet ili više nepokretnih kulturnih dobara, odnosno upisa u knjigu kulturnih dobara, te

– na područjima s UNESCO-ovog Popisa svjetske kulturne baštine.

– Gospodarstvo – Gospodarske i poslovne aktivnosti provode se na širokim područjima, vrlo su kompleksne, te se područja na kojima se provode ne mogu jednoznačno definirati. Istovremeno, osim utjecaja na gospodarstvo, poplave na takvim područjima najčešće značajno utječu i na druge receptore okoliš, ljudske žrtve, a štete su karakterizirane i velikim udjelom indirektnih (primjerice prekid prometa ili prijenosa električne energije). Treba naglasiti da je većina informacija izvedena iz prostornog sloja zemljišnog pokrova te Registra IED i SEVESO postrojenja, što unosi određene nepouzdanosti u interpretaciju i nemogućnost razlučivanja posljedica s velikom pouzdanošću. Imajući sve navedeno u vidu, gospodarske aktivnosti su promatrane kroz:

– Poslovne i proizvodna područja, uključujući i urbana

– Transportnu infrastrukturu

– Veće industrijska postrojenja (IED i SEVESO)

– Gradilišta i mjesta eksploatacije mineralnih sirovina

– Poljoprivredne površine.

Tab. C.6 Pregled površina pod pojedinim gospodarskim aktivnostima

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| KLASA (Corine LC) | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko  vodno područje | Republika  Hrvatska |
| 111 – Cjelovita gradska područja | 4,05 | 1,39 | 5,44 |
| 112 – Nepovezana gradska područja | 918,13 | 571,54 | 1.489,66 |
| 121 – Industrijski ili komercijalni objekti | 84,35 | 49,99 | 134,34 |
| 122 – Cestovna i željeznička mreža i pripadajuće zemljište | 36,23 | 66,66 | 102,89 |
| 123 – Lučke površine | 0 | 3,76 | 3,76 |
| 124 – Zračne luke | 15,72 | 10,65 | 26,37 |
| 131 – Mjesta eksploatacije mineralnih sirovina | 22,19 | 29,22 | 51,41 |
| 133 – Gradilišta | 4,88 | 11,95 | 16,83 |
| 211 – Nenavodnjavano obradivo zemljište | 3.797,26 | 53,30 | 3.850,56 |
| 212 – Trajno navodnjavano zemljište | 0 | 105,11 | 105,11 |
| 221 – Vinogradi | 80,99 | 198,23 | 279,21 |
| 222 – Voćnjaci | 29,08 | 50,64 | 79,72 |
| 223 – Maslinici | 0 | 220,65 | 220,65 |
| 241 – Jednogodišnji usjevi u zajednici s višegodišnjim nasadima | 0,79 | 0 | 0,79 |
| 242 – Mozaik poljoprivrednih površina | 8.393,75 | 1.664,89 | 10.058,64 |
| 422 – Solane | 0 | 4,78 | 4,78 |

Postrojenja IED i Seveso su od izuzetnog značaja ne samo sa stanovišta njihovog mogućeg utjecaja na okoliš, nego i kao najznačajniji industrijski pogoni sa stanovišta ekonomskih aktivnosti. Informacije su analizirane na navedeni način, te su adresirana oba aspekta štetnih posljedica poplava.

Tab. C.7 IED postrojenja (Registar IED i SEVESO postrojenja, siječanj 2019.)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip postrojenja | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Republika Hrvatska |
| Energetika | 19 | 0 | 19 |
| Proizvodnja i prerada metala | 8 | 3 | 11 |
| Industrija minerala | 19 | 9 | 28 |
| Kemijska industrija | 12 | 3 | 15 |
| Gospodarenje otpadom | 55 | 20 | 75 |
| Druge djelatnosti | 93 | 12 | 105 |
| UKUPNO | 206 | 47 | 253 |

Općenito gledajući, SEVESO postrojenja su nešto manja od IED postrojenja, ali je njihov broj višestruko veći.

Tab. C.8 SEVESO postrojenja (Registar IED i SEVESO postrojenja, siječanj 2019.)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Broj instalacija na elementu za  analizu  preliminarnih rizika | Broj elemenata za analizu preliminarnih rizika | | |
| Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko  vodno područje | Republika Hrvatska |
| 0 | 5.245 | 3.036 | 8.281 |
| 1 | 182 | 124 | 306 |
| 2 | 39 | 43 | 82 |
| 3 | 13 | 10 | 23 |
| 4 | 7 | 6 | 13 |
| 5 – 10 | 12 | 9 | 21 |
| >10 | 6 | 4 | 10 |

Treba napomenuti da se na području Grada Zagreba nalazi 88 postrojenja, dok ih se na jadranskom vodnom području najviše, 19, nalazi na elementu koji pripada gradu Rijeci. Iako se znatno veći broj postrojenja nalazi na području vodnog područja rijeke Dunav, bitno je naglasiti da su ukupne količine opasnih tvari koje su uskladištene u svim postrojenjima praktično jednake na oba vodna područja.

2.5. Budući razvoj događaja

– Klimatske promjene – Na osnovu rezultata modeliranja klimatskih promjena, zaključeno je da je utjecaj klimatskih promjena na rizike od poplava relevantan na cijelom teritoriju Hrvatske, te klimatske promjene trebaju pažljivo biti uzete u obzir u svim aspektima upravljanja rizicima od poplava. Pri tome, rezultati modela ukazuju da se, generalno gledajući, nepovoljni efekti klimatskih promjena na rizike od poplava povećavaju:

– od sjeveroistoka prema jugozapadu, te

– na morskoj obali gdje se superponiraju meteorološki efekti sa efektima podizanja razine mora (što je također jedna od predviđenih posljedica klimatskih promjena).

Utjecaj klimatskih promjena na rizike od poplava definiran je na osnovu stručne procjene najsignifikantnijih rezultata modela koji su agregirani težinskim razvrstavanjem, te uspoređeni s već opaženim trendovima na meteorološkim stanicama a uzimajući u obzir sljedeće aspekte:

– Različitu genezu različitih tipova poplava (do moguće razine razlučivosti)

– Dva IPCC scenarija: RCP4.5 i RCP8.5 s različitim rubnim uvjetima (EC-EARTH, HadGEM2-ES, CNRM-CM5 i MPI-ESM-MR)

– Dva vremenska razdoblja (2011. – 2040. godina i 2041. – 2070. godina) s različitom hitnošću poduzimanja aktivnosti na smanjenju rizika od poplava

– Unutargodišnji / sezonalni raspored oborina, te utjecaj promjene temperature na snježni pokrivač

– Mogućnost superponiranja različitih efekata klimatskih promjena (more, rijeke, …)

– Mogućnost nastanka kaskadnih efekata (šumski požari, poplave)

– Razlike u mogućnosti izbora mjera za smanjenje rizika od poplava (more i kopno).

Područje Hrvatske klasificirano je u sljedeće klase, prema utjecaju klimatskih promjena na rizike od poplava:

– Značajno povećanje rizika od poplava

– Umjereno povećanje rizika od poplava,

dok područja na kojima je moguće zanemariti utjecaj klimatskih promjena na rizike od poplava ne postoje.

Tab. C.9 Područja značajnog utjecaja klimatskih promjena na rizike od poplava

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utjecaj klimatskih promjena na rizike od poplava | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Otoci teritorijalnog mora | Republika Hrvatska |
| km2 | km2 | km2 | km2 |
| Zanemarivo povećanje rizika | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Umjereno povećanje rizika | 35.108 | 7.729 | 0 | 42.837 |
| Značajno povećanje rizika | 0 | 13.725 | 4 | 13.729 |
| Ukupno – površina područja | 35.108 | 21.454 | 4 | 56.566 |

– Buduće gospodarske razvojne aktivnosti – Buduće razvojne aktivnosti gospodarstva u Prethodnoj procjeni rizika od poplava – 2013. nisu uzete u obzir uslijed nedostatka podataka. U međuvremenu Hrvatske vode su uspostavile sustav za distribuciju podataka o stanju vodnih tijela te poplavnim rizicima za potrebe procjena utjecaja na okoliš i procjena utjecaja na stanje voda zahvata. Pokazalo se da navedene informacije daju dovoljno pouzdan prostorni uvid u buduće razvojne trendove u Hrvatskoj. Za potrebe procjene obuhvaćene su informacije od siječnja 2017. godine do kraja kolovoza 2018. godine, odnosno ukupno 1.078 zahtjeva, koji se odnose na 6.850 pojedinačnih lokacija. Izdvojeni su oni zahtjevi koji se odnose na dostavu podataka za potrebe procjene utjecaja na okoliš i procjene utjecaja na vodna tijela, i to ukupno 622 zahtjeva koji se odnose na 859 lokacija. Sistematizacija je provedena prema proširenoj listi pokretača definiranoj za potrebe izvješćivanja za potrebe Plana upravljanja vodnim područjima. Svakako treba voditi računa da uvrštavanje informacije o pojedinim zahvatima u ovu analizu ne znači da će se u budućnosti svi ti zahtjevi realizirati, ali zbog veličine uzorka može se smatrati da su relativno pouzdan indikator razvojnih trendova i njihovog prostornog rasporeda na području Hrvatske.

Tab. C.10 Pokretači razvojnih aktivnosti

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pokretač razvojne aktivnosti | Lokacija zahvata | | | |
| Vodno područje | | | Otoci teritorijalnog mora |
| Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno područje | Zahvat se nalazi na oba vodna područja |
| 01 – Poljoprivreda | 1 | 5 | 0 | 0 |
| 011 – Ratarstvo | 1 | 5 | 0 | 0 |
| 012 – Stočarstvo | 20 | 2 | 0 | 0 |
| 013 – Navodnjavanje | 2 | 6 | 0 | 0 |
| 03 – Energetika – hidroenergija | 5 | 5 | 2 | 0 |
| 04 – Energetika – osim hidroenergije | 6 | 128 | 0 | 7 |
| 05 – Ribarstvo i akvakultura | 3 | 12 | 0 | 0 |
| 06 – Obrana od poplava | 44 | 11 | 0 | 0 |
| 07 – Šumarstvo | 1 | 0 | 0 | 0 |
| 08 – Industrija | 51 | 31 | 1 | 0 |
| 09 – Turizam i rekreacija | 6 | 37 | 0 | 0 |
| 10 – Promet | 2 | 26 | 0 | 0 |
| 101 – Cestovni | 24 | 19 | 0 | 0 |
| 102 – Željeznički | 6 | 1 | 0 | 0 |
| 103 – Plovidba | 5 | 2 | 0 | 0 |
| 11 – Stanovništvo | 44 | 23 | 1 | 0 |
| 111 – Vodoopskrba | 30 | 12 | 0 | 0 |
| 112 – Odvodnja | 45 | 18 | 0 | 0 |
| 113 – Vodoopskrba i odvodnja | 35 | 6 | 1 | 0 |
| 114 – odlagalište otpada | 41 | 34 | 2 | 0 |
| 12 – Nepoznato / drugo | 15 | 2 | 1 | 0 |
| 99 – Pokretač nije definiran | 31 | 39 | 2 | 0 |
| UKUPNO | 418 | 424 | 10 | 7 |

Tab. C.11 Učestalost zahvata

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zahvata | Broj elemenata za analizu | | | |
| Vodno područje | | Otoci teritorijalnog mora | UKUPNO |
| rijeke Dunav | Jadransko |
| 0 | 589 | 557 | 15 | 1.161 |
| 1 | 899 | 691 | 7 | 1.597 |
| 2 | 1.062 | 569 | 2 | 1.633 |
| 3 | 960 | 531 | 0 | 1.491 |
| 4 | 779 | 334 | 0 | 1.113 |
| 5 | 544 | 254 | 0 | 798 |
| 6 | 311 | 138 | 0 | 449 |
| 7 | 205 | 65 | 0 | 270 |
| 8 | 81 | 48 | 0 | 129 |
| 9 | 38 | 26 | 0 | 64 |
| 10 | 18 | 4 | 0 | 22 |
| 11 | 6 | 6 | 0 | 12 |
| 12 | 5 | 6 | 0 | 11 |
| 13 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 14 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 16 – 24 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 25 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| UKUPNO | 5.504 | 3.232 | 24 | 8.760 |

S obzirom na način na koji su sistematizirani dostupni podaci, te uzimajući u obzir prostorni raspored zahvata, a imajući u vidu dostupnost podataka, analizom je procijenjeno da se, u kontekstu prethodne procjene rizika od poplava, za elemente na kojima je planirano šest ili više zahvata može smatrati da se nalaze na području povećane ili vrlo velike razvojne aktivnosti, odnosno da planirane razvojne aktivnosti mogu značajno povećati rizik od poplava.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168271.jpg)

Sl. C.3 Procjena razvojnih aktivnosti

2.6. Procjena preliminarnog rizika[107](Metodologija korištena u prethodnoj procjeni rizika od poplava se u osnovi zasniva na metodologiji provedenoj pri izradi Prethodne procjene rizika od poplava 2013. pri čemu su napravljena manja unapređenja, imajući u vidu stečena iskustva, te dodatno prikupljene podatke.)

Procjena preliminarnog rizika se provodi za svaki element vodeći računa o:

– Principu predostrožnosti

– Kompleksnosti različitih fenomena plavljenja

– Različitoj pouzdanosti i prostornoj razlučivost dostupnih relevantnih podataka

– Iskustvu djelatnika sustava za obranu od poplava

– Načelima upravljanja rizicima od poplava u Hrvatskoj

– Ostalim upravljačkim aspektima koji nisu direktno vezani za kvantifikaciju rizika od poplava, te

– Namjeni procjene – određivanju područja potencijalno značajnih rizika od poplava za koje se izrađuje Plan upravljanja rizicima od poplava.

Imajući navedeno u vidu, procjena je provedena u dva koraka i to:

1. Procjena preliminarnog rizika od poplava

2. Korekcija procijenjenog preliminarnog rizika od poplava.

Nakon određivanja preliminarnog rizika od poplava, u postupku konačnog utvrđivanja područja potencijalno značajnih rizika (članak 125. Zakona o vodama) obavlja se konačna verifikacija rezultata koja ima za cilj usklađenje rezultata Prethodne procjene rizika od poplava sa stručnom i iskustvenom praksom upravljanja rizicima od poplava u Republici Hrvatskoj.

Preliminarni rizik od poplava je normiran, korištenjem matrice rizika prilagođene kontekstu, na sljedeći način:

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168303.jpg)

Sl. C.4 Matrica preliminarnog rizika

U drugom koraku je provedena korekcija procijenjenog preliminarnog rizika uzimajući u obzir kulturnu baštinu, buduće razvojne aktivnosti, klimatske promjene, zabilježene poplavne događaje odnosno efikasnost sustava za upravljanje rizicima od poplava i to na sljedeći način:

– Ukoliko je na nekom području (elementu) od 2011. godine na ovamo zabilježeno više od jednog poplavnog događaja, preliminarni rizik od poplava za odgovarajući element je određen kao vrlo visok

– Ukoliko se na nekom području (elementu) pojavi bilo koji od sljedećih slučajeva:

– zabilježen jedan poplavni događaj od 2011. godine

– procijenjeno da je utjecaj klimatskih promjena na povećanje rizika značajan

– da moguće štetne posljedice na kulturnu baštinu značajno povećavaju ukupni rizik od poplava, te da

– postoje indikacije da su buduće razvojne aktivnosti povećane ili vrlo velike

preliminarni rizik od poplava se povećava za jednu kategoriju, u odnosu na rezultate proračuna preliminarnog rizika.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168323.jpg)

Sl. C.5 Preliminarni rizik od poplava (nakon provedene korekcije)

Tab. C.12 Preliminarni rizik od poplava nakon provedene korekcije

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje | Vodno područje rijeke Dunav | | Jadransko vodno područje | | Otoci teritorijalnog mora | | | Republika Hrvatska | | |
| Broj elemenata za analizu | | | | | | | | | | |
| Elementi | broj | % | broj | % | broj | % | broj | | % | |
| Vrlo visok | 1.324 | 24 % | 663 | 21 % | 0 | 0 % | 1.987 | | 23 % | |
| Visok | 1.312 | 24 % | 284 | 9 % | 0 | 0 % | 1.596 | | 18 % | |
| Umjeren | 399 | 7 % | 697 | 22 % | 0 | 0 % | 1.096 | | 13 % | |
| Nizak | 2.469 | 45 % | 1.588 | 49 % | 24 | 100 % | 4.081 | | 47 % | |
| Ukupno | 5.504 | 100 % | 3.232 | 100 % | 24 | 100 % | 8.760 | | 100 % | |
| Površina | | | | | | | | | | |
| Površina | km2 | % | km2 | % | km2 | % | km2 | | % | |
| Vrlo visok | 13.293 | 38 % | 8.219 | 38 % | 0 | 0 % | 21.512 | | 38 % | |
| Visok | 8.858 | 25 % | 2.636 | 12 % | 0 | 0 % | 11.494 | | 20 % | |
| Umjeren | 2.724 | 8 % | 6.268 | 29 % | 0 | 0 % | 8.993 | | 16 % | |
| Nizak | 10.232 | 29 % | 4.331 | 20 % | 4 | 100 % | 14.567 | | 26 % | |
| Ukupno | 35.108 | 100 % | 21.454 | 100 % | 4 | 100 % | 56.566 | | 100 % | |
| Broj stanovnika | | | | | | | | | | |
| Stanovnici | Stan. | % | Stan. | % | Stan. | % | | Stan. | | % |
| Vrlo visok | 2.140.036 | 74 % | 1.093.063 | 79 % | 0 |  | | 3.233.099 | | 75 % |
| Visok | 419.937 | 14 % | 57.401 | 4 % | 0 |  | | 477.338 | | 11 % |
| Umjeren | 118.424 | 4 % | 132.822 | 10 % | 0 |  | | 251.246 | | 6 % |
| Nizak | 226.583 | 8 % | 96.623 | 7 % | 0 |  | | 323.206 | | 8 % |
| Ukupno | 2.904.980 | 100 % | 1.379.909 | 100 % | 0 |  | | 4.284.889 | | 100 % |

Prijedlogom područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava (vrlo visoki i visoki potencijalni rizik) je obuhvaćeno:

– Republika Hrvatska

– 33.006 km2, odnosno 58 % površine

– 3.710.437, odnosno 87 % stanovnika

– 3.583, odnosno 41 % elemenata za analizu.

– Na vodnom području rijeke Dunav:

– 22.151 km2, odnosno 63 % površine

– 2.559.973, odnosno 88 % stanovnika

– 2.636, odnosno 48 % elemenata za analizu.

– Na jadranskom vodnom području:

– 10.856 km2, odnosno 51 % površine

– 1.150.464, odnosno 83 % stanovnika

– 947, odnosno 29 % elemenata za analizu,

dok na otocima teritorijalnog mora takva područja nisu detektirana.

2.7. Određivanje područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava

Određivanje područja potencijalno značajnih rizika od poplava predstavlja posljednji korak u planskom ciklusu kada se rizici od poplava na isti način promatraju na cjelokupnom državnom teritoriju a baziraju se na rezultatima procjene preliminarnog stupnja rizika. Kako bi se povećala pouzdanost procesa i izbjegle moguće greške, te uzelo u obzir iskustvo, stručne prosudbe i znanje stručnih službi vodnogospodarskih odjela Hrvatskih voda u obrani od poplava i upravljanju rizicima od poplava, proveden je proces verifikacije rezultata. Postupak konačne verifikacije je obavljen za područja pod preliminarnim visokim ili preliminarnim vrlo visokim rizikom koja su svrstana u prijedlog područja s potencijalno značajnim rizikom od poplava (područja pod preliminarnim niskim ili preliminarnim umjerenim rizikom od poplava nisu uvrštena u prijedlog). U postupku verifikacije samo 1,9 % elemenata je promijenilo status. Postotak elemenata koji su nakon verifikacije promijenili status je znatno veći na jadranskom vodnom području i iznosi 4,2 %.

Tab. C.13 Rezultati verifikacije područja potencijalno značajnih rizika od poplava

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje | Vodno područje rijeke Dunav | | Jadransko vodno područje | | Otoci teritorijalnog mora | | Republika Hrvatska | |
| elementi za analizu | | | | | | | | |
| Elementi | broj | % | broj | % | broj | % | broj | % |
| Ukupni broj elemenata | 5.504 | 100,0 % | 3.232 | 100,0 % | 24 | 100,0 % | 8.760 | 100,0 % |
| Nije promijenilo status | 5.476 | 99,5 % | 3.096 | 95,8 % | 24 | 100,0 % | 8.596 | 98,1 % |
| Promijenilo status | 28 | 0,5 % | 136 | 4,2 % | 0 | 0,0 % | 164 | 1,9 % |

Prethodna procjena rizika od poplava te provedena verifikacija njenih rezultata je omogućila definiranje konačnih područja sa potencijalno značajnim rizicima od poplava koja će vrijediti tijekom planskog ciklusa upravljanja rizicima od poplava 2022. – 2027.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168347.jpg)

Sl. C.6 Verificirana područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava

Tab. C.14 Verificirana područja s potencijalno značajnim rizikom od poplava

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje | Vodno područje rijeke Dunav | | Jadransko vodno  područje | | Otoci teritorijalnog mora | | Republika Hrvatska | |
| Broj elemenata za analizu | | | | | | | | |
| Elementi | broj | % | broj | % | broj | % | broj | % |
| Područje s potencijalno značajnim rizicima od poplava | 2.660 | 48 % | 1.025 | 32 % | 0 | 0 % | 3.685 | 42 % |
| Nije područje s potencijalno značajnim rizicima od poplava | 2.844 | 52 % | 2.207 | 68 % | 24 | 100 % | 5.075 | 58 % |
| Ukupno | 5.504 | 100 % | 3.232 | 100 % | 24 | 100 % | 8.760 | 100 % |
| Površina | | | | | | | | |
| Površina | km2 | % | km2 | % | km2 | % | km2 | % |
| Područje s potencijalno značajnim rizicima od poplava | 22.310 | 64 % | 11.586 | 54 % | 0 | 0 % | 33.896 | 60 % |
| Nije područje s potencijalno značajnim rizicima od poplava | 12.797 | 36 % | 9.869 | 46 % | 4 | 100 % | 22.671 | 40 % |
| Ukupno | 35.108 | 100 % | 21.454 | 100 % | 4 | 100 % | 56.566 | 100 % |
| Broj stanovnika | | | | | | | | |
| Stanovnici | broj  stanovnika | % | broj  tanovnika | % | broj  stanovnika | % | broj  stanovnika | % |
| Područje s potencijalno značajnim rizicima od poplava | 2.565.023 | 88 % | 1.171.986 | 85 % | 0 | 0 % | 3.737.009 | 87 % |
| Nije područje s potencijalno značajnim rizicima od poplava | 339.957 | 12 % | 207.923 | 15 % | 0 | 0 % | 547.880 | 13 % |
| Ukupno | 2.904.980 | 100 % | 1.379.909 | 100 % | 0 | 0 % | 4.284.889 | 100 % |

Potrebno je naglasiti da je na području Republike Hrvatske procijenjeno da na 52 % područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava postoje područja s velikim potencijalnim rizikom od erozije što u mnogome usložnjava stanje.

S druge strane, 47 % područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava na vodnom području rijeke Dunav i čak 79 % područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava na jadranskom vodnom području su ujedno i zaštićena područja prirode odnosno područja posebne zaštite voda koja su odabrana kao relevantni receptori rizika od poplava. Na ovim područjima je potrebno posebno definirati ciljeve upravljanja rizicima od poplava, odnosno provesti posebne mjere kako bi se ciljevi upravljanja rizicima od poplava ove vrste zaštićenih područja postigli.

S obzirom na to da se ovim dokumentom provodi novelacija Prethodne procjene rizika od poplava iz 2013. godine, te novelacija područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava, napravljena je usporedba rezultata s rezultatima iz prošlog planskog ciklusa.

Tab. C.15 Promjena područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava u odnosu na Prethodnu procjenu rizika od poplava 2013.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JEDINICA UPRAVLJANJA | Vodno područje rijeke Dunav | | Jadransko vodno područje | | Otoci teritorijalnog mora | | Republika Hrvatska | |
| Broj elemenata za analizu | | | | | | | | |
| Broj elemenata za analizu | broj | % | broj | % | broj | % | broj | % |
| Zadržan status područja potencijalno značajnog rizika od poplava | 1.834 | 33 % | 785 | 24 % | 0 | 0 % | 2.619 | 30 % |
| Postalo područje s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 826 | 15 % | 240 | 7 % | 0 | 0 % | 1.066 | 12 % |
| Izgubilo status područja s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 226 | 4 % | 142 | 4 % | 0 | 0 % | 368 | 4 % |
| Nije područje s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 2.618 | 48 % | 2.065 | 64 % | 24 | 100 % | 4.707 | 54 % |
| UKUPNO | 5.504 | 100 % | 3.232 | 100 % | 24 | 100 % | 8.760 | 100 % |
| Površina | | | | | | | | |
| Površina | km2 | % | km2 | % | km2 | % | km2 | % |
| Zadržan status područja potencijalno značajnog rizika od poplava | 17.675 | 50 % | 9.845 | 46 % | 0 | 0 % | 27.520 | 49 % |
| Postalo područje s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 4.635 | 13 % | 1.741 | 8 % | 0 | 0 % | 6.376 | 11 % |
| Izgubilo status područja s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 1.828 | 5 % | 1.252 | 6 % | 0 | 0 % | 3.080 | 5 % |
| Nije područje s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 10.970 | 31 % | 8.616 | 40 % | 4,5 | 100 % | 19.591 | 35 % |
| UKUPNO | 35.108 | 100 % | 21.454 | 100 % | 4,5 | 100 % | 56.566 | 100 % |
| Broj stanovnika | | | | | | | | |
| Stanovnici | Broj stanovnika | % | Broj stanovnika | % | Broj stanovnika | % | Broj stanovnika | % |
| Zadržan status područja potencijalno značajnog rizika od poplava | 2.270.999 | 78 % | 1.110.052 | 80 % | 0 |  | 3.381.051 | 79 % |
| Postalo područje s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 294.024 | 10 % | 61.934 | 4 % | 0 |  | 355.958 | 8 % |
| Izgubilo status područja s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 70.436 | 2 % | 35.488 | 3 % | 0 |  | 105.924 | 2 % |
| Nije područje s potencijalno značajnim rizikom od poplava | 269.521 | 9 % | 172.435 | 12 % | 0 |  | 441.956 | 10 % |
| UKUPNO | 2.904.980 | 100 % | 1.379.909 | 100 % | 0 |  | 4.284.889 | 100 % |

Prema provedenim analizama utvrđeno je da je na oko 16 % površine područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava došlo do promjene statusa, odnosno da se za oko 10 % stanovništva koje naseljava područja s potencijalno značajnim rizikom od poplava došlo do promjene statusa.

2.8. Razmjena informacija između nadležnih tijela država članica

U skladu s odredbama Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava u slučaju međunarodnih vodnih područja ili jedinica upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) koje se dijele s drugim državama članicama, države članice osiguravaju razmjenu relevantnih informacija između dotičnih nadležnih tijela. Razmjena informacija se najvećim dijelom obavlja kroz aktivnosti međunarodnih multilateralnih i bilateralnih riječnih komisija koje u svom radu posebnu pozornost pridaju prikupljanju podataka i istraživanjima, odnosno pripremi metodologija kao pomoć državama u analizama različitih aspekata upravljanja rizicima od poplava na prekograničnim područjima. To se prije svega odnosi na Međunarodnu komisije za zaštitu rijeke Dunav – ICPDR (http://icpdr.org/main/) i Međunarodnu komisiju za sliv rijeke Save – ISRBC (https://www.savacommission.org/) u okviru kojih djeluju stručne skupine za zaštitu od poplava s temeljnim zadaćama provedbe Direktivi o procjeni i upravljanju rizicima od poplava na tim slivovima. Razmjena informacija obavlja se i radom u zajedničkim bilateralnim prekograničnim komisijama, te na multilateralnim i bilateralnim projektima.

3. KARTE OPASNOSTI I KARTE RIZIKA OD POPLAVA – 2019

Karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava za vodna područja izrađene su na temelju odredbi Zakona o vodama i pripadajućih podzakonskih akata. Izradile su ih Hrvatske vode kao drugi korak u pripremi i donošenju Plana upravljanja rizicima od poplava. Plan upravljanja rizicima od poplava donosi se zajedno s Planom upravljanja vodnim područjima, kao jedinstveni planski dokument kojim se određuje politika i utvrđuje razvojni okvir integralnog upravljanja vodama u šestogodišnjim planskim ciklusima.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168386.jpg)

Karte opasnosti i karte rizika sadrže sljedeće informacije:

Upravljanje rizicima od poplava s osnovnim definicijama, pregledom teritorijalnih jedinica upravljanja poplavama, opisom institucionalnog okvira upravljanja rizicima od poplava i pregledom aktivnosti upravljanja vodama.

Sažetak prethodne procjene rizika od poplava – 2018 s pregledom verificiranih područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava na koje se i odnose karte opasnosti i karte rizika od poplava.

Karte opasnosti od poplava s informacijama o primijenjenom pristupu, sadržaju i izradi karata, prikazu opasnosti od poplava na kartama, te s podacima o potencijalno ugroženim površinama.

Karte rizika od poplava s informacijama o primijenjenom pristupu, sadržaju i izradi karata, prikazu opasnosti od poplava na kartama, te s podacima o potencijalnim štetnim posljedicama poplavnih scenarija.

Uz osnovne informacije o razmjeni podataka s drugim državama i uputama o korištenju i dostupnosti karata

• putem mrežnog preglednika na geoportalu Hrvatskih voda na poveznicama:

– https://www.voda.hr/hr/geoportal

– https://voda.hr/hr/plan-2022-2027

– https://voda.hr/hr/karte-opasnosti-od-poplava-i-karte-rizika-od-poplava-2019

• putem WMS mrežnih servisa na:

– https://voda.hr/hr/karte-opasnosti-od-poplava-i-karte-rizika-od-poplava-2019

– https://www.nipp.hr/

• putem zahtjeva za pristup informacijama:

– poštom na adresu Hrvatske vode, Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb

– na broj faxa: + 385 1 6155 910

– elektroničkom poštom službeniku za informiranje: voda@voda.hr

– osobnim donošenjem zahtjeva u pisarnicu Hrvatskih voda, Zagreb, Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb.

Karte opasnosti i rizika od poplava sadrže i popis korištene dokumentacije i poveznice s regulatornim okvirom Europske unije.

Uz sljedeće napomene:

– Karte se u prilagođenim formatima dostavljaju u Centralno spremište podataka (CDR) Europske informacijske i promatračke mreže za okoliš (EIONET), te Međunarodnoj komisiji za zaštitu rijeke Dunav – ICPDR i Međunarodnoj komisiji za sliv rijeke Save – ISRBC

– S danom objave Karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava – 2018. prestaju važiti Karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava – 2013. Kako bi se osigurao kontinuitet planiranja, prethodne karte će i nadalje ostati javno dostupne.

3.1. Karte opasnosti od poplava

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168483.jpg)

Karte opasnosti od poplava ukazuju na moguće obuhvate tri specifična poplavna scenarija:

– vjerojatnost pojave događaja scenarija male vjerojatnosti pojavljivanja (približno 0,1 %, odnosno povratno razdoblje od približno 1.000 godina) odgovara tradicionalno primjerenom stupnju zaštite od poplava velikih gradova, te vrlo značajnih infrastrukturnih građevina i prostora na kojima se mogu očekivati vrlo velike štete od poplava za cjelokupnu zajednicu, uz napomenu da uključuju i poplave uslijed mogućih rušenja nasipa, te rušenja visokih brana – umjetne poplave

– vjerojatnost pojave događaja scenarija srednje vjerojatnosti pojavljivanja (približno 1 %, odnosno povratno razdoblje od približno 100 godina) odgovara tradicionalno primjerenom stupnju zaštite od poplava gradova, te značajnih infrastrukturnih građevina

– vjerojatnost pojave događaja scenarija velike vjerojatnosti pojavljivanja (približno 4 %, odnosno povratno razdoblje od približno 25 godina) odgovara tradicionalno primjerenom stupnju zaštite od poplava manjih naselja, te vrjednijih poljoprivrednih područja.

Iako je u Prethodnoj procjeni rizika od poplava – 2018. kao jedan od relevantnih izvora plavljenja definirana kiša, Kartama opasnosti od poplava – 2019. nisu obuhvaćene poplave uzrokovane kišom prije nego što dođe do koncentracije otjecanja, jer ih u ovom trenutku nije bilo moguće izraditi sa zadovoljavajućim stupnjem pouzdanosti.

Pri izradi Karata opasnosti od poplava – 2019., jednako kao i pri izradi Karata opasnosti od poplava – 2013., utjecaj klimatskih promjena na opasnost od poplava uzet je u obzir samo za poplave uzrokovane visokim razinama mora, dok za druge izvore plavljenja nije. Osnovni razlog tome je očuvanje usklađenosti s kartama iz prethodnog planskog ciklusa, te kompleksnost utjecaja različitih scenarija klimatskih promjena na velike vode koje još nije moguće odrediti s dovoljnim stupnjem pouzdanosti, sveobuhvatnosti i detaljnosti potrebnim za izradu karata. Ipak pokrenuto je više aktivnosti i projekata, kao primjerice »Interpretacija analize klimatskih promjena za planske potrebe upravljanja vodama«, Državni hidrometeorološki zavod, 2019.[108](https://www.voda.hr/sites/default/files/dokumenti/interpretacija\_analize\_klimatskih\_promjena\_za\_planske\_potrebe\_upravljanja\_vodama.pdf), što u budućnosti treba dovesti do boljeg razumijevanja utjecaja klimatskih promjena na poplavne scenarije, te njihovog uvrštavanja u karte opasnosti od poplava. Utjecaj klimatskih promjena već se dulje vrijeme razmatra na razini implementacije mjera smanjenja rizika od poplava i uzet je u obzir pri izradi Prethodne procjene rizika od poplava – 2018.

Za svaki od tri poplavna scenarija, izrađena je jedinstvena karta s poplavnim linijama koje su određene kao anvelopne poplavne linije svih relevantnih izvora plavljenja za taj scenarij u mjerilu 1 : 25.000.

Odabir metodološkog pristupa i njegova primjena prilagođena je lokaciji i izvoru plavljenja, pri čemu je vođeno računa da rezultati budu usuglašeni sa svim scenarijima plavljenja, a primjena stručnih procjena je korištena u nekim slučajevima kao što su:

– poplave uzrokovane gubitkom funkcionalnosti sustava obrane od poplava

– poplave uzrokovane izlijevanjem vode iz akumulacija i umjetnih kanala uslijed gubitka funkcionalnosti građevina

– poplave nekih bujičnih vodotoka, naročito u kršu.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168554.jpg)

Kartama opasnosti od poplava i kartama rizika od poplava – 2019. obuhvaćeno je ukupno nešto više od 34.000 km2 područja potencijalno značajnih rizika od poplava. Uz to na kartama su prikazane i poplave na područjima koja trenutačno nisu određena kao područja potencijalno značajnih rizika od poplava, ako su postojale relevantne informacije i obuhvati plavljenja. Ipak treba voditi računa da na područjima koja nisu određena kao područja potencijalno značajnih rizika od poplava, informacije nisu potpune te se ne uzimaju u obzir pri daljnjim planskim aktivnostima.

Na razini područja potencijalno značajnih rizika od poplava (PPZRP) u Hrvatskoj, prema scenariju male vjerojatnosti (MV) ugroženo je 9.049 km2 (16,0 %), prema scenariju srednje vjerojatnosti (SV) 4.259 km2 (7,5 %), a prema scenariju velike vjerojatnosti (VV) 3.249 km2 (5,7 %) državnog kopnenog teritorija[109](Zahvaljujući znatno poboljšanim podlogama korištenim pri izradi Karata opasnosti od poplava – 2019., poplavne površine izdvojene su od stalnih vodenih površina većih vodotoka i znatno preciznije je definirana obalna crta mora što rezultira znatno većom točnošću rezultata, ali otežava usporedbe s Kartama opasnosti od poplava – 2013.).

Tab. C.16 Ukupne potencijalno ugrožene površine

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | PPZRP | | | Ostala područja | | | Ukupno | | |
| SCENARIJ | MV | SV | VV | MV | SV | VV | MV | SV | VV |
| PODRUČJE | km2 | | | | | | | | |
| Područje podslivova rijeka Drave i Dunava | 3.160 | 1.634 | 1.239 | 154 | 57 | 25 | 3.313 | 1.690 | 1.264 |
| Područje podsliva rijeke Save | 5.054 | 2.098 | 1.727 | 147 | 49 | 27 | 5.202 | 2.147 | 1.754 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 8.214 | 3.731 | 2.966 | 301 | 106 | 51 | 8.515 | 3.837 | 3.018 |
| Jadransko vodno područje | 834 | 528 | 283 | 14 | 7 | 5 | 848 | 535 | 288 |
| Republika Hrvatska | 9.049 | 4.259 | 3.249 | 315 | 113 | 57 | 9.363 | 4.372 | 3.306 |
| MV – scenarij male vjerojatnosti pojavljivanja, SV – scenarij srednje vjerojatnosti pojavljivanja, VV – scenarij velike vjerojatnosti pojavljivanja, PPZRP – područja potencijalno značajnih rizika od poplava | | | | | | | | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168583.jpg)

Sl. C.7 Ukupne potencijalno ugrožene površine i udio poplavljenih površina u ukupnoj površini vodnih područja

Najveće površine ugrožene poplavama se nalaze na području podsliva rijeke Save, ali ukoliko se promatra udjel poplavnih površina u ukupnoj površini područja, najugroženije je područje podslivova rijeka Drave i Dunava. Jadransko vodno područje je površinom znatno manje ugroženo od poplava.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168597.jpg)

Sl. C.8 Karta opasnosti od poplava male, srednje i velike vjerojatnosti

3.2. Karte rizika od poplava

Karte rizika od poplava daju prostorni pregled mogućih štetnih posljedica koje se povezuju s poplavnim scenarijima prikazanim na kartama opasnosti od poplava. U kontekstu Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava, osnovne namjene karata rizika od poplava su informiranje javnosti, te sistematizacija podloga za procjenu rizika od poplava u sklopu Plana upravljanja rizicima od poplava. Radi toga je izgled karata rizika od poplava prilagođen prvenstveno javnosti i širokom spektru dionika kako bi se omogućilo njihovo lakše i informiranije sudjelovanje u upravljanju rizicima od poplava, dok se procjena intenziteta rizika kao kombinacije vjerojatnosti i štetnih posljedica potencijalnih poplavnih događaja za stručne potrebe provodi u Planu upravljanja rizicima od poplava.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168630.jpg)

Karte rizika od poplava prikazuju potencijalne štetne posljedice na područjima za koja su prethodno izrađene karte opasnosti od poplava za analizirane scenarije (poplave velike, srednje i male vjerojatnosti pojavljivanja) uzimajući u obzir sljedeće:

– temeljna topografska baza Državne geodetske uprave

– podaci o stanovništvu Državnog zavoda za statistiku (popis 2011. godine i procjena za 2018. godinu)

– zdravstvene ustanove: bolnice, hitne medicine, laboratoriji i sanitetski prijevoz (Ministarstvo zdravstva)

– dječji vrtići (Ministarstvo znanosti i obrazovanja)

– osnovne škole (Ministarstvo znanosti i obrazovanja)

– ustanove socijalne skrbi: domovi za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi, domovi za odgoj djece i mladeži, domovi za djecu s teškoćama u razvoju i odrasle osobe s invaliditetom, domovi za osobe s tjelesnim, intelektualnim i osjetilnim oštećenjima, domovi za starije osobe, domovi za psihički bolesne odrasle osobe, domovi za starije i nemoćne osobe, ustanove za odrasle osobe ovisne o alkoholu, drogama ili drugim opojnim sredstvima, ustanove za skrb o žrtvama obiteljskog nasilja (Ministarstvo rada, mirovinskoga sustava, obitelji i socijalne politike).

Uz podatke o stanovništvu razmatrane su i:

– vrste ugroženih ekonomskih aktivnosti grupirani prema kategorijama

– korištenje zemljišta na svim poplavljenim područjima

– na zaštićena područja i to: voda namijenjena za ljudsku potrošnju, voda za rekreaciju i kupanje i područja zaštite staništa i ptica proširena i s drugim službeno proglašenim područjima zaštite prirode koja nisu uvrštena u Registar zaštićenih područja – područja posebne zaštite voda

– kulturna dobra

– mogući izvori štetnih posljedica poplava po okoliš – odlagališta otpada, pročistači otpadnih voda, te velika industrijska postrojenja,

a korišteni su službeni podaci iz registara vodnog gospodarstva i drugih nadležnih institucija.

Karte su izrađene u mjerilu 1 : 25.000 i javnosti su također dostupne s web stranice.

Prema scenariju male vjerojatnosti pojavljivanja, na razini Republike Hrvatske je ugroženo nešto više od 19 % ukupnog stanovništva. Prema scenarijima srednje i velike vjerojatnosti pojavljivanja, broj ugroženih stanovnika je znatno manji i iznosi 3,4 % odnosno 1,6 %. Velika većina (više od 80 %) stanovnika ugroženih poplavama male vjerojatnosti pojavljivanja se nalazi na vodnom području rijeke Dunav, jer je u tom scenariju uzet u obzir i podscenarij gubitka funkcionalnosti sustava za obranu od poplava. Za scenarij srednje i velike vjerojatnosti pojavljivanja ovaj odnos je znatno ujednačeniji.

Na jadranskom vodnom području, udio urbanih i gospodarskih područja u ukupnoj poplavljenoj površini iznosi ovisno o scenariju između 8 i 10 %, čemu bitno doprinose poplave uzrokovane visokim razinama mora. Područja na kojima se provode poljoprivredne aktivnosti sudjeluju sa 60 % ili više u ukupnoj poplavljenoj površini, a na šume i nisku prirodnu vegetaciju odnosi se daljnjih 15 % ukupnih poplavljenih površina.

Tab. C.17 Potencijalne štetne posljedice poplavnih scenarija

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168649.jpg)

Na vodnom području rijeke Dunav situacija je nešto različitija, pa je tako udjel urbanih i gospodarskih područja pri scenariju male vjerojatnosti pojavljivanja nešto veći od 4 %, a smanjuje se na ispod 2 % za scenarije srednje i velike vjerojatnosti pojavljivanja. Udjel poljoprivrednih površina za scenarij male vjerojatnosti pojavljivanja iznosi 60 %, dok pri scenariju velike vjerojatnosti opada na nešto više od 40 %. Preostala poplavljena područja prvenstveno pripadaju šumama koje s poljoprivrednim površinama čine preko 90 % ukupnih poplavljenih površina.

Od ukupno ugroženih 53 IED postrojenja i 105 uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, oko tri četvrtine se nalazi na vodnom području rijeke Dunav.

Veći broj ugroženih sportsko-rekreacijskih sadržaja, muzeja, specijalnih knjižnica i naravno kupališta i luka nalazi se na jadranskom vodnom području.

Karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava su izrađene u okviru Plana upravljanja rizicima od poplava sukladno odredbama članaka 124., 125. i 126. Zakona o vodama, i to za tri scenarija plavljenja određena Direktivom o procjeni i upravljanju rizicima od poplava, i nisu prilagođene drugim namjenama. Treba voditi računa da na kartama nisu prikazani svi mogući scenariji plavljenja. Korisnik podataka prihvaća sve rizike koji nastaju korištenjem karata te prihvaća koristiti podatke isključivo na vlastitu odgovornost. Mjerilo karata je 1:25.000 a položajni referentni koordinatni sustav je HTRS 96/TM. Karte nisu prilagođene za prikazivanje s većim stupnjem detaljnosti.

Kartama se može pristupiti:

– putem mrežnog preglednika na geoportalu Hrvatskih voda na poveznicama:

– https://www.voda.hr/hr/geoportal

– https://voda.hr/hr/plan-2022-2027

– https://voda.hr/hr/karte-opasnosti-od-poplava-i-karte-rizika-od-poplava-2019

– putem WMS mrežnih servisa na:

– https://voda.hr/hr/karte-opasnosti-od-poplava-i-karte-rizika-od-poplava-2019

– https://www.nipp.hr/

– putem zahtjeva za pristup informacijama:

– poštom na adresu Hrvatske vode, Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb

– na broj faxa: + 385 1 6155 910

– elektroničkom poštom službeniku za informiranje: voda@voda.hr

– osobnim donošenjem zahtjeva u pisarnicu Hrvatskih voda, Zagreb, Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb.

Karte se u prilagođenim formatima dostavljaju u Centralno spremište podataka (CDR) Europske informacijske i promatračke mreže za okoliš (EIONET), te Međunarodnoj komisiji za zaštitu rijeke Dunav – ICPDR i Međunarodnoj komisiji za sliv rijeke Save – ISRBC.

S danom objave Karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava – 2018. prestaju važiti Karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava – 2013. Kako bi se osigurao kontinuitet planiranja, prethodne karte će i nadalje ostati javno dostupne.

3.3. Procjena potencijalnih poplavnih šteta

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168722.jpg)

Poplavne štete grupirane su u sedam tipova, koji su određeni u odnosu na opću namjenu zemljišta i razvrstane po pojedinim klasama:

1. naseljena područja

2. područja gospodarske namjene

3. sportski i rekreacijski sadržaji

4. intenzivna poljoprivreda

5. ostala poljoprivreda

6. šume i niska vegetacija

7. močvare i oskudna vegetacija

8. vodene površine te dodatno

9. građevine.

Parametri koji utječu na procjenu visine šteta su u prvom redu dubina vode, zatim vrsta ugroženog objekta, brzina vodenog toka, trajanje poplave, koncentracija sedimenata, onečišćenje poplavne vode, učinkovitost upozorenja od poplava i brzina i kvaliteta reakcije za pomoć.

Procjena potencijalnih poplavnih šteta izrađena je na makro razini temeljem karata opasnosti od poplava za ona područja koja su određena kao područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava.

Procjena šteta je napravljena za tri poplavna scenarija:

– poplave velike vjerojatnosti pojavljivanja

– poplave srednje vjerojatnosti pojavljivanja

– poplave male vjerojatnosti pojavljivanja (uključujući poplave uslijed mogućih rušenja nasipa na većim vodotocima te rušenja visokih brana – umjetne poplave),

i četiri klase dubina: < 0,5 m; 0,5 – 1,5 m; 1,5 – 2,5 m; > 2,5 m.

Izračunom šteta su obuhvaćena tri područja i to: jadransko vodno područje, podsliv rijeke Save i podsliv rijeka Drave i Dunava.

Rezultati analiza na makro razini pokazuju da su za poplavni scenarij male vjerojatnosti štete najveće, jer je tada i najveće područje prekriveno vodom. U slučaju poplavljivanja po scenariju male vjerojatnosti na području podsliva rijeke Save šteta je najveća budući da su poplavnim scenarijem male vjerojatnosti ugroženi gradovi poput Zagreba, Siska, Slavonskog Broda, Županje i drugo.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168813.jpg)

Sl. C.9 Omjer proračunate potencijalne štete u odnosu na scenarije pojavljivanja

Kada je riječ o scenariju srednje vjerojatnosti poplavljivanja najveće štete se mogu očekivati na jadranskom vodnom području, a u slučaju male vjerojatnosti poplavljivanja najveće potencijalne štete se odnose na područje podslivova rijeka Drave i Dunava.

Potencijalna šteta na razini Republike Hrvatske nastala uslijed poplavnog događaja male vjerojatnosti pojavljivanja značajno je veća od potencijalne štete nastale uslijed srednje i velike vjerojatnosti pojavljivanja a procijenjene su samo direktne štete.

Uzimajući u obzir proračun potencijalne štete prema sva tri scenarija procijenjena je srednja godišnja šteta koja na razini Republike Hrvatske iznosi 996 milijuna eura.

Tab. C.18 Srednja godišnja potencijalna šteta

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Ukupna potencijalna šteta | | | Srednja godišnja šteta |
| velika vjerojatnost | srednja vjerojatnost | mala vjerojatnost |
| milijuna eura | | | |
| Područje podslivova rijeka Drave i Dunava | 671 | 1.205 | 4.228 | 379 |
| Područje podsliva rijeke Save | 502 | 870 | 14.115 | 343 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 1.173 | 2.075 | 18.342 | 722 |
| Jadransko vodno područje | 455 | 1.310 | 4.258 | 274 |
| Republika Hrvatska | 1.628 | 3.385 | 22.600 | 996 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Scenarij | Vodno područje / podsliv | Korištenje zemljišta (CORINA) | | | | | | | | | Objekti | Ukupno (objekti i korištenje zemljišta) |
| naseljeno područje | područje gospodarske namjene | sportski i rekreacijski sadržaji | intenzivna poljoprivreda | ostala poljoprivreda | šume i niska vegetacija | močvare i oskudna vegetacija | vodene površine | ukupno korištenje zemljišta | objekti |
| milijuna eura | | | | | | | | | | |
| velika vjerojatnost | Podsliv rijeka Drave i Dunava | 0,78 | 76,34 | 61,04 | 28,18 | 2,43 | 3,96 | 0,73 | 0,00 | 173,46 | 497,35 | 670,81 |
| Podsliv rijeke Save | 2,52 | 161,52 | 15,33 | 15,73 | 2,22 | 8,31 | 0,90 | 0,00 | 206,53 | 295,15 | 501,68 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 3,30 | 237,86 | 76,37 | 43,91 | 4,65 | 12,27 | 1,63 | 0,00 | 379,99 | 792,50 | 1.172,49 |
| Jadransko vodno područje | 11,23 | 59,51 | 18,86 | 15,28 | 2,06 | 0,60 | 0,31 | 0,00 | 107,85 | 347,38 | 455,23 |
| Republika Hrvatska | 14,53 | 297,37 | 95,23 | 59,19 | 6,71 | 12,87 | 1,94 | 0,00 | 487,84 | 1.139,88 | 1.627,72 |
| srednja vjerojatnost | Podsliv rijeka Drave i Dunava | 2,02 | 131,86 | 105,34 | 43,27 | 7,22 | 4,65 | 0,78 | 0,00 | 295,14 | 910,16 | 1.205,30 |
| Podsliv rijeke Save | 4,05 | 212,26 | 26,69 | 21,65 | 4,22 | 9,85 | 1,01 | 0,00 | 279,73 | 590,46 | 870,19 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 6,07 | 344,12 | 132,03 | 64,92 | 11,44 | 14,50 | 1,79 | 0,00 | 574,87 | 1.500,62 | 2.075,49 |
| Jadransko vodno područje | 25,00 | 145,90 | 54,16 | 38,46 | 16,27 | 0,97 | 0,41 | 0,00 | 281,17 | 1.028,91 | 1.310,08 |
| Republika Hrvatska | 31,07 | 490,02 | 186,19 | 103,38 | 27,71 | 15,47 | 2,20 | 0,00 | 856,04 | 2.529,53 | 3.385,57 |
| mala vjerojatnost | Podsliv rijeka Drave i Dunava | 6,48 | 429,19 | 326,39 | 115,77 | 28,92 | 7,29 | 1,23 | 0,00 | 915,27 | 3.312,64 | 4.227,91 |
| Podsliv rijeke Save | 114,95 | 1.307,85 | 639,17 | 176,89 | 117,91 | 16,14 | 1,67 | 0,00 | 2.374,58 | 11.739,90 | 14.114,48 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 121,43 | 1.737,04 | 965,56 | 292,66 | 146,83 | 23,43 | 2,90 | 0,00 | 3.289,85 | 15.052,54 | 18.342,39 |
| Jadransko vodno područje | 52,69 | 379,19 | 155,38 | 86,23 | 131,86 | 1,50 | 0,57 | 0,00 | 807,42 | 3.450,74 | 4.258,16 |
| Republika Hrvatska | 174,12 | 2.116,23 | 1.120,94 | 378,89 | 278,69 | 24,93 | 3,47 | 0,00 | 4.097,27 | 18.503,28 | 22.600,55 |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168830.jpg)

Sl. C.10 Štete prema vjerojatnosti pojavljivanja na razini Republike Hrvatske

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168858.jpg)

Sl. C.11 Srednja godišnja potencijalna šteta

U ovoj procjeni su u obzir uzete samo direktne štete od poplava. Za procjenu Indirektnih šteta ne postoji jednoznačna pouzdana metodologija procjene ali se okvirno može računati da bi njihov iznos bio blizak iznosu direktnih sa mogućim velikim odstupanjima od slučaja do slučaja.

4. CILJ UPRAVLJANJA RIZICIMA OD POPLAVA

Ciljevi upravljanja rizicima od poplava određeni su Strategijom upravljanja vodama i Zakonom o vodama[110](Transponirane odredbe Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava) a Planom se provodi njihova konkretizacija u razdoblju njegovog važenja. Tijekom postupaka usvajanja Strategije i Plana, ciljevi su preispitivani i verificirani uz učešće širokog kruga zainteresiranih dionika i javnosti.

Prema Strategiji upravljanja vodama osnovni cilj upravljanja i gospodarenja vodama je postizanje cjelovitog i usklađenog vodnog režima uz uvažavanje međunarodnih obveza. Integralnim upravljanjem vodama predviđeno je zaštititi ljude i materijalna dobra od poplava i drugih vidova štetnoga djelovanja voda, odnosno postići gospodarski opravdane stupnjeve zaštite stanovništva, materijalnih dobara i ostalih ugroženih vrijednosti uz poticanje očuvanja i unaprjeđivanja ekološkog stanja voda i poplavnih površina radi stvaranja preduvjeta za daljnji gospodarski razvoj.

Jedan od postavljenih strateških ciljeva i zadataka koje je potrebno ostvariti u okviru upravljanja vodama je dostizanje potrebne funkcionalnosti sustava zaštite od poplava na vodama I. i II. reda:

– do razine od oko 87 % do kraja 2023. godine, a

– do razine 100 % do kraja 2038. godine.

Uspostava sustava zaštite od poplava koji ima za cilj smanjenje rizika od poplava na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske potencijalno ugroženom poplavama je cilj koji je moguće ostvariti postupnom realizacijom niza aktivnosti i mjera za čiju provedbu su nadležne institucije vodnoga gospodarstva, premda u njihovu provedbu mogu biti uključene i druge institucije. Cilj upravljanja rizicima od poplava za sva područja s potencijalno značajnim rizikom jednak je na cijelom državnom teritoriju Republike Hrvatske, neovisno o lokalnim ili regionalnim prilikama i prvenstveno je usmjeren na smanjivanje nepovoljnih utjecaja poplavnih događaja na zdravlje i sigurnost ljudi, na vrijedna dobra i imovinu te na vodeni i kopneni okoliš.

Strateški dugoročni (krajnji) cilj (vizija) je uspostava i održanje prihvatljivog rizika od poplava na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske. Ciljevi upravljanja rizicima od poplava su sistematizirane u dvije grupe: (i) ciljevi koji se odnose na unapređenje upravljanja rizicima od poplava i koji se odnose na cjelokupni teritorij Republike Hrvatske odnosno sva područja pod potencijalnim rizikom od poplava (opći) i (ii) ciljevi kojim se smanjuje rizik od poplava na područjima s potencijalno značajnim rizikom od poplava. Pri tome, treba napomenuti da pri jasnijem specificiranju odnosno kvantificiranju ovog cilja, da je riječ o vremenski i prostorno promjenljivom cilju. Naime, vremenom (klimatske promjene, gospodarski razvoj, percepcija javnosti i drugo) dolazi do promjene kako područja pod potencijalnim rizikom od poplava i područja s potencijalno značajnim rizikom od poplava tako i, što je još važnije, društveno – ekonomske prihvatljivosti rizika od poplava. Polazeći od navedenog, a kako bi se odredila područja prioritetnog djelovanja provedene su analize potencijalne razine ugroženosti po četiri osnovne grupe receptora (stanovništvo, gospodarstvo, kulturno nasljeđe i okoliš) uz dodatni kriterij veličine prosječne godišnje štete. Analize su napravljene na razini područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava.

Tab. C.19 Kriteriji za odabir područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava na kojima je potrebno prioritetno smanjiti rizik od poplava

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kriterij | Podkriterij |  | velika vjerojatnost pojavljivanja | srednja vjerojatnost pojavljivanja | mala  vjerojatnost pojavljivanja |
| stanovništvo | zaštita stanovništva od velikih voda, osobito ranjivih skupina djece, starijih i bolesnih | srednji godišnji broj stanovnika ugroženih poplavama | > 1 | | |
| broj ustanova s ranjivom populacijom | > 0 | > 2 | > 3 |
| okoliš | područja zaštite vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili rezervirane za te namjene | broj | > 0 | | > 1 |
| otpad – zbrinjavanje otpada odlagališta – utjecaj na okoliš | broj | > 0 | | |
| kulturno naslijeđe | nepokretna kulturna dobra te područja pod UNESCO-vom zaštitom | prosječna godišnja štetna posljedica | > veća od srednje | | |
| gospodarstvo | postrojenja – IED postrojenja (osim zbrinjavanja otpada) | broj | > 0 | | |
| uređaji za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda | broj | > 0 | | |
| prometna infrastruktura | - | autoceste i željezničke pruge | | |
| otpad (zbrinjavanje otpada – odlagališta) | broj | > 0 | | |
| šteta | direktna srednja godišnja šteta\* | milijuna eura godišnje | > 0,46 | | |
| \*Proračunom su uzete u obzir direktne štete na svim kategorijama korištenja zemljišta i građevina, uključujući i one korištene u ostalim kriterijima (ustanove s ranjivom populacijom, odlagališta otpada, nepokretna kulturna dobra, IED postrojenja, uređaje za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda, prometnu infrastrukturu te uključujući i poljoprivredne površine) | | | | | |

Tab. C.20 Pregled rezultata analize razine potencijalne ugroženosti od poplava

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | Broj područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava na kojima je ispunjeno | | | | | Ukupno |
| 5 kriterija ugroženosti | 4 kriterija ugroženosti | 3 kriterija ugroženosti | 2 kriterija ugroženosti | 1 kriterij  ugroženosti |
| Područje podslivova rijeka Drave i Dunava | 5 | 17 | 23 | 106 | 199 | 350 |
| Područje podsliva rijeke Save | 3 | 24 | 52 | 160 | 501 | 740 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 8 | 41 | 75 | 266 | 700 | 1.090 |
| Jadransko vodno područje | 10 | 13 | 80 | 111 | 245 | 459 |
| Republika Hrvatska | 18 | 54 | 155 | 377 | 945 | 1.549 |

Popis 3.685 područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava i procjenom njihove potencijalne ugroženosti od poplava se nalazi u Hrvatskim vodama i može se dobiti na upit.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168920.jpg)

Sl. C.12 Područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava za koje je ocijenjeno da je potrebno smanjiti rizik od poplava

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/168934.jpg)

Sl. C.13 Ukupna ocjena razine ugroženosti područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava

U sljedećem koraku (sljedeći niži prioritet) smanjenja rizika od poplava svakako treba uključiti i ona područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava na kojima je veći broj kriterija ugroženosti. Naime i u takvim slučajevima se mogu očekivati povećani rizici od poplava.

U kompleksnom procesu objedinjavanja strateških ciljeva upravljanja rizicima od poplava definiranim u Strategiji upravljanja vodama sa ciljevima upravljanja vodnim područjima i ciljevima niza drugih strateških dokumenata, te postavkama Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava, napravljen je u ovom Planu prvi korak definiranja planskih, kratkoročnijih, ciljeva i njihove kvantifikacije (Tab. C.19 Kriteriji za odabir područja s potencijalno značajnim rizicima od poplava na kojima je potrebno prioritetno smanjiti rizik od poplava). Trenutni stupanj dostizanja ciljeva je prikazan tablicom »C.20 Pregled rezultata analize razine potencijalne ugroženosti od poplava«.

Iako je očigledno da mjere poduzete u proteklom planskom razdoblju značajno doprinose dostizanju strateških ciljeva, poradi vrlo dinamičnog okružja tijekom proteklog planskog razdoblja, pokazalo se da procjenu napretka prema uspostavljenim ciljevima nije bilo moguće pouzdanije jednoznačno kvantificirati iz sljedećih razloga:

– Tek su provedene prve aktivnosti na kvantifikaciji utjecaja klimatskih promjena na rizike od poplava

– Potresi na području Zagreba (23. ožujka 2020.) i Petrinje (29. prosinca 2020.) su značajno utjecali na povećanje rizika od poplava nasipima zaštićenih područja

– Niz globalnih kriznih događaja je polučio kako promjene mogućnosti za provođenje mjera za smanjenje rizika od poplava tako i promjenu prioriteta.

Uz navedeno, između dva planska ciklusa, bitno je unapređena podatkovna osnova i metodologija za upravljanje rizicima od poplava prema novom okviru Europske unije.

Navedeno je značajno utjecalo, kako na početno tako i na trenutno i ciljno stanje. Radi toga, tijekom ovog planskog ciklusa planira se provesti verifikaciju i unapređenje interpretacije novopostavljenih ciljeva u smislu:

– Interpretacije strateških ciljeva za potrebe planskih ciklusa i njihova prostorna diversifikacija na područja potencijalno značajnih rizika od poplava

– Robusnijem opisivanju ciljeva i stupnjeva njihovog dostizanja kako bi bili manje osjetljivi na poremećaje uključujući i društvene promjene (prihvatljivost rizika), čime bi bila omogućena njihova revizija odnosno omogućeno lakše praćenje njihove realizacije.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/169056.jpg)

5. UTJECAJ KLIMATSKIH PROMJENA

Općenito pitanje koje treba razmotriti pri provedbi Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava jeste da li potencijalno povećanje opasnosti od poplava izazvano promjenom klime zahtijeva izmijenjen pristup upravljanju rizicima od poplava. Posljedice klimatskih promjena se očituju u porastu trajanja, intenziteta i učestalosti poplava, većim rizicima od obalnog plavljenja (povezano s podizanjem razine mora i sve češćom pojavom olujnih naleta), češćim poplavama bujica (naročito u predjelima koji postaju sve sušniji) te promijenjenim obrascima topljenja snijega i ledenih poplava.

Kod upravljanja rizicima od poplava treba uvažavati utjecaj klimatskih promjena na hidrološko ponašanje sliva, kako u prirodnim tako i u izmijenjenim uvjetima upravo zbog mogućih promjena poplavnog režima. Očekuje se da će promjene intenziteta i učestalosti ekstremnih oborina, u kombinaciji s promjenama u načinu korištenja zemljišta, dovesti do globalno povećanog rizika od poplava.

Prema karakteristikama klimatskih promjena u Republici Hrvatskoj (Poglavlje A.6) klimatske promjene povećavaju rizik od poplava. Područje Hrvatske klasificirano je u sljedeće klase, prema utjecaju klimatskih promjena na rizike od poplava:

– značajno povećanje rizika od poplava

– umjereno povećanje rizika od poplava.

dok područja na kojima je moguće zanemariti utjecaj klimatskih promjena na rizike od poplava ne postoje.

Utjecaj ekstremnih velikih voda (kao posljedice klimatskih promjena) je već uzet u obzir pri analizi rizika od poplava, gdje su već pri izradi Prethodne procjene rizika od poplava označena područja na kojima ove pojave mogu biti značajnije izražene i gdje je sukladno tome rizik od poplava povećan (https://www.voda.hr/hr/prethodna-procjena-rizika-od-poplava-2018).

Tab. C.21 Područja značajnog utjecaja klimatskih promjena na rizike od poplava

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utjecaj klimatskih promjena na rizike od poplava | Vodno područje rijeke Dunav | Jadransko vodno  područje | Otoci teritorijalnog mora | Republika Hrvatska |
| km2 | km2 | km2 | km2 |
| Zanemarivo povećanje rizika | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Umjereno povećanje rizika | 35.108 | 7.729 | 0 | 42.837 |
| Značajno povećanje rizika | 0 | 13.725 | 4 | 13.729 |
| Ukupno – površina područja | 35.108 | 21.454 | 4 | 56.566 |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/169193.jpg)

Sl. C.14 Procijenjeni utjecaj klimatskih promjena na rizike od poplava

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/169249.jpg)

Prema Strategiji prilagodbe, Tablica 4-2.[111](Osnovni prikaz relevantan za upravljanje vodama Strategije prilagodbe naveden je u Poglavlju A.6.2.) sistematiziran je prikaz utjecaja i izazova prilagodbe klimatskim promjenama u području vodnih resursa te mogućih odgovora na smanjenje visoke ranjivosti iz kojeg su za upravljanje rizicima od poplava relevantni odabrani sljedeći utjecaji:

|  |  |
| --- | --- |
| Utjecaji i izazovi koji uzrokuju visoku ranjivost | Mogući odgovori na smanjenje visoke ranjivosti |
| – porast razine mora i promjene njegovih termohalinih svojstava,  – povećanje učestalosti i intenziteta poplava od oborinskih voda u urbanim područjima. | – jačanje stručnih, istraživačkih i upravljačkih kapaciteta za ocjenu pojavnosti i rizika negativnih utjecaja klimatskih promjena i prilagodbu slatkovodnih i morskih ekosustava  – izgradnja, rekonstrukcija i dogradnja postojećih sustava za zaštitu od štetnog djelovanja voda uz pristup davanja prostora rijekama i korištenja prirodnih retencija, sustava za korištenje voda i za zaštitu voda te ostalih višenamjenskih hidrotehničkih sustava u novim (budućim) klimatskim uvjetima  – primjena integralnog pristupa u gospodarenju vodnim resursima i sustavima i intenziviranje međusektorskih sagledavanja i aktivnosti  – jačanje zaštite prirodnih vodnih i morskih sustava, a posebno zaštićenih područja i područja ekološke mreže od negativnih utjecaja klimatskih promjena kao i za njihovu prilagodbu. |

Prema navodu iz Strategije prilagodbe: »Najveći broj predloženih mjera spada u tzv. nestrukturne mjere (administrativne, političke, zakonodavne, tehničke i planske mjere, mjere jačanja svijesti o potrebi prilagodbe klimatskim promjenama te mjere vezane uz sakupljanje podataka, motrenje i znanstveno – istraživački rad). Relativno mali broj tzv. »strukturnih« mjera (mjere koje obuhvaćaju bilo koji izgrađeni objekt ili prirodnu strukturu čije postojanje ima za cilj smanjenje ili izbjegavanje mogućih utjecaja klimatskih promjena) uključuje određene tehničke zahvate, kao što je izgradnja zaštitnih brana i zidova, izgradnja hidrotehničkih objekata, ali i pošumljavanje, izgradnja zelene infrastrukture, jačanje apsorpcijske sposobnosti zemljišta za prihvat viška vode i slično«. Kada je riječ o smanjenju rizika od poplava strukturne mjere kao odgovor na smanjenje visoke ranjivosti: »izgradnja, rekonstrukcija i dogradnja postojećih sustava za zaštitu od štetnog djelovanja voda uz pristup davanja prostora rijekama i korištenja prirodnih retencija, sustava za korištenje voda i za zaštitu voda te ostalih višenamjenskih hidrotehničkih sustava u novim (budućim) klimatskim uvjetima« su posebno navedene.

Mogući odgovori na smanjenje visoke ranjivosti vodnih resursa s obzirom na klimatske promjene su sistematizirani u deset mjera od kojih su četiri mjere relevantne za upravljanje rizicima od poplava od čega su dvije označene kao mjere vrlo visoke važnosti.

6. PROGRAM MJERA

Postavljeni ciljevi upravljanja rizicima od poplava ostvaruju se postupnom realizacijom niza aktivnosti i mjera za koje su uglavnom nadležne institucije vodnoga gospodarstva. U njihovoj provedbi paralelno sudjeluju i Ministarstvo unutarnjih poslova, Ravnateljstvo civilne zaštite, Državni hidrometeorološki zavod, a mogu biti uključene i druge institucije. Primjenom mjera sukladno smjernicama Europske unije i najboljoj međunarodnoj praksi, moguće je spriječiti ili umanjiti intenzitet plavljenja i razornosti poplava (zadržavanje vode na slivu, preraspodjela voda koje sudjeluju u formiranju poplavnog vala i ostalo).

Hrvatske vode provode sve mjere za upravljanje rizicima od štetnog djelovanja voda predviđene Zakonom o vodama i Državnim planom obrane od poplava (»Narodne novine«, broj 84/10.), te u skladu sa svojim obvezama, odgovornostima i financijskim mogućnostima (namjenska sredstva prikupljena iz vodnog doprinosa i naknade za uređenje voda).

Glavni uzroci neostvarivanja cilja smanjenja rizika od poplava na područjima s potencijalno značajnim rizikom od poplava su nedostatna sredstva za financiranje mjera i aktivnosti:

– za redovito održavanje izgrađenih zaštitnih sustava

– razvoj zaštitnih sustava, uz napomenu da su, često, na potencijalno ugroženim područjima zemljišta potrebna za funkcioniranje zaštitnih sustava nenamjenski korištena ili nelegalno urbanizirana.

S obzirom na klimatske promjene i pojavu sve češćih i sve intenzivnijih poplavnih događaja, uključujući katastrofalnu poplavu u svibnju 2014. godine, intenzivira se implementacija ključnih građevinskih i negrađevinskih mjera. Sve potrebne mjere i aktivnosti za ostvarenje postavljenih ciljeva (smanjivanje mogućih štetnih posljedica poplava za sigurnost i zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarsku aktivnost) usmjerene su na što brže i učinkovitije ispunjenje osnovnih ciljeva upravljanja rizicima od poplava i uglavnom su već predviđene postojećim zakonskim, strateškim, programskim i planskim dokumentima Republike Hrvatske i Hrvatskih voda, a njihova provedba se usklađuje s financijskim mogućnostima. Kako bi se postavljeni ciljevi upravljanja rizicima od poplava postigli što brže i učinkovitije, potrebno je osiguranje dodatnih financijskih sredstava iz međunarodnih izvora, uključujući fondove Europske unije i međunarodne zajmove.

Pored klimatskih promjena odnosno mjera preuzetih iz Strategije prilagodbe, pitanje smanjenja rizika do poplava se analizira i u drugim strateškim dokumentima:

Nacionalna razvojna strategija Republike Hrvatske do 2030. godine: Ciljevi i aktivnosti predviđene Nacionalnom razvojnom strategijom Republike Hrvatske do 2030. godine (u daljnjem tekstu: Nacionalna razvojna strategija) pridonose ostvarenju vizije Hrvatske 2030. godine: »Hrvatska je u 2030. godini konkurentna, inovativna i sigurna zemlja prepoznatljivog identiteta i kulture, zemlja očuvanih resursa, kvalitetnih životnih uvjeta i jednakih prilika za sve.«. Nacionalna razvojna strategija, između ostalog, uzima u obzir i ciljeve Europskog zelenog plana i Europskog teritorijalnog programa 2030. Strategija određuje viziju budućeg razvoja vodeći računa o globalnim trendovima kao i o naporima koje treba uložiti za ublažavanje posljedica pandemije kao i o posljedicama oporavka od potresa koji su pogodili Hrvatsku u 2020. godini. Nacionalna razvojna strategija naglašava da, klimatske promjene i izazovi koje klimatske promjene stavljaju pred zaštitu prirodnih resursa i zaštitu okoliša, u cjelini zahtijevaju ambiciozni zajednički, a time i hrvatski, odgovor na tragu Europskog zelenog plana. Rastuća urbanizacija naglašava, između ostalog, i probleme vezane uz onečišćenje okoliša te povećanu ranjivost stanovništva s obzirom na negativne posljedice klimatskih promjena. Tehnološka transformacija, uz brojne prednosti, dovodi do veće izloženosti javnih sustava i naglašava potrebu preventivnog rješavanja sigurnosnih izazova. Dodatne sigurnosne izazove predstavljaju i povećani rizici od katastrofa bilo da je riječ o prirodnim pojavama ili pojavama izazvanim ljudskim djelovanjem.

Načelno, upravljanje rizicima od poplava odnosno smanjenje rizika od poplava podržavaju tri razvojna smjera Hrvatske do 2030. godine:

1. Jačanje otpornosti na krize – ulaganjem u aktivnosti koje imaju za cilj smanjenje rizika od poplava, uspostavom viših standarda sigurnosti a time i otpornosti stanovništva na krizne situacije (primjerice prioritetna ulaganja u sanaciju i rekonstrukciju građevina obrane od poplava na područjima zahvaćenim potresom); ulaganjem u razvoj građevina za melioracije (navodnjavanje i odvodnja poljoprivrednog zemljišta) značajno se povećava otpornost poljoprivrede na krizne situacije

2. Zelena i digitalna tranzicija – ulaganjem u aktivnosti koje imaju za cilj smanjenje rizika od poplava i to osobito u dijelu koji se odnosi na promoviranje »zelenih infrastrukturnih« rješenja projekata smanjenja rizika od poplava i provođenjem projekata revitalizacije u značajnoj mjeri se doprinosi zaštiti i očuvanju prirodnih resursa kao osnovnom koraku u zelenoj tranziciji

3. Ravnomjeran regionalni razvoj – ulaganje u aktivnosti koje imaju za cilj smanjenje rizika od poplava doprinosi se razvoju i uspostavljanju jedinstvenog višeg standarda zaštite stanovništva i gospodarstva od poplava na okolišno prihvatljiv način na kompletnom području Republike Hrvatske čime se stvara odgovarajući temelj za ravnomjeran regionalni razvoj.

Nešto konkretnije, upravljanje rizicima od poplava najviše doprinosi ostvarenju strateškog cilja osam (u daljnjem tekstu: SC8):

Ekološka i energetska tranzicija za klimatsku neutralnost u prioritetnom području Zaštita prirodnih resursa i borba protiv klimatskih promjena gdje je kao prioritet provedbe politike na području održivog okoliša navedeno i:

– kvalitetno i održivo upravljanje vodama i

– prevencija rizika i, promicanje otpornosti i prilagodba na klimatske promjene, te dodatno i

– razvoj zelene infrastrukture na urbanim područjima i stvaranje zelenih gradova.

Mjere preuzete iz: Strategije prilagodbe, Nacionalne razvojne strategije, Strategije niskougljičnog razvoja, Strategije prostornog razvoja i Nacionalne strategije kibernetičke sigurnosti su posebno označene.

Programom predviđene mjere su, zbog lakšeg snalaženja u dokumentu, sistematizirane na sljedeći način[112](COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT, FITNESS CHECK Water Framework Directive, Groundwater Directive, Environmental Quality Standards Directive and Floods Directive, {SEC(2019) 438 final} - {SWD(2019) 440 final} prilagođeno za potrebe Republke Hrvatske):

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/169413.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/169486.jpg)

Koncepcije rješenja (projekti iz Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije), vrednuju se i unaprjeđuju kroz niz aktualnih studija / projekata, a koje će, po eventualnom usvajanju optimalnih rješenja, činiti konačnu listu projekata. S novim pristupom odabira projekta već se započelo gdje se u okviru vrednovanja tehničkih rješenja gdje se uz građevinske mjere razmatra i prioritetno mogućnost implementacije zelene infrastrukture, razmatraju i negrađevinske mjere, prvenstveno mjere prirodnog zadržavanja voda.

Višegodišnjim programom gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije se osigurava:

– povećanje broja stanovnika s smanjenim rizikom od poplava od poplava i povećanje područja s smanjenim rizikom od poplava

– povećanje broja sustava obrane od poplava s tehničkim rješenjima temeljenim na ekološki prihvatljivom pristupu.

Preduvjet za ostvarenje postavljenih ciljeva, a osobito u dijelu intenzivnije primjene ekoloških rješenja smanjenja rizika od poplava je obrazovanje stručnih i znanstvenih kadrova za obavljanje zadaća integralnog upravljanja vodama. Radi usklađivanja razvoja vodnog sektora s ostalim društvenim sektorima i međunarodnim obvezama, upravljanje vodama se kontinuirano unapređuje u zakonskom, institucionalnom, financijskom, znanstvenom i stručno – tehničkom smislu. Ukupnu nacionalnu vodnu politiku u stručnom, administrativnom, regulatornom i nadzornom smislu provodi vodno gospodarstvo. Dio svojih aktivnosti vodno gospodarstvo ostvaruje samostalno, u okviru svoje nadležnosti, a dio realizira u suradnji s drugim državnim resorima, regionalnom upravom i lokalnom samoupravom, gospodarskim sektorima te znanstvenim i stručnim institucijama.

Načelno, za ostvarenje postavljenih ciljeva potrebno je smanjiti poplave, educirati javnost o problematici prevencije i zaštite od poplava te uspostaviti ili poboljšati sustave obavješćivanja i prognoziranja poplavnih događaja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/169500.jpg)

Preventivne mjere zaštite obuhvaćaju sve aktivnosti koje se provode s ciljem smanjenja rizika od poplava i u najvećem dijelu riječ je o kombinaciji građevinskih i različitih negrađevinskih/administrativnih mjera. Pod preventivnom zaštitom od poplava podrazumijeva se provođenje aktivnosti i mjera u cilju smanjenja ili sprječavanja ugroženosti ljudi i materijalnih dobara od štetnog djelovanja voda i otklanjanje njihovog djelovanja. Preventivne mjere zaštite od poplava razmatraju se na čitavom slivu, vodeći računa o uzajamnim interakcijama učinaka svih pojedinačnih mjera. Provođenjem različitih preventivnih mjera kontinuirano tijekom godine ili kroz duže razdoblje, rizici od plavljenja se mogu značajno smanjiti. Preventivna zaštita od poplava uz administrativne mjere obuhvaća i radove gospodarskog i tehničkog održavanja vodotoka, vodnog dobra i vodnih građevina, sanacijske i rekonstrukcijske radove na zaštitnim i melioracijskim sustavima te radove na njihovom daljnjem razvitku.

Tijekom programskog razdoblja 2016. – 2021. napravljen je i izrađuje se niz studija i priprema se opsežna tehnička dokumentacija koja je imala za cilj unaprjeđenje dijelova preventivne i operativne obrane od poplava odnosno koja doprinosi boljem razumijevanju i upravljanju rizicima od poplava:

– Projekt VEPAR:

– Studija za definiranje upravljanja poplavnim rizicima u minski sumnjivim područjima (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20URP%20-%200008.pdf)

– Analiza utjecaja građevinskih mjera upravljanja rizicima od poplava na hidromorfološko stanje vodnih tijela (u tijeku)

– Promoviranje zeleno – infrastrukturnih mjera, Grupa 1 – Studija Mogućnosti šire implementacije mjera zelene infrastrukture u smanjenju rizika od poplava s obukom stručnjaka i dionika i informiranjem javnosti (u tijeku)

– Promoviranje zeleno – infrastrukturnih mjera, Grupa 2 – Studija Smjernice za tehničko projektiranje i procjenu socioekonomske izvedivosti mjera zelene infrastrukture u smanjenju rizika od poplava s obukom stručnjaka i dionika i informiranjem javnosti (u tijeku)

– Studija upravljanja rizicima od poplava mora (u tijeku)

– Interreg projekti:

– DANUBE SEDIMENT – upravljanje nanosom na slivu Dunava (http://www.interreg-danube.eu/approved-projects/danubesediment)

– RAINMAN – integrirano upravljanje rizikom od jakih kiša (https://www.interreg-central.eu/Content.Node/RAINMAN.html)

– DANUBE FLOODPLAIN – poboljšanje transnacionalnog upravljanja vodama i prevencije rizika od poplava uz istovremeno povećanje koristi za očuvanje biološke raznolikosti (http://www.interreg-danube.eu/approved-projects/danube-floodplain)

– DAREFFORT – sustav predviđanja poplava zasnovan na suradnji između dunavskih zemalja (http://www.interreg-danube.eu/approved-projects/dareffort)

– Ostali projekti:

– Društveni aspekti poplava (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20URP%20-%200009.pdf)

– Istraživački monitoring sedimenta dna vodotoka i jezera u Republici Hrvatskoj (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200035.pdf)

– Batimetrijska, psalmološka i morfološka karakterizacija prirodnih jezera u Republici Hrvatskoj

(https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200036\_1.pdf

https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200036\_2.pdf

https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/PUVP3%20-%20KPV%20-%200036\_3.pdf).

Sukladno rezultatima Studije za definiranje upravljanja poplavnim rizicima u minski sumnjivim područjima (VEPAR) koji je imao za cilj postupno smanjiti utjecaj minsko eksplozivnih sredstava na potencijalne štetne posljedice od poplava i na taj način doprinijeti postupnom smanjivanju rizika od poplava predložen je popis dodatnih mjera sistematiziran kao mjere prevencije, mjere zaštite, aktivnosti tijekom pripremnog stanja tijekom poplavnog događaja i aktivnosti nakon poplavnog događaja. Te mjere su navedene kao mjere 48 – 52.

Sve mjere Plana upravljanja rizicima od poplava (poglavlje C.6) kao sastavnog dijela Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. sistematizirane su prema ključnom tipu mjera (FRMP /Measures / measureType), te dodatno prema sistematizaciji prikazanoj u poglavlju C.6. Plana. Obje sistematizacije daju informaciju o načinu na koji pojedina mjera doprinosi ciljevima.

U Višegodišnjem programu gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine, tablica 11.9. »Pregled stanja vrednovanih projekata zaštite od štetnog djelovanja voda grupiranih po projektnim cjelinama« dan je učinak pojedinih projekata na zaštitu od poplava stanovnika, dobara i ostalih vrijednosti.

Negrađevinske mjere upravljanja rizicima od poplava su prioritizirane vremenski, na osnovu stručne procjene imajući u vidu:

– ukupne raspoložive resurse

– potrebne preduvjete za njihovo provođenje

– vezu sa mjerama iz Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027., poglavlje B. Upravljanje stanjem voda.

S obzirom na to da je riječ o velikom broju mjera koje provode različiti dionici, te za koje je potrebno osigurati značajna financijska sredstva u vrlo promjenjivom okruženju, procijenjeno je da razvijanje sofisticiranije metode prioritizacije ne bi bitnije doprinijele pouzdanosti rezultata. Prioritizacija građevinskih mjera je prikazana detaljno u Višegodišnjem programu gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine. U programu mjera Plana, poglavlja C.6 te u poglavlju C.7, navedeno je koje su negrađevinske mjere provedene, u tijeku ili su završene. Za građevinske mjere, pregled provedenih mjera je sistematiziran u poglavlju 1.2.1 Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine.

Realizacija svih aktivnosti koje provode Hrvatske vode, na godišnjem nivou, može se vidjeti u izvješćima o realizaciji godišnjih Planova upravljanja vodama koje donosi Upravno vijeće Hrvatskih voda i koji se objavljuju na mrežnoj stranici Hrvatskih voda na poveznici https://voda.hr/hr/plan-upravljanja-vodama.

Za svaku godinu, donose se dokumenti:

– Plan upravljanja vodama – u kom su sistematizirane planirane aktivnosti na godišnjem nivou te

– Izvješće o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – iz kojeg je vidljivo koje su aktivnosti provedene i u kom opsegu.

Prema potrebi, tijekom godine se donose i Izmjene i dopune Plana upravljana vodama u kojima se aktivnosti usklađuju sa novonastalim potrebama tijelom godine. Radi velikog broja podprojekata koje sadrže, dugih procesa koncipiranja, definiranja i realizacije, nije provedeno njihovo kompiliranje unutar samog Plana upravljanja vodnim područjima.

Tijekom ovog planskog ciklusa planira se provesti objedinjavanje sustava praćenja ciljeva, indikatora i realizacije mjera, kako za upravljanje stanjem voda tako iza upravljanje rizicima od poplava u jedinstveni sustav koji bi omogućio transparentniji i ažurniji pregled provedbe mjera smanjenja rizika od poplava.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključni tip mjera | R.br. | vrsta mjere\* | Mjera | Rok | Tijelo nadležno za provedbu | Djelatnosti |
| M24 | 3.URP.01 | Z  A | Nastavak aktivnosti na formalizaciji/uvođenju posebne razine zaštite i očuvanja prirodnih retencijskih i močvarnih površina te granica vodnog dobra određenog područja pri izradi prostornih planova i drugih dokumenata značajnih za prostorno uređenje.  (Nastavak provedbe mjere 1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M21 | 3.URP.02 | A | Nastavak aktivnosti na uknjižbi javnog vodnog dobra u zemljišne knjige.  (Nastavak provedbe mjere 2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode | sve |
| M61 | 3.URP.03 | A | Usklađenje interpretacije vodnih naknada kao naknada za pokrivanje troškova resursa i troškova vodnog okoliša i uređenje pitanja revizije visine vodnih naknada s 6-godišnjim planskim ciklusima (vidjeti mjeru C.5.2.1).  (Nastavak provedbe mjere 3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | ministarstvo nadležno za vode | sve |
| M44 | 3.URP.04 | M  ID | Reguliranje obveze: redovitog praćenja, analize i izvješćivanja stanja građevina i sustava obrane od poplava.  (Nastavak provedbe mjere 4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M53 | 3.URP.05 | M  ID | Reguliranje obveze redovitog praćenja, analize i izvješćivanja podataka o poplavnim događajima i učinkovitosti poduzetih mjera zaštite od poplava.  (Nastavak provedbe mjere 5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M21 | 3.URP.06 | M  ID | Reguliranje obveze redovitog praćenja, analize i izvješćivanja stanja na javnom vodnom dobru.  (Nastavak provedbe mjere 6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M44 | 3.URP.07 | Z  A | Unaprjeđivanje i usklađenje metodologije prikupljanja podataka o poplavnim štetama s ministarstvom nadležnim za financije i Državnim zavodom za statistiku, uključujući i sustavno preuzimanje detaljnih podataka o receptorima rizika od nadležnih institucija.  (Nastavak provedbe mjere 7 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M44 | 3.URP.08 | A | Uspostava registra pravnih osoba certificiranih za obavljanje operativnih poslova preventivne obrane od poplava te poslova i mjera redovne i izvanredne obrane.  (Nastavak provedbe mjere 8 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M42 | 3.URP.09 | PP | Unaprjeđivanje i usuglašavanje operativnih planova obrane od poplava s Ministarstvom unutarnjih poslova.  (Nastavak provedbe mjere 9 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2027. | Hrvatske vode, Ministarstvo unutarnjih poslova | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.10 | Z | Unaprjeđivanje postupka ishođenja uvjeta zaštite prirode na poslovima redovitog održavanja vodotoka, vodnog dobra i vodnih građevina  (Nastavak provedbe mjere 10 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za prirodu | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.11 | M  ID | Reguliranje obveze usklađivanja Programa monitoringa s obvezama redovitog praćenja, analize i izvješćivanja pokazatelja uspješnosti provedbe i rezultata Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine (Poglavlje 9.2.1. Programa) i Plana upravljanja rizicima od poplava.  (Nastavak provedbe mjere 12 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.12 | M  ID | Reguliranje obveze usklađivanja Programa monitoringa s obvezama redovitog praćenja pokazatelja utjecaja Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine na okoliš (Strateška procjena utjecaja Programa na okoliš) i Plana upravljanja rizicima od poplava. (Strateška procjena utjecaja Plana na okoliš).  (Nastavak provedbe mjere 13 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.13 | Z | Usklađenje nacionalnog pravnog okvira s odredbom Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera, koja određuje da velike akumulacije izgrađene u sklopu hidroenergetskih sustava koji se nalaze na uzvodnom dijelu prekograničnog slivnog područja susjednih država trebaju biti u funkciji učinkovite zaštite od poplava nizvodnog slivnog područja na teritoriju Republike Hrvatske.  Nastavak provedbe mjere 14 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za energetiku | obrana od poplava  hidroenergetika |
| M61 | 3.URP.14 | A | Reguliranje obveze da se u postupku ishođenja vodopravnih akata ili ocjene utjecaja zahvata na okoliš pri ocjeni zahvata u prostoru na stanje voda (vodnog tijela) treba ocijeniti i eventualni utjecaj zahvata na poplavno područje.  (Nastavak provedbe mjere 15 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | ministarstvo nadležno za vode, Hrvatske vode | sve |
| M24 | 3.URP.15 | A  RI | Razviti mehanizme poticanja odabira tehničkih rješenja koja osiguravaju zadržavanje vode u slivu što je dulje moguće, a vodotocima dopustiti širenje kako bi se usporilo otjecanje.  (Nastavak provedbe mjere 16 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M24 | 3.URP.16 | A  RI | Razviti mehanizme poticanja odabira tehničkih rješenja koja osiguravaju očuvanje, obnovu i proširenje područja koja imaju mogućnost zadržati poplavne vode poput prirodnih retencija, močvara i inundacija.  (Nastavak provedbe mjere 17 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M24 | 3.URP.18 | A  RI | Razviti mehanizme poticanja odabir tehničkih rješenja koja uključuju primjenu koncepta zelene infrastrukture.  (Nastavak provedbe mjere 18 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M24 | 3.URP.19 | A  RI | Razviti mehanizme poticanja odabira tehničkih rješenja koja uzimaju u obzir pozitivne efekte ograničenja korištenja zemljišta i odgovarajućih administrativnih mjera sprečavanja onečišćenja vode i tla opasnim tvarima pri nailasku poplavnih voda.  (Nastavak provedbe mjere 19 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M24 | 3.URP.20 | A  RI | Razviti mehanizme poticanja odabira tehničkih rješenja koja na lokacijama bivših poplavnih površina u dolinama vodotoka primjenjuju koncept nastavka gradnje nizinskih retencija za rasterećenje velikih voda radi zaštite od poplava nizvodnog područja.  (Nastavak provedbe mjere 20 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M24 | 3.URP.21 | A  RI | Razviti mehanizme poticanja odabira tehničkih rješenja koja omogućavaju da se postojeće nizinske retencije koriste prvenstveno kao livade i pašnjaci ili za restauraciju aluvijalnih šuma.  (Nastavak provedbe mjere 21 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | sve |
| M61 | 3.URP.22 | A | Usklađenje Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine s prostornim planovima i drugim dokumentima značajnim za prostorno uređenje.  (Nastavak provedbe mjere 22 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo | obrana od poplava |
| M35 | 3.URP.23 | SI  T | Napraviti ocjenu aktualnosti i novelirati koncepte postojećih i planiranih sustava obrane od poplava, kroz studije optimalnih mjera upravljanja rizicima od poplava na riječnim slivovima sukladno najboljoj međunarodnoj praksi:  A: za postojeće sustave:  – kako bi se uskladili s ciljevima upravljanja rizicima od poplava i  – kako bi se kompenzirali povećani rizici od poplava nastali u procesu stihijske prenamjene zemljišta, zauzimanjem retencijskih, močvarnih i inundacijskih područja izgradnjom stambenih objekata ili širenjem poljoprivrednih površina, u procesu nekontrolirane izgradnje i urbanizacije pojedinih područja te  – ocijeniti funkcionalnost regulacijskih i zaštitnih vodnih sustava.  B: Dopuna analiza sukladno novoj procjeni rizika  (Nastavak provedbe mjere 23 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M31 | 3.URP.24 | SI  T | Evidentiranje, priprema programa zaštite i plana upravljanja evidentiranih poplavnih područja i retencijskih područja, s identifikacijom, programom zaštite i planom upravljanja područjima koja bi se po potrebi mogla koristiti kao područja prirodnog zadržavanja voda.  (Nastavak provedbe mjere 24 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za prirodu | sve |
| M35 | 3.URP.25 | SI  T | Izrada koncepta upravljanja rizicima od poplava područja pod utjecajem mora.  (Nastavak provedbe mjere 26 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.26 | SI  T | Izrada analize utjecaja klimatskih promjena na koncepte zaštite od štetnog djelovanja voda i upravljanja rizicima od poplava s dopunom programa mjera mjerama prilagodbe na klimatske promjene.  (Nastavak provedbe mjere 27 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2027. | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za okoliš | obrana od poplava |
| M44 | 3.URP.27 | SI | Prikupljanje i analiza podloga i izrada pratećih studija za potrebe novelacije Plana upravljanja rizicima od poplava  (Nastavak provedbe mjere 28 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M44 | 3.URP.28 | M | Monitoring – aktivnosti vezane uz praćenje i izvješćivanje o stanju značajno promijenjenih vodnih tijela pod utjecajem građevina i sustava obrane od poplava (prema uspostavljenom klasifikacijskom sustavu).  (Nastavak provedbe mjere 29 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M44 | 3.URP.29 | M | Monitoring – aktivnosti vezane uz praćenje i izvješćivanje o stanju građevina i sustava obrane od poplava.  (Nastavak provedbe mjere 30 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M44 | 3.URP.30 | M | Monitoring – aktivnosti vezane uz praćenje i izvješćivanje o podacima o poplavnim događajima i učinkovitosti poduzetih mjera zaštite od poplava.  (Nastavak provedbe mjere 31 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M21 | 3.URP.31 | M | Monitoring – aktivnosti vezane uz praćenje i izvješćivanje o stanju na javnom vodnom dobru  (Nastavak provedbe mjere 32 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | sve |
| M61 | 3.URP.32 | M | Monitoring – aktivnosti vezane uz praćenje i izvješćivanje o:  – pokazateljima rezultata i uspješnosti provedbe Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine i Plana upravljanja rizicima od poplava  – pokazateljima utjecaja provedbe projekata na okoliš iz Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine i Plana upravljanja rizicima od poplava.  (Nastavak provedbe mjere 33 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M42 | 3.URP.33 | PP | Novelirati planove upravljanja sustavima obrane od poplava i planove operativne obrane od poplava (glavni provedbeni plan obrane od poplava i provedbeni planovi obrane od poplava branjenih područja):  – usklađenjem s Planom upravljanja vodnim područjima – upravljanje rizicima od poplava  – usklađenjem sa zahtjevima bilateralnih i multilateralnih sporazuma uključivo i Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera  – usklađenjem s operativnim planovima Državne uprave za zaštitu i spašavanje  – usklađenjem s planovima pogona akumulacija drugih korisnika (hidroenergetika, navodnjavanje, vodoopskrba)  – usklađenjem s drugim dionicima (jedinice lokalne samouprave, zaštita prirode i drugo).  (Nastavak provedbe mjere 34 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2027. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M41 | 3.URP.34 | ID | Unaprjeđenje sustava za obavješćivanje i upozoravanje sa ciljem povećanja efikasnosti postupka prijenosa informacija.  (Nastavak provedbe mjere 35 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Ministarstvo unutarnjih poslova – Ravnateljstvo civilne zaštite | obrana od poplava |
| M41 | 3.URP.35 | ID | Nastavak razvoja sustava automatske dostave meteoroloških podataka s njihovom sistematiziranom objavom na internim mrežnim stranicama prilagođenim potrebama vodnog gospodarstva  (Nastavak provedbe mjere 36 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod | sve |
| M41 | 3.URP.36 | ID | Sustav upozoravanja i obavještavanja na prekograničnim slivovima uskladiti sa susjednim državama.  (Nastavak provedbe mjere 37 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Ministarstvo unutarnjih poslova – Ravnateljstvo civilne zaštite | obrana od poplava |
| M41 | 3.URP.37 | M  ID | Upozorenja o velikim vodama zasnovati na informacijama u realnom vremenu, dobivenim s mreže automatskih meteoroloških i hidroloških stanica sa slivnog područja. Za cijeli sliv uspostaviti međusobno kompatibilne meteorološke i hidrološke informacijske sustave s bazama podataka i potpunom automatizacijom u prijenosu podataka. Proces modernizacije hidrološke mreže dojavnih stanica nastaviti i u postojeći sustav razmjene podataka vodostaja u realnom vremenu, koji je uspostavljen na relaciji DHMZ – Hrvatske vode, uključiti i sustav dojavnih stanica Hrvatske elektroprivrede.  (Nastavak provedbe mjere 38 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Realizacija projekta VEPAR). | 2024. | Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatska elektroprivreda | obrana od poplava |
| M41 | 3.URP.38 | ID | Razvoj i implementacija matematičkih simulacijskih i prognostičkih hidroloških modela s prikupljanjem podataka za potrebe razvoja modela.  (Nastavak provedbe mjere 39 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Realizacija projekta VEPAR) | 2024. | Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod, Hrvatska elektroprivreda | obrana od poplava |
| M35 | 3.URP.39 | održavanje | Program redovitog gospodarskog i tehničkog održavanja vodotoka, vodnog dobra i vodnih građevina sadrži detaljan popis lokacija na kojima se ove aktivnosti provode i uvjete pod kojima se takve aktivnosti provode (za svaku pojedinačnu lokaciju).  Provedba Programa redovitog gospodarskog i tehničkog održavanja vodotoka, vodnog dobra i vodnih građevina u skladu s uvjetima zaštite prirode.  (Nastavak provedbe mjere 40 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M32 | 3.URP.40 | RI | Sanacija, rekonstrukcija i razvoj sustava obrane od poplava prema Višegodišnjem programu gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine, uz izmjene i dopune, na temelju studija optimalnih mjera upravljanja rizicima od poplava i studija izvodljivosti za provedbu optimalnih mjera. Program odnosno projekte provoditi:  – prema dinamici i prioritetima utvrđenim Višegodišnjim programom gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije i noveliranim u skladu s donesenim Planom upravljanja vodnim područjima, a u skladu s raspoloživim sredstvima iz domaćih i međunarodnih izvora financiranja  – u skladu s uvjetima određenim u postupku strateške procjene utjecaja Programa na okoliš  – u skladu s uvjetima određenim u postupku utvrđivanja utjecaja zahvata na okoliš | 2030. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
|  |  |  | – u skladu s provedenim analizama kojim bi se ocijenio mogući utjecaj zahvata na stanje vodnog tijela i odredila potreba provedbe postupka proglašenja značajno promijenjenog vodnog tijela  – u skladu s programom mjera važećeg Plana upravljanja vodnim područjima i  – u skladu s prioritetom provedbe zelenih infrastrukturnih mjera u odnosu na građevinske mjere.  Izmjene liste predloženih projekata nastale kao posljedice novelacije zahtjeva i/ili potrebnih ulaganja, a do kojih je došlo novim spoznajama o sustavima na osnovu tehničke dokumentacije više razine i/ili studija izvedivosti (optimiziranje građevinskih mjera za preventivno upravljanje rizicima od poplava u kombinaciji s negrađevinskim mjerama, prvenstveno mjerama prirodnog zadržavanja voda), poplavnih događaja koji ugrožavaju stanovništvo na mjestima gdje do sada nisu bilježeni, vremenski raspored realizacije i drugo, ne podliježu strateškoj procjeni utjecaja na okoliš. Strateška procjena utjecaja Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih građevina i građevina melioracijske odvodnje na okoliš će se provesti na izmjene i dopune Programa nastale uslijed njegove temeljite revizije (nakon 2017. godine).  (Nastavak provedbe mjere 41 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). |  |  |  |
| M43 | 3.URP.41 | E | Poticati uključivanje zainteresirane javnosti (lokalno stanovništvo, korisnici voda, nevladine udruge) u provedbu planova upravljanja rizicima od poplava i rješavanje problema uzrokovanih globalnim klimatskim promjenama.  (Nastavak provedbe mjere 42 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode, JLS, ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša | obrana od poplava |
| M43 | 3.URP.42 | E | Uspostava sustava redovite edukacije javnosti o pitanjima upravljanja rizicima od poplava osobito na područjima pod rizikom od poplava.  a. za područja pod rizikom od poplava  b. za ostala područja  (Nastavak provedbe mjere 43 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode, JLS | obrana od poplava |
| M43 | 3.URP.43 | E | Uspostava sustava redovite edukacije javnosti o pitanjima uvođenja koncepta »život uz poplave«, uz obuku stanovništva za aktivno sudjelovanje tijekom operativne obrane od poplava:  a. za područja pod rizikom od poplava  b. za ostala područja  (Nastavak provedbe mjere 44 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode, JLS, Ministarstvo unutarnjih poslova – Ravnateljstvo civilne zaštite | obrana od poplava |
| M43 | 3.URP.44 | E | Uspostava sustava redovite edukacije javnosti o pitanjima uvođenja koncepata rizika i ranjivosti.  (Nastavak provedbe mjere 45 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode, JLS | obrana od poplava |
| M43 | 3.URP.45 | E | Uspostava sustava redovite edukacije javnosti o pitanjima razumijevanja koncepta prirodnog zadržavanja poplavnih voda, retencijskih prostora, potrebe očuvanja i proširenja prirodnih retencijskih / poplavnih područja: močvara i šuma.  (Nastavak provedbe mjere 46 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode, JLS, ministarstvo nadležno za zaštitu prirode – Zavod za zaštitu okoliša i prirode | obrana od poplava |
| M43 | 3.URP.46 | E | Uspostava sustava redovite edukacije javnosti o pitanjima razumijevanja potrebe ograničenja korištenja zemljišta i ostalih aktivnosti na površinama ugroženim poplavama.  (Nastavak provedbe mjere 47 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | Hrvatske vode, JLS, ministarstvo nadležno za prostorno uređenje | obrana od poplava |
| M43 | 3.URP.47 | ID | Nastavak rada na sustavu informiranja javnosti o:  – aktivnostima i inicijativama vezanim uz upravljanje rizicima od poplava  – stanju sustava obrane od poplava  – aktivnostima tijekom poplavnog događaja.  (Nastavak provedbe mjere 48 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode, JLS, Ministarstvo unutarnjih poslova – Ravnateljstvo civilne zaštite | obrana od poplava |
| M24 | 3.URP.48 | M  PP  S  T | Provođenje preventivnih mjera smanjenja utjecaja minsko eksplozivnih sredstava na potencijalne štetne posljedice od poplava:  – mjera A1: Redovito praćenje, analize i izvješćivanje o stanju MSP na područjima vodotoka i drugih voda, zaštitnih građevina i potencijalnih poplavnih područja s izradom dopunskih karata  – mjera A2: Uvrštenje predloženih promjena u dokumente operativne obrane od poplava  – mjera A3: Promjene Državnog plana obrane od poplava i Glavni provedbeni plan obrane od poplava  – mjera A4: Redovito ažuriranje studije upravljanja kombiniranim rizikom od poplava i minsko eksplozivnih sredstava  – mjera A5: Poticanje prioritetne provedbe mjera upravljanja minsko eksplozivnim sredstvima na područjima vodotoka i drugih voda, zaštitnih građevina i potencijalnih poplavnih područja  – mjera D1: Provedba mjera informiranja dionika i javnosti o problematici upravljanja kombiniranim rizikom od poplava i minsko eksplozivnih sredstava. | 2023. kontinuirano | Hrvatske vode,  institucije nadležne za minsko eksplozivna sredstva | obrana od poplava |
| M35 | 3.URP.49 | RI | Provođenje zaštitnih mjera smanjenja utjecaja minsko eksplozivnih sredstava na potencijalne štete od poplava:  – mjera B1: Provedba mjera razminiranja na područjima vodotoka i drugih voda, zaštitnih građevina i potencijalnih poplavnih područja. | kontinuirano | institucije nadležne za minsko eksplozivna sredstva | obrana od poplava |
| M35 | 3.URP.50 | RI | Provođenje zaštitnih mjera smanjenja utjecaja minsko eksplozivnih sredstava na potencijalne štete od poplava:  – mjera B2: Provedba mjera razminiranja na područjima vodotoka i drugih voda, zaštitnih građevina i potencijalnih poplavnih područja. | prema potrebi | korisnici vodnih građevina | obrana od poplava |
| M24  M43 | 3.URP.51 | M  E | Provođenje mjera smanjenja utjecaja minsko eksplozivnih sredstava na potencijalne štete od poplava tijekom pripremnog stanja, tijekom poplavnog događaja i nakon poplavnog događaja:  – mjera C1: Provedba mjera općeg i/ili tehničkog izvida te po potrebi i mogućnosti mjera razminiranja na područjima na kojima je proglašeno pripremno stanje obrane od poplava (pripremno stanje)  – mjera C3: Provedba mjera ponovnog označavanja MSP, općeg i/ili tehničkog izvida te po potrebi i mogućnosti mjera razminiranja na poplavljenim područjima nakon poplave (nakon poplavnog događaja)  – Provedba mjera informiranja sudionika u obrani od poplava i javnosti vezano na MES za vrijeme izvanrednog stanja obrane od poplava (tijekom poplavnog događaja). | prema potrebi | institucije nadležne za minsko eksplozivna sredstva | obrana od poplava |
| M44 | 3.URP.52 | M | Provođenje mjera smanjenja utjecaja minsko eksplozivnih sredstava na potencijalne štete od poplava tijekom pripremnog stanja, tijekom poplavnog događaja i nakon poplavnog događaja:  – mjera C2: Provedba mjera opreza vezano na minsko eksplozivna sredstva pri provedbi mjera neposredne obrane od poplava za vrijeme redovite ili izvanredne obrane od poplava. (tijekom poplavnog događaja)  – mjera C4: Prikupljanje podataka i izvješćivanje o MES na svim razinama izvještavanja, kako je regulirano predloženim izmjenama Glavnog provedbenog plana obrane od poplava. | po potrebi | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.53 | Z | Prilagodba Odluke o granicama vodnih područja (»Narodne novine«, broj 79/10.) preciznijim prostornim podlogama Državne geodetske uprave korištenim u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. | 6 mjeseci nakon donošenja Plana 2022. – 2027. | Hrvatske vode | RH |
| M61 | 3.URP.54 | Z | Prilagodba Pravilnika o granicama područja podslivova, malih slivova i sektora (»Narodne novine«, br. 97/10. i 31/13.) preciznijim prostornim podlogama Državne geodetske uprave korištenim u Planu upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. | 6 mjeseci nakon donošenja Plana 2022. – 2027. | Hrvatske vode | RH |
| M24 | 3.URP.55 | SI | Razvoj modela za prognozu pojava ekstremnih oborina na širim slivnim područjima i njihovim lokalnim pojavama (mjera HM-01-01 preuzeta iz Strategije prilagodbe). | 2027. | ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo, ministarstvo nadležno za znanost i obrazovanje, Hrvatske vode, Državni hidrometeorološki zavod | RH |
| M33 | 3.URP.56 | RI | Razvoj hidromelioracijskih sustava i sustava zaštite od nepogoda (kontrolirana odvodnja kao mjera smanjenja emisije nitrata, odvodnja suvišne količine voda i ponovno korištenje drenirane vode)  (Mjera MAG-12 iz Strategije niskougličnog razvoja). | 2027. | ministarstvo nadležno za poljoprivredu, Hrvatske vode | poljoprivreda |
| M44 | 3.URP.SM1 | PP | Prilikom usuglašavanja operativnih planova obrane od poplava s Ministarstvom unutarnjih poslova, što je više moguće staviti naglasak na umanjenje mogućih katastrofalnih događaja temeljem usluga postojećih ekosustava (engl. Ecosystem-based Disaster Risk Reduction) (bioraznolikost, ekološka mreža, zaštita prirode).  (SPUO2, nastavak provedbe mjere SM1 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2027. | Hrvatske vode, Ministarstvo unutarnjih poslova – Ravnateljstvo civilne zaštite | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.SM2 | OP  SI  T | BIORAZNOLIKOST / EKOLOŠKA MREŽE / ZAŠTIĆENA PODRUČJA:  – Planovima nižeg reda (primjerice Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine) te na razini pojedinog projekta (projektiranje zahvata) poticati ugradnju mjera zaštite prirode već u ranim fazama planiranja zahvata  – Prilikom planiranja sanacije, rekonstrukcije i razvoja sustava obrane od poplava te gradnje nizinskih retencija utvrditi mjere zaštite okoliša u sklopu procjene utjecaja na okoliš, odnosno mjere ublažavanja štetnog utjecaja prilikom procjene utjecaja na ekološku mrežu  – Prilikom izrade planova/projekata konzultirati odgovarajuće stručnjake u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, Zavod za zaštitu okoliša i prirode. Gdje postoji rizik od većeg utjecaja na biološku raznolikost, zaštićena područja i ekološku mrežu, radi ubrzanja provedbe postupaka procjene utjecaja zahvata na prirodu, treba poticati ugradnju odgovarajućih mjera već u fazi projektiranja, a sukladno programu Dodatnih mjera za područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite  – Uskladiti Program redovitog gospodarskog i tehničkog održavanja vodotoka, vodnog dobra i vodnih građevina s tehničkim rješenjima temeljenim na ekološki prihvatljivom pristupu te s takvim mjerama propisanim u drugim planovima i programima obrane od poplava  – Mjere u okviru programa Plana upravljanja vodnim područjima, Dodatnih mjera za područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanje voda bitan element njihove zaštite uvrstiti u Opće tehničke uvjete za radove u vodnom gospodarstvu i druge relevantne dokumente te provoditi edukaciju svih dionika (izrađivača Programa redovitog gospodarskog i tehničkog održavanja vodotoka, projektanata i izvođača radova) u provođenju tih mjera | kontinuirano | Hrvatske vode, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja – Zavod za zaštitu okoliša i prirode | obrana od poplava |
|  |  |  | – Program redovitog gospodarskog i tehničkog održavanja vodotoka, vodnog dobra i vodnih građevina, osim na godišnjoj razini, pripremati i na razini višegodišnjeg ciklusa  – Prilikom izrade koncepta obrane od poplava mora i analize utjecaja klimatskih promjena na koncepte zaštite od štetnog djelovanja voda i upravljanja rizicima od poplava, što je više moguće staviti naglasak na umanjenje mogućih katastrofalnih događaja i/ili prilagodbu klimatskim promjenama temeljem usluga postojećih ekosustava (engl. Ecosystem-based Disaster Risk Reduction i Ecosystem-based Climate Change Adaptation).  Prilikom izrade programa zaštite i plana upravljanja evidentiranih poplavnih područja i retencijskih područja, izrade koncepta obrane od poplava mora i analize utjecaja klimatskih promjena na koncepte zaštite od štetnog djelovanja voda i upravljanja rizicima od poplava neophodno je uključivanje odgovarajućih stručnjaka u području zaštite prirode (biologija, zaštita prirode) i/ili Zavoda za zaštitu okoliša i prirode u ranoj fazi izrade istih.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere SM2 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). |  |  |  |
| M61 | 3.URP.SM3 | T | KULTURNA BAŠTINA:  Prije poduzimanja zahvata u prostoru potrebno je izraditi konzervatorski elaborat u kojem će se analizirati i ocijeniti utjecaj na sve vrste kulturnih dobara te odrediti detaljne mjere zaštite.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere SM3 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za kulturu | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.SM4 | T | ŠUMARSTVO I LOVSTVO:  – U slučaju postojanja ili uspostavljanja retencija, močvara ili inundacija na područjima poplavnih šuma, omogućiti prirodno ili umjetno otjecanje vode iz tog područja nazad u vodotok nakon smanjenja vodostaja  – Pri donošenju programa zaštite i planova upravljanja ugraditi mjere koje omogućavaju neometan životni ciklus divljači ili neometano gospodarenje šumama  – Utvrditi migracijske putove krupne divljači radi preciznije procjene rizika na lovstvo i divljač prilikom poplava.  Prilikom uspostavljanja retencija, močvara ili inundacija obratiti pozornost na migracijske putove krupne divljači kako se isti ne bi prekidali.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere SM4 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | kontinuirano | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za šume, ministarstvo nadležno za lovstvo, Hrvatske šume | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.SM5 | M | TLO I POLJOPRIVREDA:  Istraživačkim monitoringom utvrditi područja koja su podložna eroziji vodom (bujicama) te pratiti intenzitet te erozije, osobito u vrijeme i nakon oborina velikog intenziteta.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere SM5 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2024. | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša | obrana od poplava |
| M61 | 3.URP.SM6 | E | KULTURNA BAŠTINA:  Uspostava sustava redovite edukacije javnosti o pitanjima upravljanja rizicima od poplava na područjima pod rizikom od poplava i po pitanju razumijevanja zaštite nepokretne i pokretne kulturne baštine na rizičnim područjima, postupka zaštite i evakuacije umjetnina te provođenju zaštitnih mjera građevina od poplava.  (SPUO2, nastavak provedbe mjere SM6 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.). | 2023. | ministarstvo nadležno za kulturu, Ministarstvo unutarnjih poslova, JLS | obrana od poplava |
| M24 | 3.URP.SM7 | V  E | Izradom komunikacijske strategije unaprijediti koordinaciju aktivnosti na upravljanju prirodnim resursima na vodnom dobru između nadležnih sektora i drugih stvarnih korisnika prostora  (SPUO3) | 2024 | ministarstvo nadležno za vode, tijela nadležna za prostorno planiranje, Hrvatske vode | sve |
| M24 | 3.URP.SM8 | E | Edukacijom i međusektorskom suradnjom stvoriti uvjete za provođenje javne nabave za rješenja temeljena na prirodi, kojima će se osigurati objedinjavanje okolišnih ciljeva i ciljeva vodnoga gospodarstva.  (SPUO3) | 2023. | ministarstvo nadležno za vode, tijela nadležna za javnu nabavu | sve |
| M24 | 3.URP.SM9 | E  RI | Educirati kadar i početi provoditi javnu nabavu za rješenja temeljena na prirodi, koja se zasniva na konceptu da se kroz projektni zadatak potiče ponuditelje na uključivanje varijantnih rješenja te promociju onih koja se temelje na prirodi.  (SPUO3) | 2023. | korisnik | sve |
| M35 | 3.URP.SM10 | SI | Razviti cjeloviti model procjene rizika od poplava, kako bi se njime pouzdanije uzele u obzir specifičnosti obalnih područja. Model mora obuhvatiti procese urbanizacije i deforestacije (požari ili drugi procesi), klimatske promjene, pluvijalne poplave i koincidenciju pojedinih izvora plavljenja uključujući visoke razine vode u rijekama (fluvijalne) i visoke plime i olujne valove mora.  (SPUO3) | 2024. | Hrvatske vode  (priobalne i prijelazne vode) | sve |
| M35 | 3.URP.SM11 | V  E | S obzirom da obrana obalnog područja od poplava potencijalno podrazumijeva razvoj i implementaciju rješenja u moru, na obalnoj liniji ili na kopnu, čiji dijelovi mogu biti pod različitim nadležnostima upravljanja, potrebno je uspostaviti međusektorsku suradnju u svrhu suočavanja s ovom problematikom.  (SPUO3) | 2027. | ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za more, Hrvatske vode | sve |
| M35 | 3.URP.SM12 | PP  T | Aktivnosti poboljšanja kemijskog i ekološkog stanja voda, prema pokazateljima za onečišćujuće tvari, prioritetno usmjeriti na onečišćivače koji doprinose takvom stanju voda na područjima planiranih retencija i strukturnih proširenja inundacijskih područja.  (SPUO3) | 2023. | korisnik | sve |
| M31 | 3.URP.SM13 | PP  T | Prilikom planiranja novih inundacijskih područja i retencija, kao i u postupku revitalizacije i renaturalizacije vodotoka, voditi računa da se u najmanjoj mogućoj mjeri zahvaćaju površine šumskih sastojina visokih uzgojnih oblika ovisnih o vodnom režimu i zadrži postojeći vodni režim uz primjenu tehničkih rješenja u suradnji sa nadležnom šumarskom strukom.  (SPUO3) | 2023. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M34 | 3.URP.SM14 | PP  T | Prilikom planiranja novih inundacijskih područja i retencija, kao i u postupku revitalizacije i renaturalizacije vodotoka, voditi računa da se u najmanjoj mogućoj mjeri zahvaćaju P1 i P2 poljoprivredna zemljišta, te da se u najvećoj mogućoj mjeri poduzmu radnje za sprječavanje erozije takvih zemljišta, u suradnji s nadležnim poljoprivrednim službama.  (SPUO3) | 2023. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M34 | 3.URP.SM15 | PP  T | U postupku konačnog određivanja površina novih inundacija i retencija, kao i u postupku revitalizacije i renaturalizacije vodotoka, osobito valorizirati P1 i P2 površine, te površine šuma na tim područjima u svrhu očuvanja stabilnosti šumskog ekosustava kako ne bi došlo do značajnog usitnjavanja/smanjenja površina i boniteta P1, P2 zemljišta i šumskih ekosustava te umanjenja boniteta divljači i drugih životinja.  (SPUO3) | 2023. | Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M34 | 3.URP.SM16 | SI | Utvrditi metodu ocjene rizika širenja patogenih organizama poplavama, uz utvrđivanje nadležnosti u postupanju u pojedinim segmentima upravljanja rizikom.  (SPUO3) | 2023. | Hrvatske vode, ministarstvo nadležno za poljoprivredu, tijela nadležna za upravljanje rizikom širenja patogenih bolesti | obrana od poplava |
| M34 | 3.URP.SM17 | OP | U analizi potreba zaštite od štetnog djelovanja voda primijeniti međusektorski pristup te objediniti vodno-gospodarske ciljeve s okolišnim ciljevima u najranijoj fazi razvoja rješenja.  (SPUO3) | 2023. | ministarstvo nadležno za vode, ministarstvo nadležno za okoliš i prirodu, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja – Zavod za zaštitu okoliša i prirode, Hrvatske vode | obrana od poplava |
| M52 | 3.URP.SM18 | T | Za hidrotehničke građevine na vodotocima izraditi studiju izvodljivosti osiguranja uzdužne povezanosti vodotoka i na onima na kojima je to izvodljivo osigurati uzdužnu povezanost vodotoka i ekološki prihvatljiv protok temeljem ekologije vrste.  (SPUO3) | 2027. | Hrvatske vode | sve |
| • Mjere 10 i 25 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. su provedene donošenjem Uredbe o standardu kakvoće voda  • Mjere 38 i 39 iz Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. se provode realizacijom projekta VEPAR. |  |  |  |
| Z  A  V  E  M  ID  RI  SI  PP  T  IN  OP  SPUO2  SPUO3 | Donošenje, izmjena i dopuna zakona i propisa  Administrativne mjere provedbe – Izdavanje dozvola  Vodiči, preporuke i smjernice  Edukacija  Monitorinzi – praćenje stanja  Informacijski sustavi i digitalizacija  Razvojne investicijske mjere – Ulaganje u saniranje, rekonstrukciju, razvoj (pretežito kapitalna ulaganja)  Studijske i istraživačke mjere  Programsko planska dokumentacija  Tehnička dokumentacija  Inspekcija i nadzor  Okoliš i priroda  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.  Mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. |  |  |  |

Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije[113](Sve informacije (dijelovi teksta i podaci) preuzeti iz dokumenta Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine koji je u postupku strateške procjene utjecaja na okoliš) je program upravljanja vodama u djelatnostima zaštite od štetnog djelovanja voda i navodnjavanju propisan člankom 43. Zakona o vodama.

Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije donosi Vlada Republike Hrvatske, a izrađuju ga Hrvatske vode u skladu sa Strategijom upravljanja vodama[114](Strategija upravljanja vodama 2008.-2038. (status: izradile Hrvatske vode u suradnji s ministarstvom nadležnim za vodno gospodarstvo, donio Hrvatski sabor 15. srpnja 2008., »Narodne novine« broj 91/08.).) i Planom upravljanja vodnim područjima. Prije usvajanja Višegodišnjeg programa obvezna je provedba strateške procjene utjecaja na okoliš koja je definirana odredbama Zakona o zaštiti okoliša, Uredbe o strateškoj procjeni utjecaja strategije, plana i programa na okoliš i Zakona o zaštiti prirode.

Višegodišnjim programom se utvrđuju:

− pojedinačni projekti gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije,

− način i razdoblje provedbe

− sudionici u provedbi

− iznosi ulaganja i izvori sredstava za svaki projekt

− red prvenstva u provedbi (gdje je primjenjivo).

Trenutačno je na snazi Višegodišnji program koji je izrađen i donesen još 2015. godine (»Narodne novine«, broj 117/15.) kada je na snazi bio Plan upravljanja vodnim područjima 2013. – 2015. a dostupan je na mrežnim stranicama Hrvatskih voda:

(https://voda.hr/sites/default/files/2022-04/nn\_117\_2015\_visegodisnji\_program\_gradnje\_regulacijskih\_i\_zastitnih\_vodnih\_gradevina\_i\_gradevina\_za\_melioracije.pdf).

Novelacija / ažuriranje Višegodišnjeg programa je završena i Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije 2021. – 2030. odnosno Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracie za razdoblje do 2030. godine (u daljem tekstu: Višegodišnji program) je u postupku strateške procjene utjecaja na okoliš. To je okvirni program ulaganja u: (i) uređenje voda u cilju zaštite od štetnog djelovanja voda, kroz gradnju regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju koje mogu poslužiti prihvatu i evakuaciji velikih voda, te (ii) navodnjavanje, kroz izgradnju vodnih građevina za navodnjavanje. Prikazana ulaganja su obrađena kao dvije zasebne cjeline, iz razloga što sadrže drugačija polazišta, ciljeve, korisnike, izvore financiranja, tehničke i financijske aspekte. Realizacija Višegodišnjeg programa je predviđena kroz duži niz godina, uz mogućnosti prilagodbe, radi postizanja jasno opisanih ciljeva i prioriteta, te kontrole aktivnosti i praćenja postignutih efekata.

Nacrt Višegodišnjeg programa biti će objavljen u okviru provođenja postupka strateške procjene utjecaja Višegodišnjeg programa na okoliš.

Višegodišnji program sadržava ukupno 504 projekata zaštite od štetnog djelovanja voda, od čega se 325 projekata odnosi na vodno područje rijeke Dunav, a 179 projekata na jadransko vodno područje.

Tab. C.22 Ukupan broj projekata zaštite od štetnog djelovanja voda (smanjenja rizika od poplava)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Prethodni Višegodišnji program | | | | | Višegodišnji program | |
| Planirano | Odbačeno | Završeno | U izgradnji | Ostalo za provedbu | Novi projekti | Ukupno za realizaciju |
| Jadransko vodno područje | 117 | 24 | 19 | 7 | 67 | 112 | 179 |
| Podsliv rijeka Drave i Dunava | 124 | 25 | 20 | 10 | 69 | 76 | 145 |
| Podsliv rijeke Save | 132 | 15 | 18 | 25 | 74 | 106 | 180 |
| Vodno područje rijeke Dunav | 256 | 40 | 38 | 35 | 143 | 182 | 325 |
| Republika Hrvatska | 373 | 64 | 57 | 42 | 210 | 294 | 504 |

Realizacija projekata s liste Višegodišnjeg programa se očekuje sljedećom dinamikom:

– započeti s izgradnjom ili završiti ukupno 251 projekata do 2023. godine kada je predviđeno novo ažuriranje Višegodišnjeg programa radi usklađenja s Planom upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

– provedbu preostalih 253 projekata ostaviti za razdoblje nakon 2023.godine.

Višegodišnjim programom se planira izgradnja niza projekata zaštite od štetnog djelovanja voda sistematiziranih u projektne cjeline formirane prema pripadnim sustavima obrane od poplava, prostornom položaju i utjecajnom području (područje malog sliva, općine ili grada i drugo). Grupiranje je obavljeno radi boljeg sagledavanja širih učinaka predviđenih projekata na povećanje razine zaštite od poplava odnosno na smanjenje rizika od poplava i formiranja pripadnih projektnih cjelina s ciljem njihove efikasnije prijave za financiranje sredstvima fondova Europske unije (EU).

Višegodišnji program sadrži listu s 504 predviđena projekta s oznakom pripadne projektne cjeline, ocjenom prioriteta, iznosom troškova i osnovnim pokazateljima vrednovanja svakog pojedinog projekta. Projektne cjeline obuhvaćaju projekte iz obje prioritetne skupine. Odabirom pripadnih projektnih cjelina, odnosno prostornim grupiranjem predloženih projekata izbjegava se parcijalno promatranje učinaka realizacije svakog pojedinačnog projekta i omogućava efikasnija procjena i praćenje postizanja postavljenih ciljeva i koristi na širem prostoru, odnosno području projektne cjeline. Ovakvim se pristupom bitno olakšava i sagledavanje utjecaja predviđenih zahvata na okoliš, jer će se procjena kumulativnih efekata utjecaja programa na okoliš provodi na razini projektnih cjelina, a ne na razini pojedinačnih projekata. Osim toga, kod odabira projektnih cjelina vođeno je računa o mogućim prekograničnim utjecajima, kako bi se izdvojili projekti za koje će eventualno trebati provođenje odgovarajućih procjena po posebnom postupku.

Tab. C.23 Oznake i nazivi projektnih cjelina za projekte zaštite od štetnog djelovanja voda odnosno projekte smanjenja rizika od poplava

|  |  |
| --- | --- |
| Projektna cjelina | Naziv projektne cjeline |
| 1 | Projekt zaštite od bujičnih poplava na područjima Dubrovačkog primorja, poluotoka Pelješca i otoka Korčule, Mljeta i Lastova |
| 2 | Projekt zaštite od poplava na slivu Neretve |
| 3 | Projekt zaštite od poplava na slivu Vrgorskog polja |
| 4 | Projekt zaštite od poplava na slivu Imotsko – bekijskog polja |
| 5 | Projekt zaštite od bujičnih poplava na području makarskog primorja |
| 6 | Projekt zaštite od bujičnih poplava na područjima Srednjedalmatinskog primorja i otoka Brača, Hvara, Visa, Šolte i Čiova |
| 7 | Projekt zaštite od poplava na slivu Cetine |
| 8 | Projekt zaštite od poplava na slivu Krke |
| 9 | Projekt zaštite od bujičnih poplava na područjima Šibenskog primorja i šibenskih otoka |
| 10 | Projekt zaštite od bujičnih poplava na području Zadarskog primorja i zadarskih otoka |
| 11 | Projekt zaštite od poplava na ravnokotarskim slivovima |
| 12 | Projekt zaštite od poplava na slivu Zrmanje i slivovima Ličkog platoa |
| 13 | Projekt zaštite od poplava na slivovima Like i Gacke |
| 14 | Projekt zaštite od bujičnih poplava na područjima Kvarnerskog primorja i otoka Krka, Cresa i Lošinja |
| 15 | Projekt zaštite od poplava na slivu Mirne |
| 16 | Projekt zaštite od poplava na slivu Raše |
| 17 | Projekt zaštite od bujičnih poplava na zapadnoistarskom priobalju |
| 18 | Projekt zaštite od poplava na slivu Gornje Kupe |
| 19 | Projekt zaštite od poplava Grada Ogulina |
| 20 | Projekt zaštite od poplava na slivu rijeke Kupe – karlovačko i sisačko područje |
| 21 | Projekt zaštite od poplava na slivu Korane |
| 22 | Projekt zaštite od poplava na slivu Kupčine |
| 23 | Projekt zaštite od poplava rijeke Une |
| 24 | Projekt zaštite od poplava na području Srednjeg posavlja |
| 25 | Projekt zaštite od poplava na slivu Krapine |
| 26 | Projekt zaštite od poplava na samoborskim slivovima |
| 27 | Projekt zaštite od poplava na slivu Sjeverno Zagrebačko prisavlje |
| 28 | Projekt zaštite od poplava na slivovima Zeline i Lonje |
| 29 | Projekt zaštite od poplava na slivovima Česme i Glogovnice |
| 30 | Projekt zaštite od poplava na slivovima Ilove i Pakre |
| 31 | Projekt zaštite od poplava na slivovima Šumetlice i Crnca |
| 32 | Projekt zaštite od poplava rijeke Save na dionici od Nove gradiške do Račinovaca |
| 33 | Projekt zaštite od poplava na slivu Orljave |
| 34 | Projekt zaštite od poplava na području Brodske posavine |
| 35 | Projekt zaštite od poplava na području slivova Biđa i Bosuta |
| 36 | Projekt zaštite od poplava rijeke Drave od slovenske granice do Pitomače |
| 37 | Projekt zaštite od poplava rijeke Drave od Pitomače do ušća u Dunav |
| 38 | Projekt zaštite od poplava rijeke Mure |
| 39 | Projekt zaštite od poplava na slivu Bednje |
| 40 | Projekt zaštite od poplava na slivu Trnave |
| 41 | Projekt zaštite od poplava na slivu Bistre |
| 42 | Projekt zaštite od poplava na slivu Županijskog kanala |
| 43 | Projekt zaštite od poplava na slivovima Karašice i Vučice |
| 44 | Projekt zaštite od poplava na slivu Vuke |
| 45 | Projekt zaštite od poplava rijeke Dunav |
| 46 | Projekt zaštite od poplava na području Baranje |
| 47 | Projekt zaštite od poplava na slivu Rječine |
| 48 | Projekt zaštite od poplava na slivu Sutle |
| 49 | Projekt zaštite od poplava na slivu Plitvice |
| 50 | Projekt zaštite od poplava na slivu Gline |
| 51 | Projekt zaštite od poplava na slivu Petrinjčice |
| 52 | Projekt zaštite od poplava na podunavskim slivovima nizvodno od Vukovara |
| 53 | Projekt zaštite od poplava na slivu Kutinice |
| 54 | Projekt zaštite od poplava na slivu Donje Dobre |
| 55 | Projekt zaštite od poplava na slivu Pazinčice |
| 56 | Projekt zaštite od poplava na slivu Boljunčice |
| 57 | Projekt zaštite od poplava na slivu Lokvarke |
| 58 | Projekt zaštite od poplava na slivu Mrežnice |

Zbog složenosti i sveobuhvatnosti Višegodišnjeg programa, za navedene projekte su definirane samo okvirne aktivnosti potrebne za postizanje postavljenih ciljeva, bez prethodnog analiziranja mogućih varijantnih rješenja, troškova ulaganja i održavanja, društveno – ekonomskih koristi, kao i drugih relevantnih kriterija. Svi međusobno ovisni ili funkcionalno povezani projekti koje treba realizirati na određenom prostoru grupirani su u projektne cjeline koje obuhvaćaju šire dijelove prostora unutar kojih se predloženim zahvatima popravlja postojeće narušeno stanje i ne ugrožava zatečeno stanje (biološki i hidromorfološki elementi kakvoće). Za svaki pojedini planirani projekt s liste Višegodišnjeg programa moguće je doći do kvalitetnijeg tehničkog rješenja prilikom detaljnije izrade projektne dokumentacije ili studije izvodljivosti. Identifikaciju projekata obavile su nadležne stručne službe. Investicijska vrijednost projekata procijenjena je primjenom sljedećih načela:

– za tehnička rješenja koja su dosadašnjom dokumentacijom detaljnije razrađena i za koje već postoje adekvatne procjene, vrijednosti su preuzete i raspoložive dokumentacije

– za tehnička rješenja koja nisu detaljnije razrađena dosadašnjom dokumentacijom, procjene su izvršene korištenjem Standardne kalkulacije radova u vodnom gospodarstvu.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/172679.jpg)

Sl. C.15 Prostorni raspored identificiranih projekata s pripadnim projektnim cjelinama i pripadnim područjem malog sliva

Projekti su vrednovani temeljem šest odabranih kriterija kojima se ocjenjivao: (1) značaj zahvata za uže ili šire područje, (2) mogućnosti korištenja i za druge namjene (višenamjensko korištenje), (3) brojnost stanovništva koje se štiti od poplava, (4) utjecaj zahvata na zaštitu materijalnih dobara, okoliša, kulturne baštine i ostalih vrijednosti, (5) raspoloživost projektne dokumentacije i potrebnih dozvola za građenje, odnosno spremnost za realizaciju, te (6) mogućnosti faznog izvođenja radova. Projekti su razvrstani u dvije prioritetne skupine.

Paralelno s izradom Višegodišnjeg programa provodi se postupak strateške procjene temeljem rezultata Strateške studije. Definiranjem projektnih cjelina omogućeno je sagledavanje kumulativnih efekata utjecaja ažuriranog Višegodišnjeg programa na okoliš šireg područja, umjesto sagledavanja pojedinačnih utjecaja svakog predviđenog zahvata na okoliš određenog užeg područja. Strateška studija se ne bavi detaljima tehničkih rješenja već okolišnim značajkama i mjerama za sprječavanje, smanjenje i ublažavanje nepovoljnih utjecaja provedbe Višegodišnjeg programa na okoliš.

Nakon što je proveden postupak prethodne ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu, nadležno ministarstvo je izdalo rješenje prema kojem je za planirano ažuriranje Višegodišnjeg programa obvezna provedba Glavne ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu. Stoga Strateška studija sadrži i poglavlje Glavna ocjena prihvatljivosti programa za ekološku mrežu prikazano u zasebnom dokumentu. Zaključci strateške procjene utjecaja Višegodišnjeg programa na okoliš sastavni su dio dokumenta.

Višegodišnjim programom je propisano da je za sve projekte gradnje potrebno je provesti postupak ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu. Prvi korak je da se nadležnom tijelu (Ministarstvo / županija) podnese zahtjev za prethodnom ocjenom s opisom / idejnim rješenjem zahvata. Ukoliko nadležno tijelo procijeni da je moguće isključiti značajan utjecaj zahvata na ciljeve očuvanja i cjelovitost područja ekološke mreže, tada zahvat ide dalje u redoviti postupak ishođenja dozvola. U protivnom, zahvat se upućuje na glavnu ocjenu u kojoj se detaljnije sagledavaju mogući negativni utjecaji, pokušavaju pronaći alternativna rješenja za ostvarivanje cilja zahvata, kao i mjere kojima je moguće ublažiti utjecaje. Ukoliko je zahvat i dalje neprihvatljiv, moguće je provesti utvrđivanje prevladavajućeg javnog interesa uz sudjelovanje javnosti te, ako on postoji, zahvat se odobrava uz kompenzaciju. To znači nadoknađivanje »žrtvovanog« područja zamjenskim područjem, prirodnim ili umjetno načinjenim, koje će preuzeti njegovu ulogu u ekološkoj mreži.

7. UPRAVLJANJE RIZICIMA OD POPLAVA

7.1. Provedba

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/172765.jpg)

Teritorijalne jedinice za provedbu obrane od poplava su uz vodna područja i sektori, branjena područja i dionice. Usklađivanje svih aktivnosti obrane od poplava po teritorijalnim jedinicama obavlja se u skladu s Planom upravljanja rizicima od poplava, odredbama Državnog plana obrane od poplava i na temelju njega donesenih provedbenih planova i drugih pratećih akata.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/172782.jpg)

Sl. C.16 Teritorijalne jedinice za provedbu obrane od poplava

Sektori su glavne operativne teritorijalne jedinice za provedbu obrane od poplava. Na razini sektora provodi se koordinacija i operativno upravljanje obranom od poplava na svim branjenim područjima u granicama sektora:

1. Mura i gornja Drava – Sektor A sa sjedištem u Varaždinu

2. Dunav i donja Drava – Sektor B sa sjedištem u Osijeku

3. Gornja Sava – Sektor C sa sjedištem u Zagrebu

4. Srednja i donja Sava – Sektor D sa sjedištem u Slavonskom Brodu

5. Slivovi sjevernog Jadrana – Sektor E sa sjedištem u Rijeci

6. Slivovi južnog Jadrana – Sektor F sa sjedištem u Splitu.

Branjena područja su temeljne jedinice za provedbu operativnog upravljanja obranom od poplava. Na razini branjenih područja provode se nalozi Glavnog centra obrane od poplava i nalozi sektora, te se osigurava samoinicijativno postupanje u obrani, u slučaju izostanka naloga. Državnim planom obrane od poplava utvrđena je obveza izrade provedbenih planova obrane od poplava za svako branjeno područje kojih ima ukupno 34.

Dionice su najniže teritorijalne jedinice unutar branjenih područja, na kojima se kod opasnosti od poplava prate stanja i izravno provodi obrana od poplava na zaštitnim vodnim građevinama. Broj i oznake dionica utvrđeni su Glavnim provedbenim planom obrane od poplava.

Institucije nadležne za obranu od poplava određene su Zakonom o vodama:

– Ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo usklađuje politiku obrane od poplava na međunarodnim vodama s drugim državama putem uspostavljenih mehanizama suradnje organiziranim u okviru međunarodnih vodnogospodarskih komisija.

– Hrvatske vode su nadležne za planiranje, organiziranje, financiranje i provedbu mjera obrane od poplava.

– Glavni centar obrane od poplava je ustrojbena jedinica Hrvatskih voda sa sjedištem u Zagrebu i središnja je operativna jedinica za upravljanje redovitom i izvanrednom obranom od poplava na razini Republike Hrvatske.

Glavni centar obrane od poplava osigurava stručnu i tehničku potporu glavnom rukovoditelju obrane od poplava i objedinjava rad podcentara obrane na razini šest sektora. U okviru Glavnog centra obrane od poplava uspostavljen je sustav za ažurno praćenje hidrološkog režima na površinskim i podzemnim vodama u Republici Hrvatskoj. U tu svrhu, Hrvatske vode su organizirale vlastitu mrežu automatskih i drugih hidroloških postaja za neposrednu obranu od poplava s prikupljanjem podataka u realnom vremenu i pohranom podataka u informacijskom sustavu voda. Glavni centar obrane od poplava u svom radu koristi sustav UKV radioveza, informacijski sustav Hrvatskih voda i druge raspoložive resurse. Svi relevantni hidrometeorološki podaci i informacije dostupni su svim nadležnim osobama u sustavu obrane od poplava putem mobilnog telefona.

Glavni centar obrane od poplava povezan je s Državnim hidrometeorološkim zavodom i upraviteljima višenamjenskih akumulacija s kojima, u realnom vremenu, razmjenjuje izmjerene podatke, prognoze i upozorenja za potrebe obrane od poplava, a primljene podatke također pohranjuje u informacijskom sustavu voda. Razmjena hidrometeoroloških podataka s drugim državama, u realnom vremenu, provodi se putem mehanizama međunarodnih multilateralnih i bilateralnih vodnogospodarskih komisija i Svjetske meteorološke organizacije. Prikupljeni hidrometeorološki podaci, prognoze i upozorenja se prosljeđuju iz Glavnog centra u podcentre obrane od poplava na razini sektora i branjenih područja, gdje se donose operativne odluke o upravljanju obranom od poplava.

– Državni hidrometeorološki zavod (DHMZ) je obvezan redovito motriti hidrološke i meteorološke pojave, provoditi mjerenja velikih protoka kod poplavnih voda, izrađivati izvještaje o količini i vrsti oborina na području zahvaćenom oborinama, izrađivati prognoze količina oborina, vremenske prognoze, hidrološke prognoze i upozorenja na opasne vremenske pojave (jak vjetar, kišu, snijeg, poledicu, grmljavinsko nevrijeme, iznimno visoku i nisku temperaturu zraka, maglu). Prema Glavnom provedbenom planu obrane od poplava, DHMZ je dužan dostavljati Glavnom centru obrane od poplava sve raspoložive hidrološke i meteorološke podatke u realnom vremenu, kao i izrađene prognoze i upozorenja o hidrološkim ili meteorološkim pojavama od značenja za obranu od poplava. Upozorenja se zasnivaju na svim raspoloživim mjerenjima koja pokrivaju cijelu Republiku Hrvatsku i granična područja susjednih zemalja, a sadržavaju informacije o položaju i vjerojatnom smjeru premještanja atmosferskih sustava koji mogu uzrokovati nevrijeme s obilnom oborinom koje za posljedicu ima poplave (prvenstveno bujične). Primjenjuju se tri stupnja upozorenja na opasne vremenske pojave koja se dostavljaju elektronskim putem u obliku tekstualne poruke i slikovno. Upozorenja se izrađuju i za posebne korisnike kao što je Ministarstvo unutarnjih poslova – Ravnateljstvo civilne zaštite (Operativni centar civilne zaštite), Hrvatska vatrogasna zajednica i Vatrogasno operativno zapovjedništvo Hrvatske vojske.

– Ministarstvo unutarnjih poslova, Ravnateljstvo civilne zaštite, kao nositelj temeljnih ovlasti na području zaštite od katastrofa i velikih nesreća, uključujući one uslijed poplava i nagomilavanja leda na vodotocima, izrađuje i nadzire provedbu Plana zaštite i spašavanja na području Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 96/10.). Tijekom redovite i izvanredne obrane od poplava sudjeluje u izvješćivanju nadležnih tijela i zainteresirane javnosti na potencijalno ugroženom području o stanju i prognozama u obrani od poplava te pokreće aktiviranje i uključivanje stožera civilne zaštite, odnosno operativnih snaga sustava civilne zaštite (po potrebi i oružanih snaga Republike Hrvatske te policije) kada opasnost od plavljenja nastupi u takvom opsegu da se obrana ne može osigurati materijalnim sredstvima i ljudstvom Hrvatskih voda i pravnih osoba. Osim toga, koordinira i odlučuje o poduzimanju drugih operativnih i logističkih mjera za smanjenje rizika, zaštitu i spašavanje ugroženog stanovništva, životinja, materijalnih i kulturnih dobara i okoliša, i ublažavanje posljedica, u skladu s planovima djelovanja civilne zaštite jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i propisima iz područja civilne zaštite.

– Provedbu preventivne obrane od poplava, te poslova i mjera redovne i izvanredne obrane od poplava Hrvatske vode ustupaju pravnim osobama (izabrani ponuditelji) po branjenim područjima, odnosno ugovaraju za razdoblje od četiri godine s ponuditeljima odabranim primjenom Zakona o javnoj nabavi (»Narodne novine«, br. 120/16. i 114/22.). Ponuditelji moraju posjedovati certifikacijsko rješenje o ispunjenu posebnih uvjeta kojim dokazuju svoju tehničku sposobnost za obavljanje poslova obrane od poplava (tehnička opremljenost, brojnost i stručnost zaposlenika). U cilju smanjenja rizika od negativnih posljedica na minimum, pravne osobe (izabrani ponuditelji) imaju obvezu:

1. Provoditi prevenciju od poplava na branjenom području na kojem djeluju, odnosno:

a. održavati regulacijske i zaštitne vodne građevine i vodne građevine za osnovnu melioracijsku odvodnju, kako bi se očuvala njihova stabilnost i funkcionalnost bez obzira na razorno djelovanje vode kojem su izloženi

b. obavještavati Hrvatske vode o svim uočenim nedostacima i oštećenjima vodnih građevina te davati prijedloge za njihovo otklanjanje i saniranje

c. čuvati i popunjavati opremu i materijal u terenskim centrima i posebnim skladištima

2. Obavljati potrebne radnje tijekom redovite i izvanredne obrane od poplava i to:

a. izvoditi radove na vodnim građevinama u sustavu obrane od poplava po naredbi rukovoditelja obrane od poplava

b. obavljati dežurstvo i angažirati sva svoja sredstva rada i zaposlenike na provođenju mjera obrane od poplava

c. prema nalogu rukovoditelja obrane od poplava žurno izvesti zahvate za otklanjanje ili ublažavanje posljedica ekstra velikih voda, kao što su izgradnja zečjih nasipa, saniranje prodora, probijanje ispusta u svrhu rasterećenja obrambenog sustava i slično

d. uključiti svoja sredstva rada i zaposlenike na provođenje mjera obrane od poplava i na drugim branjenim područjima u slučajevima njihove veće ugroženosti od poplava, a po odluci rukovoditelja obrane od poplava.

– Pravne i fizičke osobe – upravitelji akumulacija s osiguranim retencijskim prostorom za prihvat velikih voda, prije i tijekom provođenja mjera neposredne obrane od poplava moraju:

a. koristiti prostor u akumulaciji u skladu s odredbama vodopravne dozvole, odnosno pravilnika ili drugog općeg akta, na način da se osigura prihvaćanje poplavnog vala određenog volumena i ne prekorače odobrene količine ispuštanja vode iz akumulacije

b. provoditi odluke rukovoditelja obrane od poplava glede održavanja najveće dopuštene razine vode u akumulaciji prije i za vrijeme očekivanja pojava velikih voda.

– Druga nadležna tijela državne uprave, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravnih osoba u sustavu civilne zaštite dužna su donositi planove djelovanja civilne zaštite, kao i surađivati s Ministarstvom unutarnjih poslova, Ravnateljstvom civilne zaštite u organiziranju, osposobljavanju i opremanju operativnih snaga sustava civilne zaštite na područjima svojih nadležnosti. U slučaju opasnosti od plavljenja većega opsega, uvode dežurstva i surađuju u provedbi mjera obrane od poplava, odnosno zaštite i spašavanja te proglašavaju izvanredno stanje u skladu s razmjerima nastalih posljedica. Nakon prestanka poplava formiraju stručno povjerenstvo za procjenu šteta na područjima svojih nadležnosti, s izuzetkom šteta na vodama i vodnim građevinama.

Operativno upravljanje rizicima od poplava – Za upravljanje obranom od poplava odgovorni su: glavni rukovoditelj obrane od poplava, voditelj Glavnog centra obrane od poplava i rukovoditelji obrane od poplava teritorijalnih jedinica, sukladno propisanim obvezama i pravima.

Generalni direktor Hrvatskih voda je glavni rukovoditelj obrane od poplava koji imenuje voditelja Glavnog centra obrane od poplava i rukovoditelje obrane od poplava i njihove zamjenike za sektore, branjena područja i dionice. Raspored imenovanih rukovoditelja obrane od poplava i njihovih zamjenika sastavni je dio Glavnog provedbenog plana obrane od poplava. Zamjenici rukovoditelja obrane od poplava imaju sve dužnosti i ovlaštenja rukovoditelja obrane od poplava za vrijeme dok obavljaju poslove i zadatke prema odredbama Državnog plana obrane od poplava i pratećih provedbenih i logističkih planova.

Prognoziranje velikih voda – Prognoziranje velikih voda u Hrvatskoj ima dugu tradiciju, a razvoj sustava koji je i danas u uporabi započeo je krajem 60 – tih godina 20. stoljeća uspostavom UKV sustava za komunikaciju, te uspostavom telemetrijskog sustava za prikupljanje hidroloških podataka sredinom 70 – tih godina 20. stoljeća.

Posebna pažnja je posvećena razvoju prognoznih sustava na slivu rijeke Save radi vrlo sofisticiranog sustava za obranu od poplava koji zahtjeva niz upravljačkih odluka u realnom vremenu. Za veći broj hidroloških postaja na rijeci Savi, te za postaju Karlovac na Kupi su razvijeni vrlo uspješni modeli višestruke regresije linearnog tipa kojim se prognozira vrh vodnog vala. Također u uporabi je bio i prognostičko – upravljački model za simulaciju upravljanja obranom od poplava na području ograničenom profilima Zagreb, Jamnička Kiselica i Crnac koji je omogućavao prognozu hidrograma velikih voda pri različitim scenarijima upravljanja distribucijskim građevinama.

Danas, aktivnosti na razvoju prognostičkih sustava velikih voda i operativnom prognoziranju provode zajednički Državni hidrometeorološki zavod i Hrvatske vode. Sustavom za prikupljanje podataka u realnom vremenu obuhvaćeno je oko 80 meteoroloških i oko 400 hidroloških postaja s parametrima i frekvencijom dojave prilagođenim potrebama. Osim toga dostupan je i niz satelitskih i radarskih produkata koji pokrivaju cjelokupno područje Hrvatske. Koriste se produkti dva meteorološka prognozna modela:

– ALADIN (Aire Limitée Adaptation dynamique Développement InterNational) numerički modelski sustav za kratkoročnu prognozu vremena visoke razlučivosti

– ECMWF (European Centre for Medium – Range Weather Forecasts) globalni je prognostički sustav.

Kontinuirano se izrađuju i učesnicima u operativnoj obrani od poplava distribuiraju prilagođeni prikazi rezultata navedenih modela čime je osiguran temeljni nivo upozorenja za područje cijele Hrvatske.

Na slivu rijeke Save na području Hrvatske operativno se koristi hidrološko – hidraulički model Sava Super Model 2 (Sava SM2). Operativno se pokreće satnom frekvencijom u Državnom hidrometeorološkom zavodu. Prognoza vodostaja i protoka do 120 sati unaprijed generira se za 171 prognostičkih točaka, od kojih je 137 u Hrvatskoj. Model je razvijan kroz tri faze, počevši sa 2015. godinom i sastoji se od 517 km toka rijeke Save, 2.592 km pritoka, 24 preljeva, 16 kontrolnih objekata i 13 retencija. Ulazni podaci modela su vodostaji i protoci, količine oborine i temperature zraka u stvarnom vremenu s automatskih hidroloških i meteoroloških postaja u Hrvatskoj, Sloveniji i Bosni i Hercegovini te rezultati numeričkih meteoroloških prognostičkih modela (ALADIN/HR horizontalne razlučivosti 4 km do 72 h unaprijed i ECMWF horizontalne razlučivosti oko 9 km, od 73 do 120 h unaprijed).

Hrvatska je također uključena u niz inicijativa i projekata na međunarodnom nivou kao što su European Flood Alert System (EFAS), Danube HIS, Sava HIS, Sava FFWS i niz drugih koji dodatno pridonose povećanju podatkovne osnove za prognoziranje, osiguravaju dodatni prognostički materijal i/ili distribuiraju upozorenja.

Postupanje tijekom velikovodnih događaja, uključujući korištenje prognoza, upravljanje sustavima, poduzimanje aktivnosti na operativnoj obrani od poplava i upozoravanje javnosti je regulirano Državnim planom obrane od poplava, Glavnim provedbenim planom obrane od poplava, te Posebnim detaljnim planovima obrane od poplava za branjena područja.

Duga tradicija korištenja prognoza u operativnoj obrani od poplava je dokazala njihov veliki značaj na smanjenju rizika od poplava pa je radi toga pokrenut niz aktivnosti na unapređenju od kojih su najvažnije unapređenje sustava monitoringa i razvoj prognostičkih sustava za područje rijeka Drave i Dunava, te za jadransko vodno područje (projekt VEPAR). U budućnosti se planira sustav hidrološkog prognoziranja prilagoditi potrebama vezanim za pojavu malih voda i suša.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/172903.jpg)

Sl. C.17 Hidrološko – hidraulički prognozni modeli u razvoju i operativnoj upotrebi

Mjere 2.URP.38, 2.URP.39, 3.URP.04, 3.URP.09, 3.URP.33, 3.URP.34, 3.URP.35, 3.URP.36, 3.URP.37, 3.URP.38, 3.URP.47 i 3.URP.55 Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. i Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027., direktno ili indirektno doprinose poboljšanju sustava prognoziranja velikih voda u Hrvatskoj.

Pristup organizaciji obrane od poplava – Obrana od poplava je organizirana na dvije osnovne razine:

– Preventivna obrana od poplava koja obuhvaća radove održavanja prirodnih i umjetnih vodotoka i drugih voda te regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju, revitalizaciju poplavnih područja te

– Operativna obrana od poplava koja može biti redovita i izvanredna, a čine je mjere koje se poduzimaju neposredno pred nastup opasnosti od plavljenja, tijekom trajanja opasnosti i neposredno nakon prestanka te opasnosti s ciljem smanjenja mogućih šteta od poplava.

|  |  |
| --- | --- |
| pripremno stanje | Rukovoditelj obrane od poplava branjenog područja određuje početak i prestanak pripremnog stanja po dionicama kada mjerodavni vodostaji ili protoci dosegnu razinu određenu provedbenim planom, odnosno pri pojavi plovećeg leda na 25 % vodne površine. |
| redovita obrana od poplava | Rukovoditelj obrane od poplava branjenog područja proglašava rješenjem početak ili prestanak redovne obrane od poplava na pojedinim dionicama kada mjerodavni vodostaji ili protoci dosegnu razinu određenu provedbenim planom, odnosno pri pojavi ledostaja na vodotocima. |
| izvanredna obrana od poplava | Početak i prestanak izvanredne obrane od poplava na pojedinim dionicama proglašava rješenjem rukovoditelj obrane od poplava sektora, kada mjerodavni vodostaji ili protoci dosegnu razinu određenu provedbenim planom, odnosno pri formiranju ledenog čepa u koritu vodotoka. |
| izvanredno stanje | Izvanredno stanje na zaštitnim vodnim građevinama na pojedinim dionicama proglašava rješenjem rukovoditelj obrane od poplava sektora, a u hitnim slučajevima rukovoditelj obrane od poplava branjenog područja, kada vodostaji ili protoci dosegnu razinu određenu provedbenim planom, odnosno pri nižim vodostajima i protocima, ako neposredno prijeti proboj, rušenje ili prelijevanje zaštitnih vodnih građevina ili je do proboja, rušenja ili prelijevanja već došlo. |
| Izvanredno stanje na poplavom ugroženim područjima proglašava župan (na području jedne županije). |
| Katastrofa i velika nesreća | Katastrofu i veliku nesreću, na prijedlog ministra unutarnjih poslova može proglasiti Vlada Republike Hrvatske (na području dviju ili više županija). |

Tehnički i ostali elementi potrebni za upravljanje redovitom i izvanrednom obranom od poplava na vodama I. reda utvrđeni su Glavnim provedbenim planom obrane od poplava koji donose Hrvatske vode i provedbenim planovima obrane od poplava branjenih područja koje donosi i ažurira glavni rukovoditelj obrane od poplava na prijedlog rukovoditelja obrane od poplava sektora.

Državnim planom obrane od poplava (»Narodne novine«, broj 84/10.) regulirane su između ostalog nadležnosti u pogledu:

– provedbe potrebnih mjera i radnji na regulacijskim i zaštitnim vodnim građevinama, te građevinama osnovne, a po potrebi i detaljne melioracijske odvodnje koje mogu poslužiti prihvatu i evakuaciji velikih voda

– otklanjanja uzroka koji ometaju protok voda koritom vodotoka

– stavljanja u funkciju izgrađenih objekata za rasterećenje velikih voda (oteretnih kanala, retencija, akumulacija s retencijskim prostorom za prihvat velikih voda, ustava, preljeva, odvodnih tunela i slično)

– izgradnja druge obrambene crte prije ili za vrijeme neposredne obrane od poplava ukoliko prijeti neposredna opasnost od podvira, prodora, rušenja ili prelijevanja zaštitnih vodnih građevina.

Provedbenim planovima obrane od poplava branjenih područja kartografski se prikazuju dionice obrane od poplava, štićene odnosno neštićene površine, druga crta obrane i druge informacije bitne za upravljanje obranom od poplava kao što su obrambeni centri, čuvarnice i skladišta materijala, slaba mjesta u sustavu obrane od poplava, mjesta na kojima će se izvršiti otvaranje nasipa u slučaju opasnosti od nekontroliranog proboja ili prelijevanja. Provedbeni planovi obrane od poplava su dostupni na https://voda.hr/hr/provedbeni-planovi-obrane-od-poplava.

Standardni operativni postupak za aktivnosti zaštite i spašavanja u poplavama – Ministarstvo unutarnjih poslova, Ravnateljstvo civilne zaštite, Operativni centar civilne zaštite je ulazna i izlazna nacionalna kontakt točka za razmjenu informacija ranog upozoravanja o izvanrednom događaju. Kad Operativni centar civilne zaštite dobije informacije iz Hrvatskih voda (na temelju protokola o komunikacijskoj suradnji između Ministarstva unutarnjih poslova, Ravnateljstva civilne zaštite, Hrvatskih voda, ili Državnog hidrometeorološkog zavoda o vodostajima i mogućnosti pojave poplava širih razmjera prenositi ih:

– Županijskim centrima 112 potencijalno ugroženih županija

– Ravnatelju Ravnateljstva civilne zaštite

– Načelniku Stožera civilne zaštite Republike Hrvatske

– Glavnom vatrogasnom zapovjedniku Republike Hrvatske

– Operativno komunikacijskom centru policije

– Državnim tijelima i službama uključenim u sustav pripravnosti u slučaju poplava

– Pravnim osobama od interesa za sustav civilne zaštite Republike Hrvatske

– Vladi Republike Hrvatske

– Kontakt točkama susjednih država u smjeru kretanja vodnog vala.

Na temelju zaprimljenih informacija o mogućoj opasnosti od poplava, načelnik Stožera civilne zaštite Republike Hrvatske ili zamjenik načelnika Stožera u slučaju njegove odsutnosti, nalaže uvođenje određenog stupnja pripravnosti Stožeru civilne zaštite Republike Hrvatske, operativnim snagama sustava civilne zaštite, Stručnom timu za potporu u koordinaciji u slučaju poplava, Županijskim centrima 112 s potencijalno ugroženih područja te mjerodavnim državnim tijelima i službama koje imaju obvezu sudjelovati u zaštiti i spašavanju u slučaju poplava. Ovisno o situaciji, načelnik Stožera civilne zaštite Republike Hrvatske ili zamjenik načelnika Stožera u slučaju njegove odsutnosti donosi odluku o mobilizaciji i aktiviranju Stožera civilne zaštite Republike Hrvatske, operativnih snaga i svih sudionika sustava civilne zaštite u slučaju poplava. Kad postojeći kapaciteti nisu dostatni, a situacija na terenu zahtijeva dodatne snage, u aktivnosti se mogu uključiti pripadnici oružanih snaga i policije. U slučaju da su sveukupni kapaciteti Republike Hrvatske u ljudstvu i/ili opremi za zaštitu i spašavanje nedostatni, ispostavljaju se zahtjevi za slanje pomoći drugim državama i međunarodnim organizacijama.

Državna uprava za zaštitu i spašavanje (danas u sastavu Ministarstva unutarnjih poslova) je donijela u ožujku 2011. godine Standardni operativni postupak (SOP) za djelovanje operativnih snaga zaštite i spašavanja u poplavama kod kojih se postupa prema Planu zaštite i spašavanja za područje Republike Hrvatske. Dosljednom primjenom SOP-a, postižu se maksimalno mogući uvjeti za integraciju operativnih kapaciteta i njihovo učinkovito djelovanje u okviru cjelovitog sustava zaštite i spašavanja. SOP se sastoji od sljedećih dijelova:

– pregleda izvanrednih događaja

– usklađivanja mjera upozoravanja i uvođenja pripravnosti na strategijskoj razini

– usklađivanja postupaka aktiviranja i mobilizacije operativnih snaga

– usklađivanja uporabe operativnih snaga, odgovornost za zapovijedanje, koordinaciju i nadzor njihovog djelovanja

– pregleda podataka o odgovornim tijelima, operativnim snagama, kontakt osobama i načinu komuniciranja te njihovih nadležnosti

– podataka o drugim sudionicima u sustavu zaštite i spašavanja.

7.2. Financiranje

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/173058.jpg)

1 Višegodišnji programi gradnje se izrađuju temeljem odredbi Zakona o vodama. Programe izrađuju Hrvatske vode u formi prijedloga, sukladno Strategiji upravljanja vodama i Planu upravljanja vodnim područjima, a donosi ih Vlada Republike Hrvatske nakon provedene strateške procjene utjecaja na okoliš. Višegodišnji programi gradnje kroz investicijske mjere objedinjuju obveze iz brojnih direktiva Europske unije, naročito Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava, Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda.

Programima se utvrđuju način i razdoblje provedbe pojedinačnih projekata, sudionici u provedbi, iznosi ulaganja i izvori sredstava, red prvenstva u provedbi te praćenje provedbe.

Postupku donošenja višegodišnjih programa gradnje prethodi provedba strateških procjena utjecaja na okoliš. Postupci strateške procjene i prekogranični utjecaj programa na okoliš provode se sukladno odredbama Zakona o zaštiti okoliša i Uredbe o strateškoj procjeni utjecaja strategije, plana i programa na okoliš. Strateška procjena se provodi tijekom izrade nacrta prijedloga programa prije utvrđivanja konačnog prijedloga i upućivanja u postupak donošenja. U postupku strateške procjene osigurava se informiranje i sudjelovanje javnosti. Prije stavljanja u proceduru donošenja, pri utvrđivanju konačnog prijedloga programa, obvezno se uzimaju u obzir rezultati strateške procjene, mišljenja tijela i/ili osoba određenih posebnim propisom te se razmatraju primjedbe, prijedlozi i mišljenja javnosti i rezultati prekograničnih konzultacija.

Hrvatske vode, kao pravna osoba odgovorna za upravljanje vodama u Republici Hrvatskoj, provode sve mjere za upravljanje rizicima od štetnog djelovanja voda predviđene Zakonom o vodama, Državnim planom obrane od poplava i provedbenim i logističkim planovima vezanim za taj plan, a sve u skladu sa svojim obvezama, odgovornostima i financijskim mogućnostima.

Prema sadašnjem modelu financiranja vodnoga gospodarstva, gradnja vodnih građevina u sustavu zaštite od poplava financira se namjenskim vodnim naknadama (vodni doprinos i naknada za uređenje voda) uz mogućnost sufinanciranja iz državnoga proračuna Republike Hrvatske i drugih domaćih i stranih izvora.

Vodni doprinos je javno davanje koje se plaća na gradnju građevina, prema tarifi, ovisnoj o vrsti građevine, koju propisuje Vlada Republike Hrvatske. Prihod od vodnoga doprinosa je jedini stalni namjenski izvor sredstava Hrvatskih voda za financiranje gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina.

Zajedno s prihodom od naknade za uređenje voda, koja se plaća na sve nekretnine osim na poljoprivredno zemljište, vodni doprinos je značajan izvor sredstava i za:

– gradnju građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju

– održavanje prirodnih i umjetnih vodotoka i drugih voda i vodnih građevina u sustavu zaštite od poplava (preventivna obrana od poplava)

– provedbu redovite i izvanredne obrane od poplava

– podmirenje troškova pripremnih i pravnih radnji radi upisa javnoga vodnoga dobra u zemljišne knjige i katastar te kupnje i izvlaštenja nekretnina u korist javnoga vodnoga dobra

– podmirenje razmjernog dijela troškova stručnih i administrativnih poslova u upravljanju vodama (uključujući poslove koji imaju obilježje javnih službi) koji se odnose na uređenje vodotoka i drugih voda i zaštitu od štetnog djelovanja voda.

Prihod od vodnoga doprinosa koristi se prema načelima solidarnosti i prvenstva u potrebama na državnom području Republike Hrvatske.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/173166.jpg)

Sl. C.18 Prihod od naknada za uređenje voda i vodnog doprinosa u razdoblju 2013. – 2020.

Smanjenje izvornih prihoda u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu je uzrokovano dijelom COVID pandemijom, a dijelom primjenom novih tarifa obračuna vodnog doprinosa. Ukupan iznos ostvarenih izvornih prihoda za 2019. godinu je za oko 3,5 % manji u odnosu na iznos u 2018. godinu u najvećem dijelu zbog smanjenog broja zaprimljenih zahtjeva za obračun vodnog doprinosa u postupku legalizacije objekata, kao i zbog smanjenja prihoda od naknade za korištenje voda. Prihodi iz državnog proračuna Republike Hrvatske su 2019. godine iznosili ukupno 97,9 milijuna eura od čega se 13,86 milijuna eura odnosilo na bespovratna sredstva Europske unije za projekte zaštite od štetnog djelovanja voda koja se transferiraju putem resornog ministarstva. Promatrajući strukturu prihoda ostvarenih u razdoblju 2013. – 2020. godina, uočava se da je najveći udio sredstava državnog proračuna Republike Hrvatske ostvaren 2016. godine (34 %) s ukupnim iznosom od 161,48 milijuna eura, te 2020. godine (36,5 %) s ukupnim iznosom od 165,66 milijuna eura i to prvenstveno zahvaljujući većem povlačenju sredstava iz fondova Europske unije.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/173182.jpg)

Sl. C.19 Prikaz strukture ostvarenih prihoda Hrvatskih voda u razdoblju 2013. – 2020.

S obzirom na klimatske promjene i pojavu sve češćih i sve intenzivnijih poplavnih događaja, uključujući katastrofalnu poplavu u svibnju 2014. godine, koji ugrožavaju sigurnost i zdravlje stanovništva, gospodarstvo te kulturnu i ekološku baštinu Republike Hrvatske, potrebno je maksimalno intenzivirati implementaciju ključnih građevinskih i negrađevinskih mjera upravljanja rizicima od poplava, uz osiguranje dodatnih financijskih sredstva iz međunarodnih izvora, uključujući fondove Europske unije i međunarodne zajmove. Građevinske mjere obuhvaćaju prvenstveno mjere održavanja voda, uključujući gradnju regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i radove održavanja voda, dok negrađevinske mjere obuhvaćaju mjere planiranja, studijskih poslova i praćenja vodnog režima, preventivne pripremne radnje te dio neposrednih mjera redovite i izvanredne obrane od poplava i radnji nakon prestanka redovite obrane od poplava.

Analize strukture troškova ulaganja u regulacijske i zaštitne vodne sustave radi postizanja strateških ciljeva pokazuju da omjer potrebnih ulaganja u održavanje, te dovođenje sustava u funkcionalno stanje i razvoj sustava na godišnjoj razini iznosi približno 70 % : 30 %, čime se osigurava održivost u upravljanju rizicima od poplava.

Tab. C.24 Troškovi ulaganja za potrebe zaštite od štetnog djelovanja voda odnosno smanjenja rizika od poplava u razdoblju 2017. – 2020.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulaganja prema Planu upravljanja vodama | 2017. godina | 2018. godina | 2019. godina | 2020. godina |
| 000 eura | | | |
| Održavanje voda I. i II. reda, javnog vodnog dobra, regulacijsko – zaštitnih vodnih građevina, građevina osnovne melioracijske odvodnje i građevina za odvodnju bujičnih voda | 92.900 | 99.176 | 86.163 | 83.641 |
| Gradnja regulacijsko – zaštitnih vodnih građevina i građevina osnovne melioracijske odvodnje | 23.748 | 21.279 | 25.746 | 35.062 |
| Obnavljanje i održavanje građevina detaljne melioracijske odvodnje | 4.216 | 5.963 | 9.025 | 9.236 |
| Tehnički poslovi od općeg interesa za upravljanje vodama (studijski poslovi, monitoring i ostalo)\* | 7.114 | 8.219 | 7.489 | 7.700 |
| Ukupno | 127.978 | 134.637 | 128.423 | 135.639 |
| \* U odnosu na tablicu iz poglavlja B.4 u troškove nisu uključeni troškovi Glavnog vodogospodarskog laboratorija | | | | |

Promatrajući strukturu ulaganja u razdoblju 2017. – 2020. godina, uočava se sljedeće:

– Ukupna godišnja ulaganja u redovita gospodarska i tehnička održavanja postojećih zaštitnih sustava su znatno niža od Strategijom predloženih iznosa

– Ulaganja u gradnju regulacijsko – zaštitnih vodnih građevina i građevina osnovne melioracijske odvodnje su bila znatno niža od Strategijom predloženih iznosa, dok je 2020. godine došlo do izraženijeg porasta ulaganja u odnosu na prethodne godine.

Za potrebe izrade poglavlja Upravljanje rizicima od poplava (Plana upravljanja rizicima od poplava) provodi se sistematizacija mjera predviđenih postojećim zakonskim, strateškim, programskim i planskim dokumentima Republike Hrvatske i Hrvatskih voda, uz uvažavanje smjernica Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava i najbolje međunarodne prakse. Konačna verzija sa svim potrebnim mjerama koje doprinose uspostavi održivog integriranog upravljanja vodama i poplavama bit će definirana nakon provedenih konzultacija s dionicima i javnosti.

Program utvrđuje ulaganja u uređenje voda u cilju zaštite od štetnog djelovanja voda kroz gradnju regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju koje mogu poslužiti prihvatu i evakuaciji velikih voda[115](Program ujedno uređuje i izgradnju vodnih građevina za navodnjavanje, što nisu mjere ispunjavanja ciljeva upravljanja rizicima od poplava.). Pri identifikaciji projekata utvrđeni su prioriteti čijom realizacijom se povećava razina zaštite od poplava na nedovoljno štićenim područjima na kojima se mogu očekivati velike materijalne štete, ljudske žrtve i štetan utjecaj poplava na okoliš i ljudsko zdravlje, u pravilu na područjima nedovoljno štićenih gradova i većih naselja. Prijedlog prioritetnih projekata je izrađen temeljem utvrđenih kriterija koji procjenjuju značaj, karakter, utjecaj projekta na ljude, imovinu i okoliš te stupanj spremnosti za izvođenje. Prijedlog projekata je dodatno provjeren u odnosu na rezultate Prethodne procjene rizika od poplava, izrađene u Hrvatskim vodama.

Realizacija Programa se odvija dugoročno uz jasno opisane ciljeve i prioritete te kontrolu aktivnosti. Prilikom izrade programskog dokumenta sagledano je razdoblje od 2013. – 2022. godina, ali se za prihvaćanje Programa predlaže prvo programsko razdoblje od 2013. – 2017. godina, nakon čega je predviđena njegova novelacija. Dopune i izmjene Programa, kako bi bolje odgovarao novonastalim potrebama ili promijenjenim ulaznim pretpostavkama, obavljat će se prema dogovorenim postupcima. Sustavno praćenje i usporedba rezultata provedbe Programa i postizanja ciljeva pruža stalnu informaciju o stanju realizacije, te omogućava prijenos iskustava na sljedeće faze Programa i/ili druge projekte.

Ukupna investicijska vrijednost 504 identificiranih projekata sistematiziranih u 58 projektnih cjelina zaštite od štetnog djelovanja voda je procijenjena na 1,650 milijardi eura (u procjenu je uključen porez na dodanu vrijednost) od čega se:

– 0,567 milijardi eura odnose na troškove prioritetne skupine jedan (251 projekt), a

– 1,083 milijardi eura odnose na troškove prioritetne skupine dva (253 projekta).

Tab. C.25 Troškovi i vremenski raspored realizacije projekata

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodno područje / podsliv | | Prioritet 1  2021. – 2023. | Prioritet 2  nakon 2023 | Investicijska vrijednost projekata |
| 000 eura | |  |
| Jadransko vodno područje | | 122.297 | 170.936 | 293.233 |
| Vodno područje rijeke Dunav | Rijeke Drava i Dunav | 98.902 | 715.882 | 814.784 |
| Rijeka Sava | 346.021 | 196.543 | 542.564 |
| Ukupno | 444.923 | 912.425 | 1.357.348 |
| Ukupno: | | 567.220 | 1.083.361 | 1.650.581 |

U cilju uspostave učinkovitijeg i bržeg načina provedbe pojedinih projekata, tijekom ažuriranja Višegodišnjeg programa sagledane su mogućnosti korištenja financijskih sredstava iz prihoda namjenskih vodnih naknada (izvorna sredstva Hrvatskih voda) i drugih dostupnih izvora kao što su državni proračun Republike Hrvatske ili razni domaći krediti, kao i korištenja dodatnih financijskih sredstva iz međunarodnih izvora, uključujući fondove Europske unije i međunarodne zajmove i donacije.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2023/132699/images/173383.jpg)

Sl. C.20 Planirana ulaganja prema Višegodišnjem programu

Operativnim programom »Konkurentnost i kohezija 2014. – 2020.« (OPKK), koji je prihvaćen 2014. godine, predviđena je financijska podrška iz strukturnih fondova Europske unije za implementaciju mjera za adaptaciju na klimatske promjene i mjera za unaprjeđenje upravljanja rizicima, uključujući upravljanje rizicima od poplava. U kombinaciji s drugim izvorima financiranja, sredstva iz strukturnih fondova Europske unije će omogućiti intenzivniju implementaciju ključnih mjera upravljanja rizicima od poplava, čime će se postići brže i učinkovitije ispunjenje ciljeva upravljanja rizicima od poplava.

Uz buduće projekte sufinancirane iz strukturnih fondova Europske unije, Hrvatske vode provode i provodit će dodatne projekte implementacije mjera za upravljanje rizicima od poplava koristeći sve ostale raspoložive izvore financiranja. Ostali izvori financiranja uključuju:

– izvorne prihode Hrvatskih voda

– zajam Razvojne banke vijeća Europe (CEB) za Projekt zaštite od poplava (odobren od strane Vlade Republike Hrvatske i Upravnog odbora CEB-a 2014. godine)

– programe prekogranične suradnje (koji su sufinancirani sredstvima Europske unije)

– druge raspoložive domaće i međunarodne izvore financiranja.

D. PREGLED POVEZNICA S PROGRAMIMA MJERA IZ DRUGIH STRATEŠKIH I PLANSKIH DOKUMENATA

Kako bi se dobio cjeloviti uvid u popis mjera koje proističu iz Strategije prilagodbe klimatskim promjenama a koje se direktno ili posredno odnose na upravljanje stanjem voda, u Planu upravljanja 2022. – 2027., je formirano posebno poglavlje s jasnim popisom mjera, a ukoliko su odgovarajuće mjere ili aktivnosti već predviđene programom osnovnih mjera to će biti posebno naznačeno.

Mjere koje se neposredno odnose na smanjenje ranjivosti vodnog sektora na klimatske promjene:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka mjere u  Strategiji prilagodbe | Razina važnosti prema Strategiji prilagodbe | Naziv mjere prema Strategiji prilagodbe | Oznaka i naziv aktivnosti prema Strategiji prilagodbe | Poveznica s Programom mjera Plana upravljanja vodnim područjima  2022. – 2027. |
| HM-01 | Vrlo visoke važnosti | Provedba nestrukturnih mjera zaštite od štetnog djelovanja voda i zaštite voda pri pojavama ekstremnih hidroloških prilika čije je povećanje intenziteta i učestalosti pojave uvjetovano klimatskim promjenama | HM-01-01. Razvoj modela za prognozu pojava ekstremnih oborina na širim slivnim područjima i njihovim lokalnim pojavama | URP.06.55 |
| HM-01-02. Razvoj modela simulacije velikih voda na većim slivovima i manjim bujičnim vodotocima | URP.06.38 |
| HM-01-03. Izrada studija prognoza propagacije poplava, utvrđivanje poplavnih zona i rizika i mogućnosti osiguranja prirodnih poplavnih retencijskih područja, prioritizacija poplavnih zona (vjerojatnost poplavljivanja te socioekonomski i ekološki utjecaji) te uvrštavanje istih u prostorno-plansku dokumentaciju (odnosno u prostorne planove i druge dokumente značajne za prostorno uređenje) | URP.06.01, URP.06.24 |
| HM-01-04. Izrada novih i revizija postojećih projekata zaštite od štetnog djelovanja voda i visokih razina mora (procjena učinkovitosti, održivosti te uspješnosti) | URP.06.23, URP.06.25 |
| HM-01-05. Razvoj modela, izrada studija i analiza vezanih za male vode, ekološki prihvatljivi protok te održivost vodnogospodarske bilance u kontekstu očekivanih klimatskih promjena | URP.06.26 |
| HM-02 | Vrlo visoke važnosti | Podrška planiranju, izgradnji, rekonstrukciji i dogradnji sustava za zaštitu od štetnog djelovanja voda i s njima povezanih drugih hidrotehničkih sustava (strukturne mjere) i kontrolirano plavljenih nizinskih prirodnih poplavnih područja kao i ostalih mjera za zaštitu voda uz prioritetnu primjenu pristupa davanja prostora rijekama i korištenja prirodnih retencija | HM-02-01. - |  |
| HM-02-02. - |  |
| HM-02-03. Izrada projektne i planske dokumentacije za izgradnju, rekonstrukciju i dogradnju vodne infrastrukture zaštite od štetnog djelovanja voda (primjerice zaštitnih nasipa, pragova i sličnih objekata te drugih sustava) uz prioritetnu primjenu koncepta davanja prostora rijekama i korištenja prirodnih retencija | URP.06.15, URP.06.16, URP.06.18, URP.06.23 |
| HM-02-04. Izgradnja, rekonstrukcija i dogradnja zaštitnih nasipa, pragova i sličnih objekata i drugih sustava vezanih uz zaštitu od štetnog djelovanja voda uz prioritetnu primjenu koncepta davanja prostora rijekama i korištenja prirodnih retencija | URP.06.40 |
| HM-02-05. Razvoj »zelene i plave infrastrukture« – obnovom dionica vodnih tokova sukladno njihovim prirodnim obilježjima toka ili ekoremedijacijskim principima uređenja obnove toka te osiguranje prirodnih nizinskih prostora za kontrolirano plavljenje i zadržavanje/redukciju velikih voda – mjere »prilagodbe poplavama« | URP.06.40 |
| HM-02-06. Unaprjeđenje mjera poboljšanja stanja voda kako bi se odgovorilo na pogoršane hidrološke uvjete uzrokovane klimatskim promjenama | 3.OSN.05.12, 3.OSN.05.13, 3.OSN.05.14, 3.OSN.06.01, 3.OSN.06.03, 3.OSN.06.04, 3.OSN.06.05, 3.OSN.06.07 |
| HM-02-07. Unaprjeđenje mjera kontrole i ispuštanja pročišćenih otpadnih voda kako bi se održalo dobro stanje voda u slučaju pogoršanja hidroloških uvjeta uzrokovanih klimatskim promjenama. | 3.OSN.05.12, 3.OSN.05.13, 3.OSN.05.14, 3.OSN.06.01, 3.OSN.06.03, 3.OSN.06.04, 3.OSN.06.05, 3.OSN.06.07 |
| HM-03 | Vrlo visoke važnosti | Jačanje stručnih, istraživačkih i upravljačkih kapaciteta za ocjenu pojavnosti i rizika negativnih utjecaja klimatskih promjena i prilagodbu slatkovodnih i morskih vodnih sustava u postojećim i budućim klimatskim prilikama | HM-03-01. Provedba edukacije za odabrane ciljane skupine, u vidu tematskih radionica za stručnjake i zainteresiranu javnost, osmoškolsku, srednjoškolsku i fakultetsku populaciju | 3.DOD.06.28 |
| HM-03-02. Poticanje provedbe istraživanja vezanih uz analizu mogućih scenarija klimatskih promjena na državnoj i regionalnoj razini (za potrebe istraživačkih i upravljačkih institucija), s ciljem utvrđivanja utjecaja klimatskih promjena, analize njihova utjecaja na vodne i morske resurse te povratno i utjecaje tih promjena na okoliš, urbana područja, infrastrukturne sadržaje, zaštićena područja te ljudske aktivnosti u većoj mjeri povezane s vodom (vodoopskrba, zaštita voda, poljoprivreda, hidroenergetika i slično). | 3.OSN.08.01 |
| HM-03-03. Unaprjeđenje sustava monitoringa ekološkog i kemijskog stanja površinskih kopnenih i količinskog i kemijskog stanja podzemnih voda i stanja Jadranskog mora te javne dostupnosti njihovih rezultata (mjerenja, informacija, noveliranje analize rizika od klimatskih promjena, izvješće o mogućnosti prilagodbe) | 3.DOP.01.01 |
| HM-03-04. Razvijanje međunarodne suradnje u provedbi praćenja stanja međudržavnih vodotoka i Jadranskog mora, s ciljem održivog upravljanja i zaštite | 3.OSN.08.02 |
| HM-03-05. Provedba polaznih aktivnosti nužnih za realizaciju mjera čija je realizacija planirana u narednim fazama realizacije u domeni korištenja voda, zaštite vodnih i morskih resursa te zaštite od štetnog djelovanja voda. | 3.OSN.08.03 |
| HM-04 | Visoke važnosti | Jačanje kapaciteta nadležnih institucija za djelovanje pri pojavama ekstremnih hidroloških prilika | HM-04-01. Razvoj scenarija za ekstremne situacije (poplave, suše i dr.) na različitim prostornim i vremenskim skalama za područja na kojima postoji povećani rizik od štetnih posljedica klimatskih ekstrema | URP.06.09, URP.06.33, URP.06.34, URP.06.47, URP.06.36, URP.06.SM01 |
| HM-04-02. Revizija postojećih sustava upravljanja u kritičnim hidrološkim prilikama izazvanih klimatskih ekstremima | URP.06.09, URP.06.33, URP.06.34, URP.06.47, URP.06.36, URP.06.SM01 |
| HM-04-03. Ažuriranje, modifikacija i poboljšanje sustava upravljanja i koordinacije nadležnih institucija prema novim (mogućim) scenarijima i priprema upravljačkih odgovora u svrhu minimalizacije štetnih posljedica | URP.06.09, URP.06.33, URP.06.34, URP.06.47, URP.06.36, URP.06.SM01 |
| HM-05 | Visoke važnosti | Smanjenje štetnih posljedica na obalnu vodnokomunalnu infrastrukturu i priobalne vodne resurse uzrokovane podizanjem razine mora zbog klimatskih promjena (nestrukturne mjere) | HM-05-01. Razvoj modela procjene podizanja razine mora ovisno o globalnim klimatskim promjenama i lokalnim obalnim prilikama | URP.06.25 |
| HM-05-02. Izrada preliminarne karte ranjivosti obalne infrastrukture, posebno vrijednih prirodnih lokaliteta (prirodna žala, prijelazne vode) i priobalnih krških vodnih resursa | URP.06.25 |
| HM-05-03. Izrada detaljne analize najranjivijih komponenti iz sektora voda | URP.06.25 |
| HM-05-04. Prijedlog rješenja (mjera zaštite) | URP.06.25 |
| HM-06 | Visoke važnosti | Jačanje otpornosti urbanih područja na antropogene pritiske uvjetovane klimatskim promjenama | HM-06-01. Edukacija djelatnika vezana za upravljanje urbanim vodnim pojavama i urbanom vodnom infrastrukturom i edukacija prostornih planera i projektanata vodne infrastrukture na novije tendencije i projektna rješenja adaptacije urbanih vodnih sustava na klimatske promjene i pojačane antropogene pritiske | 3.OSN.08.04 |
| HM-06-02. Izrada plana racionalizacije korištenja voda u uvjetima povećanih potreba zbog klimatski nepovoljnijih hidroloških prilika | 3.OSN.03.09 |
| HM-06-03. Analiza mogućnosti ponovne upotrebe pročišćenih otpadnih i oborinskih voda | 3.OSN.03.09 |
| HM-06-04. Analiza primjene vodoopskrbnih sustava niže kakvoće za sekundarno korištenje voda i smanjenje pritisaka na vodne resurse pitkih voda | 3.OSN.03.09 |
| HM-06-05. Analiza mogućnosti izgradnje zahvata za povećanje korištenja kišnice | 3.OSN.03.09, 3.OSN.08.05 |
| HM-06-06. Analiza mogućnosti izgradnje uređaja za desalinizaciju zaslanjenih voda (bočate vode, a izuzetno i more) | 3.OSN.03.09, 3.OSN.08.06 |
| HM-06-07. Lokalno zadržavanje, retencioniranje i infiltracija oborinskih voda i smanjenje pritiska na kanalizirane ili cijevne odvodne sustave | 3.OSN.08.05 |
| HM-06-08. Formiranje zelenih površina unutar urbanih prostora namijenjenih privremenom ili trajnom zadržavanju i pročišćavanju oborinskih voda te rekreacijskim sadržajima te razvoj plave infrastrukture ekološkom obnovom i revitalizacija vodotoka u urbanim i ruralnim sredinama, lokalnoj i regionalnoj razini. | 3.OSN.08.06 |
| HM-07 | Srednje važnosti | Jačanje kapaciteta za istraživanje i održivo upravljanje podzemnim vodama | HM-07-01. Dopuna monitoringa podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav s ciljem pouzdanijeg praćenja utjecaja klimatskih promjena na količinsko i kemijsko stanje podzemnih voda | 3.DOP.01.08 |
| HM-07-02. Dopuna monitoring podzemnih voda na jadranskom vodnom području s ciljem pouzdanijeg praćenja utjecaja klimatskih promjena na količinsko i kemijsko stanje podzemnih voda | 3.DOP.01.08 |
| HM-07-03. Modeliranje međuovisnosti klimatskih prilika i hidroloških prilika na ekološko i kemijsko stanje površinskih te količinsko i kemijsko stanje podzemnih voda | 3.OSN.08.07 |
| HM-07-04. Modeliranje međuovisnosti stanja podzemnih voda i podizanja razine mora | 3.OSN.08.08 |
| HM-07-05. Izrada karata ranjivosti podzemnih voda u situacijama smanjivanja prirodnih dotoka zbog djelovanja klimatskih promjena | 3.OSN.08.09 |
| HM-07-06. Izrada prijedloga načina zaštite i održivog korištenja podzemnih voda u klimatski izmijenjenim uvjetima | 3.OSN.08.09 |
| HM-08 | Srednje važnosti | Jačanje otpornosti obalne vodnokomunalne infrastrukture i priobalnih vodnih resursa (strukturne mjere) | HM-08-01. Rekonstrukcija i sanacija vodnokomunalne infrastrukture i ostalih zahvaćanja vodnih resursa | 3.OSN.02.12 |
| HM-08-02. Dislociranje vodozahvata izvan utjecaja djelovanja mora | 3.OSN.02.12 |
| HM-08-03. Umjetno prihranjivanje priobalnih vodonosnika | 3.OSN.04.01 |
| HM-08-04. Izgradnja upravljivih mobilnih pregrada na ušćima vodotoka i slično, a vodeći računa o održanju longitudinalnog kontinuiteta vodotoka (ekoloških koridora za migratorne vrste) | 3.OSN.08.10 |
| HM-09 | Srednje važnosti | Jačanje stručnih, istraživačkih i upravljačkih kapaciteta zaštite posebno vrijednih akvatičkih ekosustava | HM-09-01. Ocjena postojećih antropogenih pritisaka na ekološko i kemijsko stanje voda, stanje akvatičkih vodnih sustava zaštićenih i područja ekološke mreže i rizika povećanja negativnih utjecaja u promijenjenim klimatskim prilikama te izrada rješenja smanjenja pritisaka (primjerice prelociranje zahvata vode iz zaštićenih područja, rješenje oborinske odvodnje i slično) | 3.DOD.06.25 |
| HM-09-02. Provedba analize utjecaja klimatskih promjena na promjene abiotičkih i biotičkih značajki akvatičkih ekosustava zaštićenih područja i područja ekološke mreže (primjerice promjene u pokazateljima hidromorfološkog elementa ekološkog stanja voda, promjenu količina i temperatura voda i s njome vezanih biogenih promjena, promjenu volumena vode u površinskim i podzemnim vodama, promjenu brzina voda i slično) | 3.DOD.06.26 |
| HM-09-03. Planiranje održivih strukturalnih i nestrukturalnih rješenja za umanjenje utjecaja klimatskih promjena na akvatičke vodne sustave te njihova provedba i/ili izgradnja | 3.DOD.06.27 |
| HM-10 | Srednje važnosti | Mapiranje izvora vode izvan sustava javne vodoopskrbe | HM-10-01. Mapiranje izvora vode izvan sustava javne vodoopskrbe (prirodnih izvora, privatnih bunara, kaptaža i dr.) | 3.OSN.02.13 |
| HM-10-02. Ispitivanja vode i inicijalna procjena rizika za zdravlje i primjenu na mapiranim izvorima vode izvan sustava javne vodoopskrbe | 3.OSN.02.13 |
| HM-10-03. Sveobuhvatna procjena rizika za zdravlje i primjenu na temelju rezultata terenskog uvida, dokumentacije i laboratorijskih analiza | 3.OSN.02.13 |
| OSN | Upravljanje stanjem voda, Program mjera, Osnovne mjere |  |  |
| DOD | Upravljanje stanjem voda, Program mjera, Dodatne mjere |  |  |
| DOP | Upravljanje stanjem voda, Program mjera, Dopunske mjere |  |  |
| URP | Upravljanje rizicima od poplava, Program mjera |  |  |

Mjere koje se odnose na smanjenje ranjivosti drugih sektora na klimatske promjene, a gdje je upravljanje vodama označeno kao ključni dionik:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznaka mjere | Razina  važnosti | Naziv mjere | Ključni dionici |
| P-02 | Vrlo visoke važnosti | Povećanje prihvatnog kapaciteta poljoprivrednog tla za vodu | Ministarstvo nadležno za poljoprivredu, PG, HV |
| P-05 | Vrlo visoke važnosti | Integriranje rizika od klimatskih promjena pri razvoju sustava navodnjavanja | Ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo, OPG-ovi, MSP-ovi, HV |
| P-07 | Visoke važnosti | Obnova i izgradnja građevina za melioracijsku odvodnju | Ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo, HV, PG |
| ŠU-05 | Visoke važnosti | Provedba koncepta zelene infrastrukture u svrhu jačanja otpornosti na klimatske promjene u urbanim i ruralnim sredinama | Subjekti prostornog uređenja određeni zakonom kojim se uređuje područje prostornog uređenja, JLP(R)S, gradska komunalna poduzeća, HŠ, urbanisti, krajobrazni arhitekti, znanstvena zajednica, šumarski stručnjaci urbanog šumarstva, ministarstvo nadležno za šumarstvo, ministarstvo nadležno za zaštitu prirode, HKIŠDT, biolozi/ekolozi, udruge civilnog društva, HV |
| RR-02 | Vrlo visoke važnosti | Jačanje kapaciteta za procjenu budućeg stanja sektora zbog utjecaja klimatskih promjena | Ministarstvo nadležno za ribarstvo i akvakulturu, ministarstvo nadležno za znanost i obrazovanje, znanstvene institucije, DHMZ, ribari, ministarstvo nadležno za vode, HV |
| B-01 | Vrlo visoke važnosti | Poboljšanje znanja i izrada baza podataka radi procjene ranjivosti (do)prirodnih ekosustava, staništa, divljih vrsta, zaštićenih područja i područja ekološke mreže u svrhu poboljšanja prediktivnih modela | Ministarstvo nadležno za zaštitu prirode, ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo, ministarstvo nadležno za poljoprivredu, Hrvatske šume d. o. o., speleološke udruge, pojedini stručnjaci, znanstvene i stručne institucije |
| B-03 | Vrlo visoke važnosti | Razvoj i provedba mjera za jačanje otpornosti ranjivih ekosustava, staništa i vrsta | Ministarstvo nadležno za zaštitu prirode, ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo, ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za šumarstvo, HŠ, HV, JLP(R)S, znanstvene i stručne institucije |
| B-04 | Vrlo visoke važnosti | Integrirano upravljanje resursima (slatkovodnim, morskim i kopnenim) u svrhu očuvanja i revitalizacije prirodnih ekosustava i bioraznolikosti | Ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo, HV, ministarstvo nadležno za zaštitu prirode, ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša, ministarstvo nadležno za šumarstvo, JLP(R)S |
| B-08 | Srednje važnosti | Jačanje stručnih i financijskih kapaciteta sustava zaštite prirode | Ministarstvo nadležno za zaštitu prirode, JUZP, javne ustanove za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode na području županija, HŠ, HV |
| ZD-05 | Visoke važnosti | Umrežavanje i nadogradnja sustava monitoringa indikatora u okolišu povezanih s klimatskim promjenama | Ministarstvo nadležno za zdravstvo, ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša, ministarstvo nadležno za poljoprivredu i šumarstvo, ministarstvo nadležno za vodno gospodarstvo, HZJZ, županijski zavodi za javno zdravstvo, HAPIH, HV, HŠ, privatni laboratoriji |
| ZD-07 | Srednje važnosti | Jačanje sustava praćenja alergenih vrsta | Ministarstvo nadležno za zdravstvo, ministarstvo nadležno za poljoprivredu i šumarstvo, ministarstvo nadležno za more, promet i infrastrukturu, ministarstvo nadležno za poslove komunalnog gospodarstva, HŠ, HV, HŽ, HZJZ, županijski zavodi za javno zdravstvo, Uredi državne uprave u županijama (UDU), JLP(R)S |
| PP-01 | Vrlo visoke važnosti | Jačanje baza znanja i sustava praćenja i ocjenjivanja | Ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša, ministarstvo nadležno za prostorno uređenje i graditeljstvo, HV, JLP(R)S, DHMZ, subjekti prostornog uređenja određeni zakonom kojim se uređuje područje prostornog uređenja |
| UR-02 | Vrlo visoke važnosti | Multisektorska i sektorska procjena rizika za različite scenarije prijetnji/rizika povezanih s klimatskim promjenama | Ministarstvo nadležno za zdravstvo, ministarstvo nadležno za poljoprivredu, ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša i prirode, ministarstvo nadležno za obranu, ministarstvo nadležno za more, promet i infrastrukturu, sigurnosne službe, HVZ, HZJZ, HV, županijski zavodi za javno zdravstvo te ostala nadležna tijela državne uprave i ostale institucije |
| UR-04 | Visoke važnosti | Izrada objedinjene i ujednačene međusektorske baze podataka prijetnji, mjera, šteta i gubitaka | Tijela državne uprave koja u svojem svakodnevnom djelovanju vode baze podataka (DHMZ, HZJZ, MUP, MZOE, Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo financija, HV) |
| KM-01 | Visoke važnosti | Jačanje stručnih i tehničkih kapaciteta za provedbu istraživačkih i primijenjenih aktivnosti kao i operativnih aktivnosti koje uključuju područje klimatskog modeliranja i prediktivnih tehnologija za predviđanje vremenskih i okolišnih uvjeta i povezanih upozorenja na opasne vremenske i okolišne uvjete, te analize i interpretacije opaženih i očekivanih klimatskih promjena i njima uzrokovanih opasnih vremenskih pojava. | DHMZ, sveučilišta, znanstvenoistraživački instituti, ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša i prirode, ministarstvo nadležno za more, promet i infrastrukturu, HV, Hrvatski hidrografski institut, Institut za oceanografiju i ribarstvo, Institut »Ruđer Bošković«, Prirodoslovno matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Šumarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Plovput d.o.o., agencije, zavodi i ostala stručna tijela |

Mjere iz Nacionalne razvojne strategije koje se neposredno odnose na upravljanje vodama:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Mjera / aktivnost iz Nacionalne razvojne strategije | Poveznica s Programom mjera |
| SC 8  1 | Strateški cilj: Ekološka i energetska tranzicija za klimatsku neutralnost  Prioritetna područja javnih politika: Zaštita prirodnih resursa i borba protiv klimatskih promjena | 3.OSN.01.01  3.OSN.02.12  3.OSN.03.05  3.OSN.03.09  3.OSN.05.12  3.OSN.05.14  URP.06.15  URP.06.16  URP.06.18  URP.06.21  URP.06.23  URP.06.26  URP.06.38  URP.06.40 |
| ... Unaprijedit će se sustav javne vodoopskrbe, javne odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda. Posebna pozornost posvetit će se učinkovitoj reorganizaciji sektora vodnih usluga radi poboljšanja djelotvornosti i održivosti te ostvarivanja operativnih ciljeva Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda i Direktive o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju. Povećat će se ulaganja u modernizaciju i proširenje vodovodne mreže, sustava javne odvodnje i uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda te odvodnju bujičnih voda. Trajno će se ulagati u programe smanjenja gubitaka vode iz vodoopskrbnih sustava  ... Intenzivirat će se projekti za jačanje otpornosti na klimatske promjene u vodoopskrbi i upravljanju otpadnim vodama |
| ... Intenzivirat će se projekti za jačanje otpornosti na klimatske promjene u zaštiti od poplava  ... Uspostavit će se sustav praćenja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama te će se modernizirati hidrometeorološki sustavi i sustavi za rano upozoravanje na opasne vremenske pojave.  ...Osigurat će se razvoj infrastrukture za smanjenje rizika od poplava pomoću rješenja temeljenih na prirodi (nature-based solutions) |
| ... Poduzet će se mjere za smanjenje rizika od zaslanjivanja tla i pojave klizišta održivim upravljanjem vodnim resursima te razvojem i primjenom mjera prevencije rizika od poplava i djelovanja bujičnih voda |
| ... Potaknut će se razvoj zelene infrastrukture na urbanim područjima kao što su planski osmišljene zelene i vodne površine i druga prostorna rješenja temeljena na prirodi koja pridonose očuvanju, poboljšanju i očuvanju prirode, prirodnih funkcija i procesa. |
| SC 12  1  2 | Strateški cilj: Razvoj potpomognutih područja i područja s razvojnim posebnostima  Prioritetno područje: Razvoj potpomognutih i brdsko planinskih područja  Prioritetno područje: Razvoj pametnih i održivih otoka | 3.OSN.02.12  3.OSN.03.09  3.OSN.05.12  3.OSN.05.14  URP.06.23  URP.06.26  URP.06.40 |
| ... Nastavit će se provedba projekta Slavonija, Baranja i Srijem, koji će se proširiti na cijelu Panonsku Hrvatsku radi povećanja ulaganja u infrastrukturu, ... pokrenut će se slične aktivnosti usmjerene na brži razvoj Dalmatinske zagore, Like, Banovine i Gorskog kotara te će se potaknuti razvoj otoka, sjevera Hrvatske i ostalih područja kako bi se omogućio ravnomjeran razvoj Hrvatske  ... Posebna pažnja posvetit će se područjima Banovine koja su teško stradala u potresu 2020. godine. Kroz posebne programe obnove i hitne sanacije javne infrastrukture  prioritetno: poboljšanje kvalitete života razvojem javne infrastrukture (komunalne, prometne, poslovne i društvene), podrškom stanogradnji i razvojem javnih usluga i sanacija posljedica razornih potresa i obnova pogođenih područja |
| ... pametno i održivo upravljanje otočnim resursima i okolišem, borba protiv klimatskih promjena i sprječavanje rizika  ... poboljšanje kvalitete života razvojem javne infrastrukture (komunalne, vodovodne, prometne, poslovne i društvene), podrškom stanogradnji i razvojem javnih usluga |

Mjere iz Strategije niskougljičnog razvoja koje se neposredno odnose na upravljanje vodama:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Mjera / aktivnost iz Strategije niskougljičnog razvoja | Poveznica s Programom mjera |
| MCC-11 | Uspostava platforme za kružno gospodarstvo: Potrebno je razraditi sustavni pristup u svim vrijednosnim lancima koje se odnose na hrvatsko gospodarstvo, a odnose se na mjere navedene u Akcijskom planu za kružno gospodarstvo na čijem temelju Europska komisija integrira načela kružnog gospodarstva u proizvodnji i potrošnji plastike, gospodarenje vodama, prehrambene sustave i gospodarenje posebnim tokovima otpada. Potrebno je osnovati međusektorsku tematsku radnu skupinu koja će odrediti dionike kružnog gospodarstva (fokus na industriju i dobavljače sirovina, energenata i ambalaže) i prema njima napraviti nacionalni akcijski plan za tranziciju na kružno gospodarstvo kroz prilagodbu zakonodavnog okvira. Uključivanje predstavnika Republike Hrvatske u Platformu dionika za Europsko kružno gospodarstvo omogućuje izravan pristup inovacijama i najboljim praksama kao i suradnju u istima. | 3.OSN.01.18 |
| MAG-8 | Intenziviranje plodoreda korištenjem međuusjeva: Sjetvom međuusjeva koji se mogu koristiti za ishranu stoke ili zaorati za zelenu gnojidbu, iskoristit će se preostala hranjiva, spriječiti daljnje isparavanje vode iz tla, smanjiti gubitak ugljika iz tla, spriječiti ispiranje dušika u podzemne vode te povećati organsku masu u tlu. | 3.OSN.06.04 |
| MAG-9 | Poboljšanje metoda primjene mineralnih gnojiva: Smanjenje potrošnje mineralnih gnojiva neizravna je korist iz ostalih mjera kojima se smanjuje potreba za njihovom primjenom, ali uz pravilnu gnojidbenu praksu .Primjenom sporodjelujućih gnojiva može se i izravno utjecati na ukupnu primijenjenu količinu mineralnih gnojiva. | 3.OSN.06.04 |
| MAG-10 | Poboljšanje metoda primjene organskih gnojiva: Organska gnojiva su podrijetlom iz organskih izvora poput krutog stajskog gnoja ili gnojovke i biljnih, odnosno životinjskih ostataka, te jače potiču aktivnost mikroba tla u odnosu na mineralna gnojiva. Korištenjem injektora za direktno ubrizgavanju u tlo smanjuje se gubitak dušika uslijed volatizacije | 3.OSN.06.04 |
| MAG-12 | Hidromelioracijski zahvati i sustavi zaštite od nepogoda: Uz kontroliranu primjenu mineralnih gnojiva, za smanjenje emisije nitrata važna je kontrolirana odvodnja, ponovno korištenje drenirane vode te korištenje vode odgovarajuće kvalitete. Drenaža ima funkciju odvodnje suvišne količine vode. Također, promjena vodozračnih odnosa tla utječe i na aktivnost korisnih mikroorganizama | URP.06.56 |
| MWM-1 | Sprječavanje nastajanja i smanjivanje količine krutog otpada: To je prvi po redu prioritet u gospodarenju otpadom, prema Zakonu o održivom gospodarenju otpadom (»Narodne novine«, br. 94/13., 73/17. i 14/19.)a. Sprječavanje nastajanja i smanjivanje količine otpada uključuje komunalni otpad, proizvodni otpad i mulj iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda. Sprječavanje nastajanja otpada postiže se postupkom ponovne uporabe i primjenom instrumenata nusproizvoda i ukidanja statusa otpada, koji će neposredno utjecati na smanjenje nastanka ukupne količine otpada. Provođenje mjera za sprječavanje nastanka otpada definirano je kao i Planom sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane Republike Hrvatske 2019. – 2022., koji Ministarstvo poljoprivrede izrađuje i predlaže Vladi Republike Hrvatske. Najvažnije mjere u pogledu sprječavanja nastanka otpada su uspostava Centara za ponovnu uporabu i osiguranje potrebne opreme za kućno kompostiranje.  Ova mjera se treba postići čistijom proizvodnjom, odgojem i obrazovanjem, ekonomskim instrumentima, primjenom propisa u gospodarenju otpadom i ulaganjem u suvremene tehnologije kojima se omogućava materijalna oporaba i kemijsko recikliranje otpada (proizvodnja različitih industrijskih spojeva poput etilena, amonijaka i slično, kao i različitih goriva poput vodika, sintetskog plina i tekućih goriva na bazi ugljika). Sukladno zakonu definirani su kvantitativni ciljevi i rokovi za smanjenje ukupne količine odloženog otpada na neusklađena odlagališta. Odlaganje otpada na neusklađena odlagališta u Republici Hrvatskoj zabranjeno je nakon 31. prosinca 2017.  Prema Direktivi (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (SL L 150/100, 14.6.2018.), države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere da se do 2035. godine količina odloženog komunalnog otpada smanji na 10 % ukupne količine (po masi) proizvedenog komunalnog otpada ili manje. Republika Hrvatska je dobila mogućnost odgode od pet godina za ispunjavanje navedenog cilja jer je među državama članicama koje su 2013. godine odlagale više od 60 % komunalnog otpada na odlagalištima. Sukladno tome, taj cilj će morati ispuniti do 2040. godine, pod uvjetom da mora poduzeti potrebne mjere da se do 2025. godine količina komunalnog otpada koji se odlaže smanji na 25 % ukupne količine (po masi) nastalog komunalnog otpada ili manje. | 3.OSN.05.06  3.OSN.05.09  3.OSN.05.11  3.OSN.05.18  3.OSN.05.19 |

a Stupanjem na snagu Zakona o gospodarenju otpadom (»Narodne novine«, br. 84/21.) prestao je važiti Zakon o održivom gospodarenju otpadom (»Narodne novine«, broj 94/13., 73/17., 14/19. i 98/19.)

Mjere iz Strategije prostornog razvoja koje se neposredno odnose na upravljanje vodama

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Projekt / aktivnost iz Strategije prostornog razvoja |  |
| 4.1.7.3. | Vodoopskrba:  – istraživanje mogućnosti novih i osiguravanje postojećih crpilišnih zona za potrebe vodoopskrbe  – proširivanje i obnova postojeće vodoopskrbne mreže radi što kvalitetnije opskrbe stanovnika i ostvarivanja mogućnosti priključivanja novih korisnika  – osiguravanje kvalitetne i kontrolirane pitke vode u dovoljnim količinama, posebno na otocima  – planiranje vodoopskrbnih sustava u skladu sa suvremenim tehnološkim dostignućima  – osiguravanje potrebnog prostora u gradovima za uređaje, vodospreme i polaganje cjevovoda  – osiguravanje kvalitetnog održavanja i funkcionalnosti objekata i uređaja vodoopskrbe kako bi se izbjegli gubici u sustavu  – zaštita ekosustava i osobito vodonosnih slojeva crpilišta od onečišćenja, posebno u blizini urbaniziranih područja, kako bi se omogućila daljnja eksploatacija i osigurao stalni dotok potrebnih količina vode  – zaštita podzemnih i nadzemnih resursa pitke vode (riječnih ušća i manjih vodotoka jadranskog sliva), prvenstveno onih koji su uključeni u vodoopskrbu na otocima i u priobalnom području, od zaslanjenja  – osiguravanje adekvatnih zaštitnih površina oko crpilišta u prostornim planovima uz kontinuirano praćenje novelacija zona sanitarne zaštite crpilišta  – planiranje proširivanja vodoopskrbne mreže prema procjenama potreba  – osiguravanje obavljanja djelatnost vezanih na zahvaćanje, pročišćivanje i isporuku vode namijenjene za ljudsku potrošnju na načelima održivog razvoja.  Odvodnja i pročišćavanje otpadnih voda (kanalizacija):  – u vodnokomunalnu djelatnost uvode se europski standardi sukladno propisima, a prijelazno razdoblje za potpuno ispunjenje obveza o pročišćivanju komunalnih otpadnih voda planirano je do kraja 2023. godine. Predviđen je završetak prikupljanja i pročišćivanja komunalnih otpadnih voda do kraja 2018. godine za prvu grupu aglomeracija (s opterećenjem većim od 15.000 ES), s izuzetkom određenih priobalnih aglomeracija pretežito turističkog karaktera (s opterećenjem 15.000 – 50.000 ES), koje bi se dovršilo do kraja 2020. godine  – prioritetno rješavanje odvodnje u zonama sanitarne zaštite izvorišta i u naseljima u kojima postoji vodoopskrba  – pri planiranju prostora za smještaj sustava odvodnje i pročišćivanja otpadnih voda potrebno je uzeti u obzir količinsko i kemijsko stanje grupiranih vodnih tijela podzemnih voda te prednost dati područjima koja su u riziku da na njima neće biti postignuto dobro stanje  – osigurati potreban prostor za smještaj suvremenih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda uz uvažavanje potrebnih uvjeta zaštite okoliša za sve veće urbane strukture i naselja  – uređaje za pročišćavanje otpadnih voda planirati izvan inundacijskih pojasa/poplavnih područja  – unaprijediti sustave odvodnje, posebno kanalizacijsku mrežu i prilagoditi održivu korištenju  – osigurati fleksibilne sustave (primjerice modularno rješenje) pročišćivanja za turistička naselja čiji broj korisnika višestruko oscilira tijekom godine  – osuvremeniti i unaprijediti postojeću kanalizacijsku mrežu naselja i sustave pročišćivanja  – usklađivati aktivnosti između vodnogospodarske i komunalne djelatnosti na regionalnoj razini  – zbrinjavanje mulja koji nastaje kao rezultat rada uređaja za pročišćivanje otpadnih voda sustavno rješavati (uz određenu doradu, može se koristiti kao sirovina u poljoprivredi, materijal u proizvodnji opeka, kao energent i slično). | 3.OSN.02.02  3.OSN.02.04  3.OSN.02.05  3.OSN.02.06  3.OSN.02.07  3.OSN.02.08  3.OSN.02.09  3.OSN.02.10  3.OSN.02.11  3.OSN.02.12  3.OSN.02.13  3.OSN.02.14  3.OSN.02.15  3.OSN.02.16  3.OSN.02.19  3.OSN.02.20  3.OSN.03.02  3.OSN.03.03  3.OSN.03.04  3.OSN.03.05  3.OSN.03.06  3.OSN.03.07  3.OSN.03.08  3.OSN.03.09  3.OSN.03.10  3.OSN.03.15  3.OSN.03.16  3.OSN.03.17  3.OSN.03.19  3.OSN.05.01  3.OSN.05.04  3.OSN.05.06  3.OSN.05.07  3.OSN.05.08  3.OSN.05.09  3.OSN.05.10  3.OSN.05.11  3.OSN.05.12  3.OSN.05.14  3.OSN.05.19  3.OSN.05.22  3.OSN.05.23 |
| 4.5.1 | Priprema planske i tehničke dokumentacije za učinkovitije upravljanje sustavom obrane od poplava i ublažavanje posljedica suša s naglaskom na obrani najugroženijih urbanih područja, uz razmatranje višenamjenskih hidrotehničkih sustava | URP.06.01  URP.06.22  URP.06.SM3 |
| Vrednovanje prostornih, povijesnih, prirodnih i infrastrukturnih obilježja prostora uz rijeke i integralno sagledavanje razvoja sustava: zaštite od poplava, plovnosti, vodoopskrbe, energetskog korištenja, razvoja naselja, zaštite prirodne i kulturne baštine, prometa i turizma, s naglaskom na zaštiti najosjetljivijih područja uz rijeku (vodozaštitna područja, zaštićena područja prirode i značajna staništa), uz međunarodnu stručnu koordinaciju svih država u slivu rijeka |
| Program zaštite, uređenja i korištenja rijeke Save i zaobalja od granice s Republikom Slovenijom do Siska |
| 4.7.1. | Zahtjev da se lokacija uređaja za pročišćivanje otpadnih voda planira izvan inundacijskih pojasa/poplavnih područja | URP.06.14  URP.06.19 |
| 4.7.2. | Aktivnost: analiza posljedica zadržavanja ozakonjenih građevina u prostoru u odnosu na namjenu planiranu prostornim planovima, kapacitete infrastrukture, ograničenja i rizike (poplavna područja, klizišta i dr.) |
| 4.3.1. | Zahtjev da se planiranje i gradnja prometnih infrastrukturnih koridora mora izvesti pažljivo uz visok stupanj zaštite okoliša, obazrivo korištenje prostora i prirodnih resursa te vodeći računa o krajobraznoj vrijednosti prostora, a u slučaju da pojedini infrastrukturni sustav zauzima prirodno poplavno područje nužno je osigurati retencijska/inundacijska područja na razini sliva |
| 4.5.4. | Zahtjev da se lokacije građevina za gospodarenje otpadom planiraju izvan poplavnih područja i zona sanitarne zaštite. |
| 4.5.6. | Zahtjev da se veće gospodarske aktivnosti planiraju isključivo na temelju detaljnog programa investicije, u skladu s ograničenjima i mogućnostima prostora (uglavnom na prostorima koji su označeni kao ostalo zemljište izvan vrijednih dijelova prirode, izvan klizišta, vodonosnih područja, poplavnih područja i slično) |

Mjere iz Strategije energetskog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu koje su kompatibilne s mjerama upravljanja vodama:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Mjera | Nositelj provedbe |  |
| 1. | Izraditi smjernice za procjenu kumulativnih utjecaja izgradnje i rada hidroelektrana na okoliš (prvenstveno se odnosi na stanje vodnih tijela, krajobraz i na vrste i stanišne tipove uključujući i kartografske prikaze osjetljivosti odnosno pogodnosti pojedinih područja površinskih voda za provedbu tih zahvata). | Ministarstvo nadležno za energetiku, ministarstvo nadležno za okoliš | Osnovne mjere:  5.2.8 Mjere kontrole drugih značajnih utjecaja na stanje voda osobito na hidromorfološko stanje  i Dodatne mjere:  5.3.6 Područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite |
| 6. | Izraditi Studiju analize utjecaja klimatskih promjena s analizom ranjivosti i prijedlogom mjera prilagodbe klimatskim promjenama za postojeće velike hidroenergetske sustave na rijekama jadranskog sliva, te analizom smanjenja negativnog utjecaja prilagodbi na klimatske promjene (u smislu proizvodnje energije), na druge korisnike voda i na stanje voda (u uvjetima klimatskih promjena) | Ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša | Osnovne mjere:  5.2.8 Mjere kontrole drugih značajnih utjecaja na stanje voda osobito na hidromorfološko stanje |

E. REGISTAR DOKUMENTACIJE

1. ZAKONI (https://narodne-novine.nn.hr/)

1. Zakon o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave (»Narodne novine«, br. 85/20. i 21/23.)

2. Zakon o vodama (»Narodne novine«, br. 66/19., 84/21. i 47/23.)

3. Zakon o vodnim uslugama (»Narodne novine«, broj 66/19.)

4. Zakon o financiranju vodnoga gospodarstva (»Narodne novine«, br. 153/09., 90/11., 56/13., 154/14., 119/15., 120/16., 127/17. i 66/19.)

5. Zakon o zaštiti okoliša (»Narodne novine«, br. 80/13., 78/15., 12/18. i 118/18.)

6. Zakon o gradnji, (»Narodne novine«, br. 153/13., 20/17., 39/19. i 125/19.)

7. Zakonom o održivom gospodarenju otpadom (»Narodne novine«, br. 94/13., 73/17., 14/19. i 98/19.)

8. Zakon o zaštiti prirode (»Narodne novine«, br. 80/13., 15/18., 14/19. i 12/19.)

9. Zakon o regionalnom razvoju Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 147/14., 123/17. i 118/18.)

10. Zakon o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 123/17. i 151/22.)

11. Zakon o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske »Narodne novine«, br. 29/18. i 114/18.)

12. Zakon o otocima (»Narodne novine«, br. 116/18., 73/20. i 70/21.)

13. Zakon o potpomognutim područjima (»Narodne novine«, broj 118/18.)

14. Zakon o kibernetičkoj sigurnosti operatora ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga (»Narodne novine«, broj 64/18.)

15. Zakon o gradnji (»Narodne novine«, br. 153/13., 20/17., 39/19. i 125/19.)

16. Zakon o prostornom uređenju (»Narodne novine«, br. 153/13., 65/17., 114/18., 39/19. i 98/19.)

17. Zakon o komunalnom gospodarstvu (»Narodne novine«, br. 68/18. i 32/20.)

18. Zakon o hrani (»Narodne novine«, broj 18/23.)

19. Zakon o vodi za ljudsku potrošnju (»Narodne novine«, broj 30/23.)

20. Pomorski zakonik (»Narodne novine«, br. 181/04., 76/07., 146/08., 61/11., 56/13., 26/15. i 17/19.)

21. Zakon o morskom ribarstvu (»Narodne novine«, br. 62/17., 130/17., 14/19. i 30/23.)

22. Zakon o akvakulturi (»Narodne novine«, br. 130/17., 111/18., 144,20. i 30/23.)

23. Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda (»Narodne novine«, broj 144/21.)

24. Zakon o slatkovodnom ribarstvu (»Narodne novine«, broj 63/19.)

25. Zakon o kemikalijama (»Narodne novine«, br. 18/13., 115/18. i 37/20.)

26. Zakon o poljoprivredi (»Narodne novine«, br. 118/18., 42/20., 52/21. i 52/22.)

27. Zakon o održivoj uporabi pesticida (»Narodne novine«, broj 46/22.)

28. Zakon o gnojidbenim proizvodima (»Narodne novine«, broj 39/23.)

29. Zakon o biocidnim pripravcima (»Narodne novine«, br. 63/07., 35/08. i 56/10.)

30. Zakon o provedbi Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskoga parlamenta i Vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (»Narodne novine«, broj 39/13.)

31. Zakon o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti (»Narodne novine«, br. 141/13., 39/15., 130/17., 118/18., 21/22. i 114/22.)

32. Zakon o poljoprivrednom zemljištu (»Narodne novine«, br. 20/18., 115/18., 98/19. i 57/22.)

33. Zakon o energiji (»Narodne novine«, br. 120/12., 14/14., 95/15. i 102/15.)

34. Zakon o obnovljivim izvorima energije I visokoučinkovitoj kogeneraciji (»Narodne novine«, broj 138/21.)

35. Zakon o pravu na pristup informacijama (»Narodne novine«, br. 25/13., 85/15. i 69/22.)

36. Zakon o šumama (»Narodne novine«, br. 68/18., 115/18., 98/19., 32/20. i 145/20.)

37. Zakon o šumskom reprodukcijskom materijalu (»Narodne novine«, br. 75/09., 61/11., 56/13., 14/14., 32/19. i 98/19.)

38. Zakon o priznavanju svojti šumskog drveća i grmlja (»Narodne novine«, br. 113/03. i 33/05.).

2. PODZAKONSKI AKTI ZAKONA O VODAMA I ZAKONA O FINANCIRANJU VODNOGA GOSPODARSTVA
 (https://narodne-novine.nn.hr/)

podzakonski akti doneseni na temelju Zakona o vodama (»Narodne novine«, br. 66/19., 84/21. i 47/23.):

1. Uredba o uvjetima davanja koncesija za gospodarsko korištenje voda (»Narodne novine«, br. 89/10., 46/12., 51/13. i 120/14.)

2. Uredba o standardu kakvoće voda (»Narodne novine«, br. 96/19., 20/23. i 50/23.)

3. Uredba o kakvoći voda za kupanje (»Narodne novine«, broj 51/14.)

4. Uredba o najnižoj osnovnoj cijeni vodnih usluga i vrsti troškova koje cijena vodnih usluga pokriva (»Narodne novine«, broj 112/10.)

5. Uredba o mjerilima ekonomičnog poslovanja isporučitelja vodnih usluga (»Narodne novine«, broj 112/10.)

6. Pravilnik o uvjetima za utvrđivanje zona sanitarne zaštite izvorišta (»Narodne novine«, br. 66/11. i 47/13.)

7. Pravilnik o polaganju ispita za vodočuvara i vodočuvarskoj iskaznici (»Narodne novine«, broj 116/21.)

8. Pravilnik o upravljanju i uređenju sustava za navodnjavanje (»Narodne novine«, br. 83/10. i 76/14.)

9. Pravilnik o tehničkim zahtjevima za građevine odvodnje otpadnih voda, kao i rokovima obvezne kontrole ispravnosti građevina odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda (»Narodne novine«, broj 3/11.)

10. Pravilnik o službenoj iskaznici i znački državnih vodopravnih inspektora (»Narodne novine«, br. 114/10. i 142/12.)

11. Pravilnik o sadržaju Plana upravljanja vodnim područjima (»Narodne novine«, br. 74/13., 53/16. i 64/18.)

12. Pravilnik o sadržaju, obliku i načinu vođenja vodne dokumentacije (»Narodne novine«, broj 120/10.)

13. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja očevidnika o obavljenim nadzorima državnog vodopravnog inspektora (»Narodne novine«, broj 73/10.)

14. Pravilnik o sadržaju Akcijskog programa zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (»Narodne novine«, broj 72/21.)

15. III. Akcijski program zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (»Narodne novine«, broj 73/21.)

16. Pravilnik o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti vodoistražnih radova i drugih hidrogeoloških radova, preventivne, redovne i izvanredne obrane od poplava, te upravljanja detaljnim građevinama za melioracijsku odvodnju i vodnim građevinama za navodnjavanje (»Narodne novine«, broj 26/20.)

17. Pravilnik o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti uzimanja uzoraka i ispitivanja voda (»Narodne novine«, broj 3/20.)

18. Pravilnik o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti sprječavanja širenja i otklanjanja posljedica izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda i vodnoga dobra (»Narodne novine«, broj 3/20.)

19. Pravilnik o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti ispitivanja vodonepropusnosti građevina za odvodnju i pročišćavanje otpadnih voda (»Narodne novine«, broj 9/20.)

20. Pravilnik o očevidniku zahvaćenih i korištenih količina voda (»Narodne novine«, broj 81/10.)

21. Pravilnik o očevidniku vađenja šljunka i pijeska (»Narodne novine«, br. 80/10. i 3/14.)

22. Pravilnik o očevidniku deponiranog šljunka i pijeska (»Narodne novine«, br. 80/10. i 3/14.)

23. Pravilnik o načinu konzultiranja i informiranja javnosti o Nacrtu Strategije upravljanja vodama i Plana upravljanja vodnim područjima (»Narodne novine«, broj 48/14.)

24. Pravilnik o izdavanju vodopravnih akata (»Narodne novine«, br. 9/20. i 39/22.)

25. Pravilnik o graničnim vrijednostima emisija otpadnih voda (»Narodne novine«, broj 26/20.)

26. Pravilnik o granicama područja podslivova, malih slivova i sektora (»Narodne novine«, br. 97/10. i 31/13.)

27. Pravilnik o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti javne vodoopskrbe (»Narodne novine«, br. 28/11. i 16/14.)

28. Pravilnik o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti javne odvodnje (»Narodne novine«, br. 28/11. i 16/14.)

29. Popis građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju i mješovitih melioracijskih građevina od interesa za Republiku Hrvatsku (»Narodne novine«, broj 83/10.)

30. Odluka o visini naknade štete za protupravno izvađen šljunak i pijesak (»Narodne novine«, br. 80/10.)

31. Odluka o visini naknade najma, zakupa, služnosti i građenja na javnom vodnom dobru (»Narodne novine«, br. 89/10. i 88/11.)

32. Odluka o Popisu voda I. Reda (»Narodne novine«, broj 79/10.)

33. Odluka o određivanju voda pogodnih za život i rast školjkaša (»Narodne novine«, broj 78/11.)

34. Odluka o određivanju ranjivih područja u Republici Hrvatskoj (»Narodne novine«, broj 130/12.)

35. Odluka o određivanju područja voda pogodnih za život slatkovodnih riba (»Narodne novine«, broj 33/11.)

36. Odluka o određivanju osjetljivih područja (»Narodne novine«, broj 79/22.)

37. Odluka o granici između kopnenih voda i voda mora (»Narodne novine«, broj 89/10.)

38. Odluka o granicama vodnih područja (»Narodne novine«, broj 79/10.)

39. Državni plan obrane od poplava (»Narodne novine«, broj 84/10.)

40. Državni plan mjera za slučaj izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda (»Narodne novine«, broj 5/11.).

Podzakonski akti doneseni na temelju Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva (»Narodne novine«, broj 153/09., Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i gradnji – »Narodne novine«, br. 90/11., 56/13., 154/14., 119/15., 120/16., 127/17. i 66/19.):

1. Uredba o visini vodnoga doprinosa (»Narodne novine«, br. 78/10., 76/11., 19/12., 151/13., 83/15., 42/19. i 73/20.)

2. Uredba o visini naknade za zaštitu voda (»Narodne novine«, br. 82/10., 83/12., 151/13. i 116/18.)

3. Uredba o visini naknade za uređenje voda (»Narodne novine«, br. 82/10. i 108/13.)

4. Uredba o visini naknade za korištenje voda (»Narodne novine«, br. 82/10., 83/12., 10/14., 32/20. i 140/22.)

5. Pravilnik o uvjetima i mjerilima za sufinanciranje gradnje građevina za navodnjavanje u vlasništvu fizičkih i pravnih osoba (»Narodne novine«, broj 83/10.)

6. Pravilnik o obračunu i naplati vodnoga doprinosa (»Narodne novine«, broj 107/14.)

7. Pravilnik o obračunu i naplati naknade za uređenje voda (»Narodne novine«, br. 83/10. i 126/13.)

8. Pravilnik o obračunu i naplati naknade za korištenje voda (»Narodne novine«, broj 36/20.)

9. Pravilnik o obračunavanju i plaćanju naknade za zaštitu voda (»Narodne novine«, broj 48/19.).

3. STRATEŠKI DOKUMENTI (https://narodne-novine.nn.hr/)

1. Strategija upravljanja vodama (»Narodne novine«, broj 91/08.) – strategija\_upravljanja\_vodama\_0.pdf

2. Nacionalna razvojna strategija Republike Hrvatske do 2030. godine (»Narodne novine«, broj 13/21.)

3. Strategija prilagodbe klimatskim promjenama u Republici Hrvatskoj za razdoblje do 2040. godine s pogledom na 2070. godinu (»Narodne novine«, broj 46/20.)

4. Strategija nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 73/17.)

5. Odluka o donošenju Strategije upravljanja rizicima od katastrofa do 2030. godine i Akcijskog plana upravljanja rizicima od katastrofa za razdoblje do 2024. godine (»Narodne novine«, broj 122/22.) – STRATEGIJA UPRAVLJANJA RIZICIMA OD KATASTROFA do 2030. (gov.hr)

6. Strategija prostornog razvoja Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 106/17.)

7. Strategija regionalnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje do kraja 2020. godine (»Narodne novine«, broj 75/17.)

8. Strategija niskougljičnog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu (»Narodne novine«, broj 63/21.)

9. Odluka o donošenju Akcijskog programa Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem: Sustav praćenja i promatranja za stalnu procjenu stanja Jadranskog mora (2021. – 2026.) (»Narodne novine«, broj 28/21.) – Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja Republike Hrvatske – Strategija upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem (gov.hr)

10. Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije (»Narodne novine«, broj 124/14.)

11. Nacionalna strategija razvoja zdravstva 2012. – 2020. (»Narodne novine«, broj 116/12.)

12. Strategija i akcijski plan zaštite prirode Republike Hrvatske za razdoblje od 2017. do 2025. godine (»Narodne novine«, broj 72/17.)

13. Nacionalna strategija zaštite okoliša (»Narodne novine«, broj 46/02.)

14. Strategija gospodarenja otpadom Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 130/05.)

15. Nacionalna strategija kemijske sigurnosti (»Narodne novine«, broj 143/08.)

16. Strategija zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva (»Narodne novine«, broj 125/14.)

17. Odluka o donošenju Strategije radiološke i nuklearne sigurnosti za razdoblje 2017. – 2025. godine (»Narodne novine«, broj 65/17.)

18. Odluka o donošenju Nacionalnog programa provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva (Program za razdoblje do 2025. godine s pogledom do 2060. godine) (»Narodne novine«, br. 100/18. i 156/22.) – Nacionalni program (gov.hr),

19. Strategija poljoprivrede do 2030. (Narodne novine 26/22)

20. Nacionalna šumarska politika i strategija (»Narodne novine«, broj 120/03.)

21. Strategija energetskog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu (»Narodne novine«, broj 25/20.)

22. Odluka o donošenju Strategije prometnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje od 2017. do 2030. godine (»Narodne novine«, broj 84/17.) – MMPI Strategija prometnog razvoja RH 2017.-2030.-final.pdf (gov.hr)

23. Odluka o donošenju Strategije pomorskog razvitka i integralne pomorske politike Republike Hrvatske za razdoblje od 2014. do 2020. godine (»Narodne novine«, broj 93/14.) – Microsoft Word – POMORSKA STARTEGIJA VRH 2207201 web 26-7\_14.doc (gov.hr)

24. Strategija razvitka riječnog prometa u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2022. do 2032. godine (»Narodne novine«, broj 87/22.)

25. Odluka o donošenju Strategije razvoja željezničkog sustava Republike Hrvatske do 2032. godine (»Narodne novine«, broj 130/22.) – Strategija razvoja zeljeznickog sustava RH do 2032 9-11\_22.pdf (gov.hr)

26. Strategija razvoja održivog turizma do 2030. godine (»Narodne novine«, broj 2/23.)

27. Strategija razvitka službene statistike Republike Hrvatske 2021. – 2030. (»Narodne novine«, broj 29/22.)

28. Strategija digitalne Hrvatske za razdoblje do 2032. godine (»Narodne novine«, broj 2/23.),

29. Odluka o donošenju Strategije Nacionalne infrastrukture prostornih podataka 2020. i Strateškog plana Nacionalne infrastrukture prostornih podataka za razdoblje 2017. – 2020. (»Narodne novine«, broj 96/17.) – Strategija\_NIPPa\_2020\_za\_objavu\_OCR.pdf

30. Odluka o donošenju Nacionalne strategije kibernetičke sigurnosti i Akcijskog plana za provedbu Nacionalne strategije kibernetičke sigurnosti (»Narodne novine«, broj 108/15.) – Nacionalna strategija kibernetičke sigurnosti.pdf (gov.hr)

31. Odluka o donošenju Strategije e-Hrvatska 2020, s Akcijskim planom za provedbu Strategije e-Hrvatska 2020 (»Narodne novine«, broj 50/17.) – Strategija\_e-Hrvatska\_2020.pdf (gov.hr).

4. PROGRAMSKI DOKUMENTI ZA KORIŠTENJE SREDSTAVA IZ EUROPSKIH FONDOVA

(a) Planska razdoblja 2013. – 2015. i 2016. – 2021.

1. Operativni program Konkurentnost i kohezija 2014. – 2020.; Europski strukturni i investicijski fondovi (strukturnifondovi.hr)

2. Program ruralnog razvoja 2014. – 2020. godine; Program ruralnog razvoja 2014. – 2020. godine | Uprava za potpore poljoprivredi i ruralnom razvoju (ruralnirazvoj.hr).

(b) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Nacionalni plan oporavka i otpornosti 2021. – 2026.; Plan oporavka i otpornosti, srpanj 2021..pdf (gov.hr)

2. Višegodišnji financijski okvir 2021. – 2027.; Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije – Programi Republike Hrvatske 2021. – 2027. (gov.hr)

3. Strateški plan Zajedničke poljoprivredne politike 2023. – 2027.; Strateški plan Zajedničke poljoprivredne politike 2023. – 2027. | Uprava za potpore poljoprivredi i ruralnom razvoju (ruralnirazvoj.hr).

5. PLANOVI UPRAVLJANJA VODNIM PODRUČJIMA

(a) Plansko razdoblje 2013. – 2015.

1. Plan upravljanja vodnim područjima (»Narodne novine«, broj 82/13.); https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-05/plan.pdf

2. Plan upravljanja vodnim područjima, Dodatak I. Analiza značajki vodnog područja rijeke Dunav; https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-05/dodatak1.pdf

3. Plan upravljanja vodnim područjima, Dodatak II. Analiza značajki jadranskog vodnog područja; https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-05/dodatak2.pdf

4. Plan upravljanja vodnim područjima, Dodatak III. Izvješće o informiranju i konzultiranju javnosti – sažetak; https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/dodatak3.pdf

5. Strateška studija o utjecaju Plana upravljanja vodnim područjima na okoliš; https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/sazetak\_strat\_studije\_o\_utj\_plana\_okolis.pdf.

(b) Plansko razdoblje 2016. – 2021.

1. Plan upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. (»Narodne novine«, broj 66/16.);

https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/plan\_upravljanja\_vodnim\_podrucjima\_2016.\_-\_2021\_0.pdf

2. Izvješće o izvršenju Plana upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021.; https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/izvjesce\_o\_izvrsenju\_plana\_upravljanja\_vodnim\_podrucjima\_2016.\_-\_2021.\_u\_razdoblju\_od\_2016.\_-\_2018.\_godine.pdf

3. Okvirni plan izrade Plana upravljanja vodnim područjima i Plana upravljanja poplavnim rizicima za razdoblje 2016. – 2021.; https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/plan\_izrade\_plana\_2016\_god.pdf

4. Pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja; https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/pregled\_znacajnih\_vodnogospodarskih\_pitanja.pdf

5. Prethodna procjena rizika od poplava – 2013. i prateće karte; https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/prethodna\_procjena\_rizika\_od\_poplava\_-\_tekst.pdf

6. Karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava – 2014.; https://voda.hr/hr/karte-opasnosti-od-poplava-i-karte-rizika-od-poplava-2014

7. Strateška studija o utjecaju na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima za razdoblje 2016. – 2021.; https://voda.hr/hr/strateska-procjena-utjecaja-na-okolis-2016-2021.

(c) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Plan upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.; https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/nacrt\_plana\_upravljanja\_vodnim\_podrucjima\_2022.\_-\_2027.\_-\_sijecanj\_2022.pdf

2. Program rada Plana upravljanja vodnim područjima i Plana upravljanja rizicima od poplava za razdoblje 2022. – 2027.; https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-05/program\_rada\_plana\_2022.-2027.pdf

3. Privremeni pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja – 2019.; https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/privremeni\_pregled\_znacajnih\_vodnogospodarskih\_pitanja\_-\_2019.pdf

4. Prethodna procjena rizika od poplava – 2018. i prateće karte; https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/prethodna\_procjena\_rizika\_od\_poplava\_2018\_0.pdf

5. Karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava – 2019.; https://www.voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/karte\_opasnosti\_od\_poplava\_i\_karte\_rizika\_od\_poplava\_-\_2019.pdf,

6. Izvješće o provedenom postupku informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti prilikom pripreme i donošenja Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.; (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/Izvje%C5%A1%C4%87e%20o%20provedenom%20postupku%20informiranja%20i%20konzultiranja%20javnosti%20i%20zainteresirane%20javnosti%20prilikom%20pripreme%20i%20dono%C5%A1enja%20Plana%20upravljanja%20vodnim%20podru%C4%8Djima%202022.%20-%202027..pdf)

7. Strateška studija utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.; 09\_01\_2023\_SPUO\_PUVP\_2022-2027.pdf (gov.hr).

6. VIŠEGODIŠNJI PROGRAMI GRADNJE VODNIH GRAĐEVINA

(a) Plansko razdoblje 2013. – 2015.

1. Plan provedbe vodno-komunalnih direktiva, 2010.; https://www.voda.hr/sites/default/files/2021-10/plan\_provedbe\_vodno\_komunalnih\_direktiva\_zagreb\_2010\_1.pdf.

(b) Plansko razdoblje 2016. – 2021.

1. Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije (»Narodne novine«, broj 117/15.); https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-04/nn\_117\_2015\_visegodisnji\_program\_gradnje\_regulacijskih\_i\_zastitnih\_vodnih\_gradevina\_i\_gradevina\_za\_melioracije.pdf

2. Strateška studija o vjerojatno značajnom utjecaju na okoliš Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije; https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-04/strateska\_studija\_visegodisnji\_program\_gradnje\_regulacijskih\_i\_zastitnih\_vodnih\_gradevina\_i\_gradevina\_za\_melioracije.pdf

3. Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina (»Narodne novine«, broj 117/15.); https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-04/nn\_117\_2015\_visegodisnji\_program\_gradnje\_komunalnih\_vodnih\_gradevina\_0.pdf,

4. Strateška studija o vjerojatno značajnom utjecaju na okoliš Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje 2014. – 2023.; https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-04/strateska\_studija\_visegodisnji\_program\_gradnje\_komunalnih\_vodnih\_gradevina.pdf.

(c) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Nacrt Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine; VIŠEGODIŠNJI PROGRAM GRADNJE REGULACIJSKIH I ZAŠTITNIH VODNIH GRAĐEVINA I GRAĐEVINA ZA MELIORACIJE 2011 – 2015 (gov.hr)

2. Strateška studija o vjerojatno značajnom utjecaju na okoliš Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine

2.1. Knjiga I.; 27\_05\_2022\_Studija\_Visegodisnji\_program\_Knjiga\_1.pdf (gov.hr)

2.2. Knjiga II.; 27\_05\_2022\_Studija\_Visegodisnji\_program\_Knjiga\_2.pdf (gov.hr)

2.3. Knjiga III.; 27\_05\_2022\_Studija\_Visegodisnji\_program\_Knjiga\_3.pdf (gov.hr)

3. Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine.

3.1. Odluka o donošenju Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine (»Narodne novine«, broj 147/21.); Odluka o donošenju Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine.pdf (voda.hr)

3.2. Višegodišnji program gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine; visegodisnji\_program\_gradnje\_komunalnih\_vodnih\_gradevina\_za\_razdoblje\_do\_2030.\_godine.pdf (voda.hr)

3.3. Detaljni provedbeni plan Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine za pitanje prioritizacije projekata odvodnje i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda i za pitanje amortizacije vodnokomunalne infrastrukture; Hrvatske vode, Zagreb, 2022.; DETALJNI PROVEDBENI PLAN VPGKVG – 19. LISTOPAD 2022..pdf (voda.hr)

4. Strateška studija o vjerojatno značajnom utjecaju na okoliš Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine; 26\_01\_2022\_SPUO\_VPGKVG\_30\_11\_21.pdf (gov.hr)

5. Prvo izvješće o realizaciji programa u razdoblju od 1. siječnja do 30. lipnja 2022.; Microsoft Word – 01\_IZVJESCE O PROVEDBI VPGKVG\_2022-07-29.docx (voda.hr).

7. GODIŠNJI PLANOVI I IZVJEŠĆA O OBAVLJENOM MONITORINGU

1. Program usklađenja monitoringa – 2016. https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/Program%20uskladenja%20monitoringa%20travanj%202016.pdf

2. Godišnji planovi i izvješća o obavljenom monitoringu; Godišnji planovi i izvješća o provedenom monitoringu | Hrvatske vode (voda.hr).

8. PLANSKI DOKUMENTI MEĐUNARODNE KOMISIJE ZA ZAŠTITU RIJEKE DUNAV I MEĐUNARODNE KOMISIJE ZA SLIV RIJEKE SAVE

(a) Plansko razdoblje 2013. – 2015.

1. Danube River Basin Management Plan (DRBMP) – 2009; Danube River Basin Management Plan (DRBMP) 2009 | ICPDR – International Commission for the Protection of the Danube River,

2. Plan upravljanja slivom rijeke Save, 2014.; Plan upravljanja slivom rijeke Save – International Sava River Basin Commission (savacommission.org)

3. Izvješće o analizi sliva rijeke Save, 2009.; Izvješće o analizi sliva rijeke Save – International Sava River Basin Commission (savacommission.org)

4. Preliminarna procjena rizika od poplava, 2014.; Izvješće o analizi sliva rijeke Save – International Sava River Basin Commission (savacommission.org).

(b) Plansko razdoblje 2016. – 2021.

1. Danube River Basin Management Plan (DRBMP) – Update 2015; Danube River Basin Management Plan (DRBMP) Update 2015 | ICPDR – International Commission for the Protection of the Danube River

2. Danube Flood Risk Management Plan (DFRMP) – 2015; Danube Flood Risk Management Plan (DFRMP) | ICPDR – International Commission for the Protection of the Danube River.

(c) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Danube River Basin Management Plan (DRBMP) – Update 2021; Danube River Basin Management Plan (DRBMP) Update 2021 | ICPDR – International Commission for the Protection of the Danube River

2. Danube Flood Risk Management Plan – Update 2021; Danube Flood Risk Management Plan (DFRMP) Update 2021 | ICPDR – International Commission for the Protection of the Danube River

3. Drugi Plan upravljanja slivom rijeke Save, 2022., Drugi Plan upravljanja slivom rijeke Save – International Sava River Basin Commission (savacommission.org)

4. Plan upravljanja rizicima od poplava u slivu rijeke Save, 2019., Plan upravljanja rizicima od poplava – International Sava River Basin Commission (savacommission.org)

5. Drugo izvješće o analizi sliva rijeke Save; 2017., Drugo izvješće o analizi sliva rijeke Save – International Sava River Basin Commission (savacommission.org)

6. Značajna pitanja upravljanja vodama; 2017., Značajna pitanja upravljanja vodama – International Sava River Basin Commission (savacommission.org)

7. Okvir Plana upravljanja nanosom u slivu rijeke Save; 2021., Okvir Plana upravljanja nanosom u slivu rijeke Save – International Sava River Basin Commission (savacommission.org),

8. Preliminarna procjena rizika od poplava – ažurirano izvješće 2021.; 2021., Preliminarna procjena rizika od poplava – ažurirano izvješće 2021. – International Sava River Basin Commission (savacommission.org).

9. AKCIJSKI PLANOVI, PROGRAMI I IZVJEŠĆA HRVATSKIH VODA (REGISTAR DOKUMENTACIJE PLANOVA UPRAVLJANJA VODNIM PODRUČJIMA | HRVATSKE VODE (voda.hr))

1. Metodologija uzorkovanja, laboratorijskih analiza i određivanja omjera ekološke kakvoće bioloških elemenata kakvoće; Hrvatske vode, Zagreb, 2016.godina

2. Metodologija monitoringa i ocjenjivanja hidromorfoloških pokazatelja; Hrvatske vode, Zagreb, 2016.

3. Program usklađenja monitoringa; Hrvatske vode, Zagreb, 2016. godina

4. Revizija i usklađenje vodopravnih akata s Planom upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Akcijski plan – I. faza; Hrvatske vode, Zagreb, 2019. godina

5. Usklađivanje ciljeva zaštite voda i vodenih ekosustava, suradnja u upravljanju vodama zaštićenog područja NP Plitvička jezera – Akcijski plan; Hrvatske vode, Zagreb, Javna ustanova NP Plitvička jezera, Plitvička jezera, 2019. godina

6. Dopuna Registra zaštićenih područja područjima kulturne baštine za koje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite te stvaranje okvira za procjenu rizika od plavljenja kulturnih dobara – Akcijski plan; Hrvatske vode, Zagreb, 2019. godina

7. Program monitoringa kemijskog stanja za nove prioritetne tvari u Republici Hrvatskoj; Hrvatske vode, Zagreb, 2019. godina

8. Izvješće o monitoringu tvari s Drugog popisa praćenja u površinskim vodama Republike Hrvatske za 2019. godinu; Hrvatske vode, Zagreb, 2020. godina

9. Receptori rizika od poplava iz područja: ustanova socijalne i zdravstvene skrbi, kulturnih dobara, te odgojno – obrazovnih ustanova; Hrvatske vode, Zagreb, 2020. godina

10. Smjernice za definiranje obuhvata vodnih građevina i kriterija za određivanje granica vodnog dobra; Hrvatske vode, Zagreb, Hrvatska elektroprivreda, Zagreb, 2020. godina

11. Izvješće o monitoringu tvari s Drugog Popisa praćenja u površinskim vodama Republike Hrvatske za 2020. godinu; Hrvatske vode, Zagreb, 2021. godina

12. Pregled hidroenergetskog korištenja voda za potrebe izrade Plana upravljanja vodnim područjima; Hrvatske vode, Zagreb, 2021. godina

13. Razvoj klasifikacijskih sustava za biološke elemente kakvoće i provedba post-interkalibracijskih postupaka; Hrvatske vode, Zagreb, 2021. godina

14. Određivanje klasifikacijskog sustava za biološke i fizikalno – kemijske elemente kakvoće ekološkog stanja i ekološkog potencijala za preliminarno tipizirane površinske vode i novelacija tipologije prijelaznih i priobalnih voda; Hrvatske vode, Zagreb, 2022. godina

15. Određivanje klasifikacijskog sustava za hidromorfološke elemente kakvoće ekološkog stanja i ekološkog potencijala za površinske vode; Hrvatske vode, Zagreb, 2022. godina

16. Dopuna standarda fizikalno – kemijskih elemenata za rijeke i jezera i tipizacija jezera Kuti; Hrvatske vode, Zagreb, 2022. godina

17. Izvještaji o provedenim interkalibracijskim postupcima; Hrvatske vode, Zagreb, 2022. godina

18. Klasifikacijski sustavi bioloških elemenata kakvoće u vrlo velikim rijekama i u interkalibracijskim tipovima za koje nije proveden interkalibracijski postupak; Hrvatske vode, Zagreb, 2022. godina

10. STUDIJSKA DOKUMENTACIJA VEZANA UZ UPRAVLJANJE STANJEM VODA (REGISTAR DOKUMENTACIJE PLANOVA UPRAVLJANJA VODNIM PODRUČJIMA | HRVATSKE VODE (voda.hr))

10.1. Kopnene površinske vode

(a) Plansko razdoblje 2013. – 2015.

1. Definiranje tipova površinskih voda – Geološko-litološke podloge; Rudarsko-geološko-naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2004. godina

2. Definiranje tipova površinskih voda – Izrada nacrta tipologije površinskih kopnenih voda Hrvatske – Definiranje granica ekoregija, referentnih uvjeta i bioloških značajki; Prirodoslovno – matematički fakultet, Zagreb, Hrvatski prirodoslovni muzej, Zagreb, 2005. godina

3. Ekološko istraživanje površinskih kopnenih voda u Hrvatskoj prema kriterijima Okvirne direktive o vodama; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Elektroprojekt, Zagreb, 2008. godina

4. Hidrološka studija Like i Gacke; Građevinsko arhitektonski fakultet Sveučilišta u Splitu, Split, 2008. godina

5. Hidrološka studija krške rijeke Dobre; Građevinsko arhitektonski fakultet Sveučilišta u Splitu, Split, 2008. godina

6. Testiranje bioloških metoda ocjene ekološkog stanja (Okvirna direktiva o vodama, 2000/60/EC) u reprezentativnim slivovima panonske i dinaridske ekoregije; Prirodoslovno matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2011. godina

6.1. Knjiga I.: Tekućice

6.2. Knjiga II.: Prikaz rezultata istraživanih jezera

(b) Plansko razdoblje 2016. – 2021.

1. Definiranje ekološki prihvatljivog protoka Mirne; Oikon, Zagreb, 2013. godina

2. Razvoj kapaciteta za hidromorfološki monitoring i mjere u Hrvatskoj« (Projekt MEANDER); G2G program Vlade Kraljevine Nizozemske, Zagreb, 2013. godina

2.1. Vodič za hidromorfološki monitoring i ocjenu stanja rijeka u Hrvatskoj

2.2. Vodič za izradu planova revitalizacije vodotoka u Hrvatskoj

3. Studija određivanja ekološki prihvatljivog protoka na sedam (7) profila na rijekama Neretvi i Trebišnjici; GEF projekt »Upravljanje slivovima Neretve i Trebišnjice«, Elektroprojekt, Zagreb, Zavod za vodoprivredu, Sarajevo, Bosna i Hercegovina, Zavod za vodoprivredu, Bijeljina, Bosna I Hercegovina, 2014. godina

4. Istraživanja paleorazina Vranskog jezera na Cresu; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2015.

5. Hidrogeološka i paleolimnološka istraživanja Baćinskih jezera; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2015. godina

5.1. Hidrogeološka istraživanja Baćinskih jezera

5.2. Paleolimnološka istraživanja

6. Uvođenje monitoringa riječnih sedimenata u Hrvatskoj; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, 2015.

7. Geodetsko – geološka studija erozije rubnih dijelova prapornih ravnjaka Hrvatskog podunavlja; Geodetski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2015. godina

(c) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Utvrđivanje odnosa između antropogenog opterećenja i modula opće degradacije prema makrozoobentosu u vrlo velikim rijekama; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb i Eko monitoring, Varaždin, 2016. godina

2. Monitoring i praćenje stanja ugljikovodika i algi na Vranskom jezeru na otoku Cresu; Nastavni zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije, Rijeka, 2016. godina

3. Ekofiziološka istraživanja Odvodnog kanala Karašica u Baranji; Sveučilište J. J. Strossmayera u Osijeku, Odjel za biologiju, Osijek, 2016. godina

4. Plan restauracije starog korita Mirne – biološko-ekološka istraživanja i podloge; Oikon, Zagreb, 2016. godina

4.1. Studija

4.2. Knjiga Priloga I.

4.3. Knjiga Priloga II. – Izvrtci

5. Definiranje ekološki prihvatljivih protoka Rječine; Oikon, Zagreb, Geonatura, Zagreb, Ires, Zagreb, 2016. godina

6. Istraživanja ciljnih vrsta na području rukavca rijeke Drave Halaševo; Poljoprivredni fakultet Sveučilišta J. J. Strossmayera u Osijeku, Osijek, 2016. godina

7. Prijedlog graničnih vrijednosti za određene opasne tvari u sedimentu kopnenih površinskih voda; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, 2017. godina

8. Procjena i revizija postojećih standarda kakvoće vodenog okoliša za specifične onečišćujuće tvari: arsen, bakar, cink, krom i njihovi spojevi; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, Sveučilište J. J. Strossmayera u Osijeku, Odjel za biologiju, Osijek, 2017.

9. Istražni radovi za ciljne vrste riba i ostale ciljne vrste i staništa područja grada Vukovara; Geonatura, Zagreb, 2017. godina

10. Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – 1. dio: Stajaćice Panonske regije; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2018. godina

11. Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – 2. dio: Stajaćice Dinaridske regije; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2018. godina

12. Metodologija provođenja monitoringa prioritetnih tvari u bioti površinskih kopnenih voda; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2018. godina

13. Rezultati provedbe preliminarnog monitoringa prioritetnih tvari u bioti površinskih kopnenih voda; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Nacionalni laboratorij za zdravje, okolje i hranu, Maribor, Slovenija, 2018. godina

14. Optimalizacija monitoringa količina na izvoru Zvir – Definiranje protočnih krivulja preljeva izvora Zvir – Sinteza rezultata monitoringa i analiza (2016. – 2018.); Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, 2018. godina

15. Analiza fitoplanktona uzorkovanog u znatno promijenjenim i umjetnim vodnim tijelima stajaćica u 2017. godini; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2019. godina

16. Primjena molekularnih i kromatografskih metoda u ocjeni ekološkog stanja jezera u Republici Hrvatskoj; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, 2019. godina

17. Prostorni podaci o slivnim površinama za postaje monitoringa voda; Institut za elektroprivredu, Zagreb, 2019. godina

18. Monitoring osnovnih fizikalno-kemijskih pokazatelja i iona u znatno promijenjenim i umjetnim vodnim tijelima tekućica Dinarske ekoregije; Nastavni zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije, Rijeka, 2019. godina

19. Sustavno ispitivanje kakvoće kopnenih površinskih voda u Panonskoj regiji; Nastavni zavod za javno zdravstvo dr. Andrija Štampar, Zagreb, 2019. godina

20. Okvirna procjena sedimenta rijeke Dunav i većih pritoka (Projekt DANUBE SEDIMENT); Institut za elektroprivredu, Zagreb, 2019. godina

20.1. Studija

20.2. Prilog 1: Situacija područja monitoringa nanosa na Dravi, Savi i Dunavu u Republici Hrvatskoj

20.3. Prilog 2: Kartografski prikaz količina pronosa suspendiranog nanosa duž rijeke Drave u Republici Hrvatskoj

20.4. Prilog 3: Kartografski prikaz koncentracije suspendiranog nanosa duž rijeke Drave u Republici Hrvatskoj

20.5. Prilog 4: Kartografski prikaz fizičkih karakteristika nanosa duž rijeke Drave u Republici Hrvatskoj

20.6. Prilog 5: Kartografski prikaz bilance nanosa duž rijeke Drave u Republici Hrvatskoj

20.7. Prilog 6: Kartografski prikaz morfoloških značajki duž rijeke Drave u Republici Hrvatskoj

20.8. Prilog 7: Kartografski prikaz količina pronosa suspendiranog nanosa duž rijeke Save u Republici Hrvatskoj

20.9. Prilog 8: Kartografski prikaz koncentracije suspendiranog nanosa duž rijeke Save u Republici Hrvatskoj

20.10. Prilog 9: Kartografski prikaz fizičkih karakteristika nanosa duž rijeke Save u Republici Hrvatskoj

20.11. Prilog 10: Kartografski prikaz bilance nanosa duž rijeke Save u Republici Hrvatskoj

20.12. Prilog 11: Kartografski prikaz morfoloških značajki duž rijeke Save u Republici Hrvatskoj

20.13. Prilog 12: Kartografski prikaz morfoloških značajki duž rijeke Dunav u Republici Hrvatskoj

21. Izrada kriterija za određivanje stupnjeva trofije stajaćica i tekućica, Prirodoslovno-matematički fakultet, Zagreb, 2019. godina

22. Sustavno ispitivanje hidromorfoloških elemenata kakvoće u 2016. i 2017. godini; Elektroprojekt, Zagreb, Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2019. godina

22.1. Studija

22.2. Dodatak 1A: Ocjene hidromorfološkog stanja površinskih vodnih tijela tekućica i kartografski prikaz u HTRS 96 projekciji

22.3. Terenski hidromorfološki protokol

23. Sustavno ispitivanje hidromorfoloških elemenata kakvoće u rijekama u 2018. godini; Elektroprojekt, Zagreb, Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2019. godina

23.1. Studija

23.2. Dodatak 1A: Ocjene hidromorfološkog stanja reprezentativnih odsječaka površinskih vodnih tijela tekućica i kartografski prikaz u HTRS 96 projekciji

23.3. Dodatak 1B: Ocjene hidromorfološkog stanja nereprezentativnih odsječaka površinskih vodnih tijela tekućica i kartografski prikaz u HTRS 96 projekciji u 2018. godini

23.4. Terenski hidromorfološki protokol

24. Razvoj metodologije za ocjenu hidromorfološkog stanja u stajaćicama i provedba hidromorfološkog monitoringa; Elektroprojekt, Zagreb, Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2019. godina

24.1. Studija

24.2. Prijedlog metodologije za ocjenu hidromorfološkog stanja u stajaćicama

24.3. Ocjena hidromorfološkog stanja u stajaćicama i provedba hidromorfološkog monitoringa

25. Hidromorfološki podaci za potrebe interkalibracije bioloških metoda ocjene ekološkog stanja u rijekama; Elektroprojekt, Zagreb, Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2019. godina

26. Mjerenje izdašnosti izvorišta Modro oko; Higra, Split, Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, 2020. godina

27. Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za fitobentos, makrofita i makrozoobentos u europskim interkalibracijskim tipovima rijeka Panonske ekoregije; Analiza utjecaja okolišnih čimbenika i antropogenih opterećenja na biološke elemente kakvoće; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2020. godina

28. Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za fitobentos, makrofita i makrozoobentos u europskim interkalibracijskim tipovima rijeka Dinaridske primorske ekoregije; Analiza utjecaja okolišnih čimbenika i antropogenih opterećenja na biološke elemente kakvoće; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2020. godina

29. Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za fitoplankton, fitobentos i makrozoobentos u jezerima; Analiza utjecaja okolišnih čimbenika i antropogenih opterećenja na biološke elemente kakvoće; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2020.

30. Analiza bioloških metoda ocjene ekološkog stanja za ribe u europskim interkalibracijskim tipovima rijeka Panonske i Dinaridske ekoregije; Analiza utjecaja okolišnih čimbenika i antropogenih opterećenja na biološke elemente kakvoće; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2020. godina

31. Sustavno ispitivanje riba u površinskim kopnenim vodama u 2019. godini i metoda ocjene ekološkog stanja riba u jezerima s europskim izvješćem; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2020. godina

32. Utvrđivanje zone onečišćenja ugljikovodicima desne obale Zrmanje nizvodno od Obrovca; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2020. godina

32.1. Studija

32.2. Hidrogeološka karta područja istraživanja

33. Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – 3. dio: Tekućice Panonske regije; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2021. godina

34. Klasifikacijski sustav ekološkog potencijala za umjetna i znatno promijenjena tijela površinskih voda – 4. dio: Tekućice Dinaridske regije; Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2021. godina

35. Istraživački monitoring sedimenta dna vodotoka i jezera u Republici Hrvatskoj – Konačno izvješće; Državni hidrometeorološki zavod, Zagreb, 2021. godina

36. Batimetrijska, psalmološka i morfološka karakterizacija prirodnih jezera u Republici Hrvatskoj; Vodoprivredno projektni biro, Zagreb, Biota, Grubišno Polje, Geotest, Zagreb, 2021.

36.1. Mapa 1.: Geodetski elaborat

36.2. Mapa 2.: Psalmološka karakterizacija (Snimanje jezera side-scan multi beam sonarom)

36.3. Mapa 3.: Psalmološka karakterizacija (Izvještaj o provedenim ispitivanjima uzoraka tla)

37. Identifikacija opasnih tvari u bioti i sedimentu te praćenje njihovih koncentracija u jednogodišnjem razdoblju na trend postajama površinskih kopnenih voda; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Nacionalni laboratorij za zdravje, okolje i hranu, Maribor, Slovenija, 2021. godina

38. Definiranje ekološki prihvatljivih protoka Gacke i Like: hidrološke i hidrogeološke podloge; Hrvatski geološki institut, Zagreb, Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, 2021. godina

39. Sustavno ispitivanje hidromorfoloških elemenata kakvoće u rijekama u 2019. i 2020. godini; Elektroprojekt, Zagreb, Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2021. godina

39.1. Sustavno ispitivanje hidromorfoloških elemenata u rijekama

39.2. Hidromorfološke ocjene

39.3. Ocjene hidromorfološkog stanja odsječaka površinskih vodnih tijela tekućica i kartografski prikaz u HTRS 96 projekciji (Monitoring lokacija Prioriteta 1)

39.4. Ocjene hidromorfološkog stanja odsječaka površinskih vodnih tijela tekućica i kartografski prikaz u HTRS 96 projekciji (Monitoring lokacija Prioriteta 2)

40. Izrada 3D modela terena poplavnog područja Parka prirode Kopački rit (Projekt NATURAVITA); Vodoprivredno projektni biro, Zagreb, 2021. godina

41. Utvrđivanje retencijskog kapaciteta i nultog stanja voda i o vodama ovisnih ekosustava i izrada detaljnog plana monitoringa i istraživanja u svrhu izrade studije revitalizacije vodenih ekosustava poplavnog područja Parka prirode Kopački rit – Studija utvrđivanja retencijskog kapaciteta i nultog stanja voda i o vodama ovisnih ekosustava poplavnog područja Parka prirode Kopački rit (Projekt NATURAVITA); Institut za elektroprivredu, Zagreb, Vita projekt, Zagreb, 2021. godina

42. Utvrđivanje retencijskog kapaciteta i nultog stanja voda i o vodama ovisnih ekosustava i izrada detaljnog plana monitoringa i istraživanja u svrhu izrade studije revitalizacije vodenih ekosustava poplavnog područja Parka prirode Kopački rit – Detaljni plan monitoringa (Projekt NATURAVITA); Institut za elektroprivredu, Zagreb, Vita projekt, Zagreb, 2021. godina

43. Analiza varijantnih rješenja za poboljšanje stanja vode u Vranskom jezeru i kanalu Prosika – idejno rješenje; Tehnički fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, Hidromodeling, Rijeka, 2021.

44. Prijedlog kriterija za izmjene ciljeva okoliša – Vodič za primjenu članka 4(3) – 4(7) Okvirne directive o vodama; Elektroprojekt, Zagreb, 2022. godina

45. Tehnička podloga za proglašavanje znatno promijenjenih i umjetnih vodnih tijela zbog utjecaja postojećih HEP-ovih hidroenergetskih postrojenja na hidromorfološko stanje voda; HEP Proizvodnja, Zagreb, 2022. godina

45.1. Studija

45.2. Prilozi

10.2. Podzemne vode

(a) Plansko razdoblje 2013. – 2015.

1. Karakterizacija vodnih cjelina na crnomorskom slivu u okviru implementacije Okvirne direktive o vodama EU; Institut za geološka istraživanja, Zagreb, 2005. godina

1.1. Studija

1.2. Opis cjelina podzemnih voda s osnovnim vodonosnicima

1.3. Opis cjelina podzemnih voda sa sekundarnim vodonosnicima

2. Određivanje cjelina podzemnih voda na jadranskom slivu prema kriterijima Okvirne direktive o vodama EU; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2006. godina

3. Ocjena stanja i rizika cjelina podzemnih voda u panonskom dijelu Republike Hrvatske; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2009. godina

4. Ocjena stanja i rizika cjelina podzemnih voda na krškom području u Republici Hrvatskoj; Geotehnički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Varaždin, 2009. godina

(b) Plansko razdoblje 2016. – 2021.

1. Mogućnost zahvaćanja podzemnih voda u Istri izvan područja velikih izvora (središnja i sjeverna Istra); Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2014. godina

2. Hidrogeološka istraživanja južnog dijela zagrebačkog vodonosnika; Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2014. godina

3. Hidrogeološka potencijalnost gorskih i prigorskih vodonosnika sjeverne Hrvatske; Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb 2014. godina

3.1. Žumberačko i Samoborsko gorje; Zagrebačka gora

3.2. Kalničko gorje

4. Smjernice za daljnje aktivnosti na istraživanju strateških zaliha podzemne vode i pratećih mjera zaštite; prof.dr.sc. Tatjana Vlahović, Zagreb, 2014. godina

5. Stanje podzemnih voda na vodnom području rijeke Dunav s obzirom na prirodan sadržaj metala i njihov antropogeni utjecaj; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2015. godina

6. Ocjena stanja sirove vode na crpilištima koja se koriste za javnu vodoopskrbu u Republici Hrvatskoj; Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2015. godina

7. Definiranje trendova i ocjena stanja podzemnih voda na području panonskog dijela Hrvatske; Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2016. godina

8. Definiranje trendova i ocjena stanja podzemnih voda na području krša u Hrvatskoj; Geotehnički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, 2016.

9. Ocjena stanja podzemnih voda na područjima koja su u direktnoj vezi s površinskim vodama i kopnenim ekosustavima ovisnim o podzemnim vodama; Hrvatski geološki institute, Zagreb, 2016. godina

(c) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Hidrogeološka istraživanja potencijalnih vodonosnika rubnog dijela Vukomeričkih Gorica i odnosa s južnim dijelom zagrebačkog vodonosnika; Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Hrvatski prirodoslovni muzej, Zagreb, 2016. godina

2. Hidrogeološki i hidrološki monitoring na zapadnom dijelu Ivanščice sa ciljem definiranja bilance i dinamike istjecanja podzemnih voda; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2016. godina

3. Hidrogeološka potencijalnost gorskih i prigorskih vodonosnika na području Orlice i Ivanščice u Hrvatskom Zagorju; Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Hrvatski prirodoslovni muzej, Zagreb, 2016. godina

4. Definiranje kriterija za ocjenu učinkovitosti mjera zaštite podzemnih voda i ekosustava ovisnih o podzemnim vodama; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2017. godina

5. Definiranje kriterija za određivanje pozadinskih koncentracija i graničnih vrijednosti onečišćujućih tvari u tijelima podzemne vode u panonskom dijelu Hrvatske; Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu; Zagreb, 2018, godina

6. Istraživački monitoring podzemnih voda u području odlagališta komunalnog otpada grada Varaždina u 2016. i 2017. godini; Zavod za javno zdravstvo Varaždinske županije, Varaždin, 2018. godina

7. Definiranje kriterija za utvrđivanje stanja tijela podzemne vode kod pojave zaslanjenja; Geotehnički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Varaždin, 2019. godina

8. Utvrđivanje temperaturno ovisnih kinetičkih parametara uklanjanja željeza, mangana i amonijaka iz podzemnih voda; Comprehensive water technology, Zagreb, 2019. godina

9. Studija za uspostavu prekograničnih zona sanitarne zaštite izvorišta Klokot (Bihać); HOLINGER AG, Zurich, Switzerland, UNA Consulting LLC, Bihać, Bosna I Hercegovina, Hidroinženjering d.o.o, Zagreb, 2020. godina

10. Delineacija i karakterizacija tijela geotermalnih podzemnih voda u Republici Hrvatskoj; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2020. godina

11. Monitoring starosti podzemne vode za potrebe definiranja učinkovitosti mjera zaštite; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2020. godina

12. Istraživanje dinamike protjecanja voda u slivu Pazinčice i s njime povezanim vodnim resursima krškog vodonosnika središnje Istre; Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, Geotehnički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Varaždin, Dinaric Hub, Zagreb, 2020. godina

13. Analiza vodnog potencijala i dinamike izmjena voda izvorišta vodoopskrbe na Učki; Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, 2020. godina

14. Monitoring pojavnosti voda na prostoru depresije Čićave, Bakar – Čićave; Geo – 5, Rovinj, 2020. godina

15. Monitoring i analiza dinamike podzemnih i površinskih voda Grobničkog polja; Geo – 5, Rovinj, 2020. godina

16. Analiza provedenih trasiranja na području krša u Republici Hrvatskoj; Hrvatski geološki institut, Zagreb, 2020. godina

17. Monitoring podzemnih voda Vranskog jezera – Analiza postojećeg monitoringa i prijedlog sustava monitoringa jezera; Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, GEO – 5, Rovinj, 2022. godina

18. Monitoring podzemnih voda Vranskog jezera – Hidrogeološka i geofizička istraživanja; GEO – 5, Rovinj, Institut IGH, Zagreb, 2022. godina

10.3. Prijelazne i priobalne vode

(a) Plansko razdoblje 2013. – 2015.

1. Prijedlog tipova prijelaznih i priobalnih voda na vodnom području dalmatinskih slivova, referentni uvjeti i procjena ekološkog stanja prijelaznih i priobalnih voda rijeke Krke i šibenskog primorja; Institut za oceanografijui ribarstvo, Split, 2006. godina

2. Određivanje prijelaznih i priobalnih voda za školjkaše prema direktivi 2006/113/ET; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2008. godina

3. Preliminarno određivanje zaštićenih područja hrvatskog dijela Jadranskog mora; Hidroprojekt-ing, Zagreb, 2008. godina

4. Preliminarno određivanje referentnih uvjeta i mjesta prijelaznih i priobalnih voda na vodnom području dalmatinskih slivova; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2008. godina

5. Prijedlog tipova i referentnih uvjeta prijelaznih i priobalnih voda na vodnom području primorsko – istarskih slivova; Institut Ruđer Bošković, Rovinj, 2008. godina

6. Hidrografske karakteristike Jadranskog mora – Analiza i prijedlog razgraničenja priobalnog mora Republike Hrvatske prema Okvirnoj direktivi o vodama; Hrvatski hidrografski institut, Split, 2009. godina

7. Program praćenja stanja Jadranskog mora – II.; Proning DHI, Zagreb, 2009. godina

8. Stupanj zaslanjenosti i održivo korištenje tala Donje Neretve; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2011. godina

(b) Plansko razdoblje 2016. – 2021.

1. Određivanje područja voda pogodnih za život i rast školjkaša u prijelaznim i priobalnim vodama Jadranskog mora; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2013. godina

2. Određivanje područja voda pogodnih za život i rast školjkaša u prijelaznim i priobalnim vodama Jadranskog mora; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2014. godina

3. Određivanje područja voda pogodnih za život i rast školjkaša u prijelaznim i priobalnim vodama Jadranskog mora; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2015. godina

4. Pedogeokemijsko vrednovanje sedimenta na kojem su se razvila tla Donje Neretve; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2015. godina

5. Prijedlog graničnih vrijednosti opasnih tvari u sedimentu i bioti u prijelaznim i priobalnim vodama; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, 2015. godina

6. Novelacija karakterizacije prijelaznih i priobalnih voda; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2016. godina

7. Istraživanja kakvoće vode i nanosa u Mrtvom kanalu u Rijeci; Nastavni zavod za javno zdravstvo Primorsko – goranske županije, Rijeka, 2016. godina

(c) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Određivanje područja voda pogodnih za život i rast školjkaša u priobalnim vodama Jadranskog mora, preliminarni monitoring područja Lopara i otoka Grgur u 2016. i 2017. godini; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2017. godina

2. Stanje specifičnih vodnih tijela u obalnom području Republike Hrvatske, te prijedlog graničnih vrijednosti za tragove metala u sedimentu; Institut Ruđer Bošković, Zagreb, 2018. godina

3. Analiza biološke metode ocjene ekološkog stanja za fitoplankton, morske cvjetnice i ribe u europskim interkalibracijskim tipovima prijelaznih voda Mediterana; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2018. godina

4. Analiza biološke metode ocjene ekološkog stanja za makrozoobentos u europskim interkalibracijskim tipovima prijelaznih i priobalnih voda Mediterana; Institut Ruđer Bošković, Centar za istraživanje mora, Rovinj, 2019. godina

5. Analiza biološke metode za fitoplankton u interkalibracijskim tipovima priobalnih voda Mediterana i testiranje granica fizikalno – kemijskih pokazatelja; Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split, 2020. godina

6. Modeliranje prodora soli u priobalne vodonosnike u svrhu planiranja mjera prilagodbe na klimatske promjene (Projekt ASTERIS); Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2020. godina

7. Projekt WATERCARE

7.1. Provođenje monitoringa na prijelaznim i priobalnim vodama pilot područja rijeke Raše za potrebe projekta WATERCARE; Zavod za javno zdravstvo Istarske županije, Pula, 2021. godina

7.2. Provođenje monitoringa na prijelaznim i priobalnim vodama pilot područja rijeke Cetine za potrebe projekta WATERCARE; Eurofins Croatiakontrola, Zagreb, 2021. godina

7.3. Provođenje monitoringa na prijelaznim i priobalnim vodama pilot područja rijeke Neretve za potrebe projekta WATERCARE; Zavod za javno zdravstvo Dubrovačko-neretvanske županije, Dubrovnik, 2021. godina

7.4. Smjernice za procjenu kvalitete komunalnih otpadnih voda i obalnog sustava; Projektni tim WATERCARE, Zagreb, 2021. godina

7.5. Upravljačke smjernice; Projektni tim WATERCARE, Zagreb, 2021.

10.4. Opterećenja, utjecaji, ekonomske analize i ostalo

(a) Plansko razdoblje 2013. – 2015.

1. Plan zaštite voda Šibensko-kninske županije; Hidroing, Osijek, Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2000. godina

2. Plan zaštite voda Međimurske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, Hidroing, Osijek, 2001. godina

3. Vodoopskrbni plan Primorsko-goranske županije; IGH, Rijeka, 2001. godina

4. Vodoopskrbni plan Ličko-senjske županije; Hidroconsult, Rijeka, 2001. godina

5. Plan zaštite voda Zadarske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, Hidroing, Osijek, 2002. godina

6. Plan zaštite voda Krapinsko-zagorske županije; Vodoprivredno projektni biro, Zagreb, 2003. godina

7. Plan navodnjavanja Međimurske županije; Elektroprojekt, Zagreb, Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Hidroing, Osijek, 2003. godina

8. Vodoopskrbni plan Varaždinske županije; AT Consult, Varždin, 2004. godina

9. Plan navodnjavanja Požeško-slavonske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, Hidroing, Osijek, 2005. godina

10. Nacionalni projekt navodnjavanja i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i vodama u Republici Hrvatskoj; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2005. godina

11. Plan navodnjavanja Zadarske županije; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2006. godina

12. Plan navodnjavanja Vukovarsko-srijemske županije; Hidrotehnika i geodezija, Vinkovci, 2006. godina

13. Plan navodnjavanja Virovitičko-podravske županije; Elektroprojekt, Zagreb, Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2006. godina

14. Plan navodnjavanja Splitsko-dalmatinske županije; Institut za jadranske kulture i melioraciju krša, Split, 2006.

15. Plan navodnjavanja Dubrovačko-neretvanske županije; Građevinsko arhitektonski fakultet Sveučilišta u Splitu, Split, Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2006. godina

16. Plan navodnjavanja Primorsko-goranske županije; Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, 2006. godina

17. Plan navodnjavanja Zagrebačke županije; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2006. godina

18. Plan zaštite voda Ličko-senjske županije; Hidroconsult, Rijeka, 2007. godina

19. Plan zaštite voda Zagrebačke županije; Hidroprojekt Consult, Zagreb, 2007. godina

20. Vodoopskrbni plan Virovitičko-podravske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2007. godina

21. Plan zaštite voda Virovitičko-podravske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2007. godina

22. Plan zaštite voda Varaždinske županije; AT Consult, Varaždin, 2007. godina

23. Plan zaštite voda Primorsko-goranske županije; IGH, Rijeka, 2007. godina

24. Plan zaštite voda Istarske županije; Teh Projekt Hidro, Rijeka, 2007. godina

25. Plan zaštite voda Bjelovarsko-bilogorske županije; Vodoprivredno projektni biro, Zagreb, 2007. godina

26. Vodoopskrbni plan Zagrebačke županije; Dippold & Gerold Hidroprojekt 91, Zagreb, 2007. godina

27. Plan navodnjavanja Ličko-senjske županije; Elektroprojekt, Zagreb, 2007. godina

28. Plan navodnjavanja Šibensko-kninske županije; Građevinsko arhitektonski fakultet Sveučilišta u Splitu, Split, 2007. godina

29. Plan navodnjavanja Istarske županije; IGH, Rijeka, 2007. godina

30. Plan navodnjavanja Brodsko-posavske županije; Hidroing, Osijek, Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2007. godina

31. Plan zaštite voda Vukovarsko-srijemske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, Hidroing, Osijek, 2008. godina

32. Plan zaštite voda Požeško-slavonske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2008. godina

33. Vodoopskrbni plan Požeško-slavonske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2008. godina

34. Plan zaštite voda Koprivničko-križevačke županije; Dippold & Gerold Hidroprojekt 91, Zagreb, 2008. godina

35. Plan zaštite voda Karlovačke županije; IGH, Zagreb, 2008. godina

36. Vodoopskrbni plan Karlovačke županije; Kaprojekt, Karlovac, 2008. godina

37. Vodoopskrbni plan Istarske županije; IGH, Rijeka, Zagreb, 2008. godina

38. Plan navodnjavanja Sisačko-moslavačke županije; IGH, Zageb, 2008. godina

39. Plan navodnjavanja Koprivničko-križevačke županije; IGH, Zagreb, 2008. godina

40. Plan navodnjavanja Grada Zagreba; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2008. godina

41. Plan zaštite voda Splitsko-dalmatinske županije; Akvaprojekt, Split, 2009. godina

42. Vodoopskrbni plan Splitsko-dalmatinske županije; IGH, Split, Hidroing, Split, Akvaprojekt, Split, Infra projekt, Split, Geoprojekt, Split, 2009. godina

43. Vodoopskrbni plan Zadarske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2009. godina

44. Plan zaštite voda Sisačko-moslavačke županije; IGH, Zagreb, 2009. godina

45. Vodoopskrbni plan Međimurske županije; Vodoprojekt, Sisak, 2009. godina

46. Vodoopskrbni plan Koprivničko-križevačke županije; Dippold & Gerold Hidroprojekt 91, Zagreb, 2009. godina

47. Plan navodnjavanja Karlovačke županije; IGH, Zagreb, 2009. godina

48. Plan navodnjavanja Bjelovarsko-bilogorske županije; IGH, Zagreb, 2009. godina

49. Plan zaštite voda Dubrovačko-neretvanske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2009. godina

50. Plan zaštite voda Brodsko-posavske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2009. godina

51. Interpretacija županijskih prostornih planova za potrebe izrade planova upravljanja vodnim područjima; Urbanistički institut Hrvatske, Zagreb, 2009. godina

52. Plan zaštite voda Osječko-baranjske županije; IGH, Zagreb, 2010. godina

53. Vodoopskrbni plan Sisačko-moslavačke županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2010. godina

54. Vodoopskrbni plan Osječko-baranjske županije; Hidroing, Osijek, Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2010. godina

55. Vodoopskrbni plan Dubrovačko-neretvanske županije; IGH, Split, Hidroing, Split, 2010. godina

56. Vodoopskrbni plan Brodsko-posavske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2010. godina

57. Vodoopskrbni plan Bjelovarsko-bilogorske županije; Hidroprojekt – ing, Zagreb, 2010. godina

58. Istraživanja ekonomskih aspekata Plana upravljanja vodnim područjima; Ekonomski institut, Zagreb, 2011. godina

59. Ekonomsko-financijski aspekti provedbe vodno-komunalnih direktiva; Ekonomski institut, Zagreb, 2011. godina

59.1. Studija

59.2. Sažetak

59.3. Informacijsko-dokumentacijski dodatak – prvi dio

59.4. Informacijsko-dokumentacijski dodatak – drugi dio

59.5. Informacijsko-dokumentacijski dodatak – treći dio

60. Vodoopskrbni plan Šibensko-kninske županije; Institut za elektroprivredu i energetiku, Zagreb, IPZ, Zagreb, 2012. godina

(b) Plansko razdoblje 2016. – 2021.

1. Utjecaj poljoprivrede na onečišćenje površinskih i podzemnih voda u Republici Hrvatskoj; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2014. godina

2. Smjernice za vrednovanje postupaka obrade otpadnih voda; Prehrambeno biotehnološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2014. godina

3. Smjernice za odabir tehnologije i proces vođenja sustava obrade otpadnih voda; Prehrambeno biotehnološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2014. godina

4. Plan upravljanja riječnim slivovima Neretve i Trebišnjice; GEF projekt »Upravljanje slivovima Neretve i Trebišnjice«, Elektroprojekt, Zagreb, Zavod za vodoprivrddu, Bijeljina, Bosna I Hercegovina, 2014. godina

4.1. Plan upravljanja vodnim područjem slivova rijeka Neretve i Trebišnjice u Republici Hrvatskoj

4.2. Okvir za upravljanje na prekograničnim slivovima Neretve i Trebišnjice

5. Izrada modela za hidrološka predviđanja, prognoziranje, donošenje odluka, priprema plana i smjernica, program obuke za optimalno upravljanje višenamjenskim akumulacijama u slivovima Neretve i Trebišnjice; GEF projekt »Upravljanje slivovima Neretve i Trebišnjice«, Eptisa, Madrid, Španjolska, 2014. godina

5.1. Konačno izvješće

5.2. Pluviometrijska studija

5.3. Hidrogeološke karakteristike zapadne Hercegovine

5.4. Hidrogeološke karakteristike zapadne Hercegovine – Prilog 1.

5.5. Hidrogeološke karakteristike zapadne Hercegovine – Prilog 2.

5.6. Hidrogeološke karakteristike zapadne Hercegovine – Prilog 3.

5.7. Hidrogeološke karakteristike istočne Hercegovine

5.8. Hidrogeološke karakteristike istočne Hercegovine – Prilog 1.

5.9. Hidrogeološke karakteristike istočne Hercegovine – Prilog 2.

5.10. Hidrogeološke karakteristike istočne Hercegovine – Prilog 3.

5.11. Ažurirani hidraulički model

5.12. Hidrološki model

5.13. Software za donošenje odluka

5.14. Prijedlog poboljšanja sustava praćenja i razmjene podataka

5.15. Pregled mogućnosti optimiziranog upravljanja sustavima u normalnim stanjima eksploatacije sustava

5.16. Statistička analiza hidroloških vremenskih nizova

5.17. Upravljanje sustavima u uvjetima velikih voda

5.18. Upravljanje sustavima u uvjetima malih voda

5.19. Pregled mogućnosti optimiziranog upravljanja sustavima u normalnim stanjima eksploatacije sustava

5.20. Upravljanje sustavima u izvanrednim uvjetima

6. Studija utjecaja otpadnih voda Grada Rovinja i tvornice za preradu ribe »Mirna« na akvatorij sjeverne luke Rovinja (Uvala Valdibora); Institut Ruđer Bošković, Rovinj, 2015. godina

7. Valorizacija vodoopskrbnih rješenja na otocima; Hidroprojekt-ing, Zagreb, SL Consult, Ljubljana, Slovenija, 2015. godina

8. Novelacija vodoopskrbnog plana Ličko-senjske županije; Hidro-expert, Rijeka, Hidroprojekt-ing, Zagreb, 2015. godina

9. Novelacija vodoopskrbnog plana Istarske županije; Hidroprojekt-ing, Zagreb, Hidro-expert, Rijeka, 2016. godina

(c) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Analiza stanja poslovanja isporučitelja vodnih usluga u Republici Hrvatskoj, tehničko-tehnološki aspekti poslovanja; IMGD, Zagreb, 2016. godina

1.1. Studija

1.2. Akcijski plan

1.3. Proširene bilance 132 JIVU

1.4. Software

1.5. Prijedlog modela izračuna naknada

2. Metodološki pristup upravljanja emisijama stakleničkih plinova u pripremi projekata s programom upravljanja nakon izgradnje UPOV-a i septičkih jama (Mjera Plana S6 i S9); Ekonomski tehnički projekt, Zagreb, 2017. godina

3. Analiza rizika od iznenadnog onečišćenja voda (Mjera iz Plana upravljanja vodnim područjima pod brojem S5); Vodoprojekt, Sisak, Eco Solutions, Zagreb, 2017. godina

4. Planiranje i projektiranje ribljih staza; Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2018. godina

4.1. Pregled ribljih vrsta na području Hrvatske i uvjeti tečenja koji pogoduju njihovoj migraciji; Sistematizacija postojećih znanja o ribljim stazama

4.2. Izrada fizikalnog modela za proračun tečenja; Matematički model za proračun tečenja

5. Idejno rješenje analize mogućnosti izgradnje biološke staze radi poboljšanja migracijskih uvjeta ihtiofaune na lokaciji ustave Trebež; Hidrokonzalt projektiranje, Zagreb, 2018. godina

6. Monitoring i analiza učinkovitosti dovoda vode lateralnim kanalom za potrebe navodnjavanja; Građevinski fakultet Sveučilišta J.J. Strossmayera u Osijeku, Osijek, 2018. godina

7. Analiza učinka malih retencijskih mjera na smanjenje nutrijenata na slivu Bednje (Projekt FRAMWAT); Institut za elektroprivredu, Zagreb, 2018. godina

8. Interpretacija analize klimatskih promjena za planske potrebe upravljanja vodama; Državni hidrometeorološki zavod, Zagreb, 2019. godina

9. Određivanje prioritetnih područja motrenja podzemnih voda unutar intenzivnog poljoprivrednog prostora – SAGRA 2; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2019. godina

10. Procjena pogodnosti s mjerama uređenja dreniranog poljoprivrednog zemljišta za primjenu navodnjavanja u Republici Hrvatskoj; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2019. godina

11. Prostorna i vremenska distribucija pronosa onečišćivača (nitrati, fosfati, pesticidi, teški metali) iz poljoprivrede u različitim agroekološkim uvjetima; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2019. godina

12. Analiza uzroka povećanja otjecanja i mutnoće vode na slivovima rijeke Mrežnice i Korane; Hrvatski geološki institut, Zagreb, Prirodoslovno – matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Rudarsko geološko naftni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2020. godina

13. Unaprjeđenje monitoringa stanja voda u Republici Hrvatskoj – Studija izvodljivosti; Elektroprojekt, Zagreb, Dvokut Ecro, Zagreb, 2020. godina

14. Akcijski plan za korištenje mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda na pogodnim površinama; Hidroprojekt-ing, Zagreb, Hidroing, Osijek, Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Institut IGH, Zagreb, 2020. godina

14.1. Studija

14.2. Izvršni sažetak

15. Kakvoća procjednih voda iz drenskih cijevi; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2020. godina

16. Novelacija Nacionalnog projekta navodnjavanja i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i vodama; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2021. godina

17. Ocjena i praćenje učinkovitosti provedbe projekta izgradnje kanalizacijske mreže i analiza učinkovitosti rada uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u Gradu Poreču; Proning DHI, Zagreb, 2022. godina

17.1. Pred-izvješće

17.2. Početno izvješće – Izvješće o zatečenom stanju

17.3. Količina i kakvoća otpadnih voda

17.4. Kakvoća otpadnih voda i mora

17.5. Modeliranje sustava odvodnje

17.6. Modeliranje UPOV-a na osnovu detaljnih projekata: UPOV Poreč Jug

17.7. Modeliranje UPOV-a na osnovu detaljnih projekata: UPOV Poreč Sjever

17.8. Modeliranje UPOV-a na osnovu detaljnih projekata: UPOV Lanterna

17.9. Modeliranje UPOV-a na osnovu detaljnih projekata: UPOV Vrsar

17.10. Dinamičko modeliranje UPOV-a – Zimski i ljetni period: UPOV Poreč Jug

17.11. Dinamičko modeliranje UPOV-a – Zimski i ljetni period: UPOV Poreč Sjever

17.12. Dinamičko modeliranje UPOV-a – Zimski i ljetni period: UPOV Lanterna

17.13 Dinamičko modeliranje UPOV-a – Zimski i ljetni period: UPOV Vrsar

17.14. Modeliranje UPOV-a – Analiza scenarija: UPOV Poreč Jug

17.15. Modeliranje UPOV-a – Analiza scenarija: UPOV Poreč Sjever

17.16. Modeliranje UPOV-a – Analiza scenarija: UPOV Lanterna

17.17. Modeliranje UPOV-a – Analiza scenarija: UPOV Vrsar

17.18. Modeliranje UPOV-a – Validiranje modela: UPOV Poreč Jug

17.19. Modeliranje UPOV-a – Validiranje modela: UPOV Poreč Sjever

17.20. Modeliranje UPOV-a – Validiranje modela: UPOV Poreč Lanterna

17.21. Modeliranje UPOV-a – Validiranje modela: UPOV Poreč Vrsar

17.22. Smjernice za provođenje eksperimentalnih procedura na UPOV-ima

17.23. Provedba eksperimenata na UPOV-ima

17.24. Batimetrija priobalnog mora Poreštine

17.25. Osnove hidrodinamičkog modela mora

17.26. Hidrodinamički model mora: modeliranje početnog stanja

17.27. Kakvoća mora: modeliranje početnog stanja

17.28. Utjecaj UPOV-a na kakvoću mora za kupanje

17.29. Utjecaj UPOV-a na kakvoću mora za kupanje: validiranje modela

17.30. Izvješće o izvršenoj edukaciji

17.31. Završno izvješće

18. Analize varijantnih rješenja za dovod vode na područje Splita iz alternativnih pravaca – idejno rješenje; Infra projekt, Split, Hidroing, Split, 2022. godina

18.1. Analiza postojećih podloga i podataka s elementima planiranja

18.2. Vrednovanje i izbor varijantnih rješenja

18.3. Tehno-ekonomski sažetak izabranih varijanti s planom daljnjih aktivnosti

19. Tehničke podloge zaštite Malostonskog zaljeva, uključivo prekogranično povezivanje s predstudijom izvodljivosti; Infra projekt, Split, Hidroing, Osijek, Institut IGH, Zagreb, 2022. godina

20. Preispitivanje područja podložna eutrofikaciji i područja ranjiva na nitrate; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2022. godina

21. Utjecaj gnojidbe dušikom na vode u jadranskom vodnom području; Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2022. godina

22. Razrada podataka o amortizaciji za potrebe pojašnjenja Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine; Dvokut Ecro, Zagreb, 2022. godina

23. Procjena rizika od iznenadnog onečišćenja voda za plansko razdoblje od 2022. do 2027. godine (Projekt WACOM); Prehnit, Zagreb, 2022. godina

23.1. Studija

23.2. Karta rizika od iznenadnog onečišćenja voda na području Republike Hrvatske

23.3. Karta rizika od iznenadnog onečišćenja voda na području podsliva rijeke Save

11. STUDIJSKA DOKUMENTACIJA VEZANA UZ UPRAVLJANJE RIZICIMA OD POPLAVA (REGISTAR DOKUMENTACIJE PLANOVA UPRAVLJANJA VODNIM PODRUČJIMA | HRVATSKE VODE (voda.hr))

(a) Plansko razdoblje 2016. – 2021.

1. Razvoj informacijskog sustava voda, uključujući GIS, opremu i obuku; GEF projekt «Upravljanje slivovima Neretve I Trebišnjice«; HEIS, Sarajevo, Bosna i Hercegovina, Oikon, Zagreb, 2011. godina

2. Poplave mora na priobalnim područjima; Hrvatski hidrografski institut, Split, 2013. godina

3. IPA 2010 Twinning projekt »Izrada karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava«; Hrvatska – Nizozemska – Austrija – Francuska, Zagreb, 2014. godina

3.1. Sažetak smjernica

3.2. Smjernice u vezi s tehničkim aspektima izrade karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava

3.3. Smjernice u vezi s procjenom rizika od poplava i štetnim posljedicama poplava

3.4. Smjernice u vezi s objedinjenom procjenom postojećih i planiranih građevinskih mjera za obranu od poplava

3.5. Smjernice u vezi s metodologijom procjene potencijalnih učinaka klimatskih promjena na rizike od poplava

3.6. Smjernice u vezi sa sudjelovanjem javnosti i dionika u upravljanju rizicima od poplava

3.7. Smjernice u vezi s pripremom planova upravljanja poplavnim rizicima

3.8. Izrada modela opasnosti od poplava za rijeku Kupu i ušće rijeke Neretve – Razvoj, kalibriranje i validacija hidrodinamičkih modela

3.9. Glavni elementi pripreme karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava

4. Ekonomski aspekti procjene potencijalnih poplavnih šteta; SL Consult, Ljubljana, Slovenija, 2014. godina

5. Razvoj nove aplikacije za automatsko prikupljanje i razmjenu dogovorenog skupa podataka između institucija iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske za upravljanje vodama u slivu Neretve i Trebišnjice; HEIS, Sarajevo, Bosna i Hercegovina, Oikon, Zagreb, 2014. godina

5.1. Konačno izvješće

5.2. Upute za korištenje softvera za razmjenu podataka

(b) Plansko razdoblje 2022. – 2027.

1. Operativni model upravljanja dravskim hidroelektranama za vrijeme velikih voda; Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2017. godina

2. Prekogranično usklađeno slovensko – hrvatsko smanjenje rizika od poplava 1 – negrađevinske mjere (Projekt FRISCO 1); Bilateralno utvrđene metodologije za upravljanje rizicima od poplava na prekograničnim slivovima; Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2018. godina

2.1. Podloga za bilateralnu metodologiju ekonomske procjene poplavnih šteta na prekograničnim slivovima

2.2. Zajednička bilateralno usklađena metodologija za izradu karata opasnosti od poplava prekograničnih slivova

2.3. Zajednička bilateralno usklađena metodologija za izradu karata rizika od poplava prekograničnih slivova

2.4. Zajednička bilateralno usklađena metodologija hidrauličkog modeliranja graničnih rijeka

3. Analiza oborina na pilot područjima u Istri i Zagrebu (Projekt RAINMAN); Državni hidrometeorološki zavod, Zagreb, Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, 2019. godina

4. Prikaz postojećeg stanja sustava prognoziranja poplava i pojave leda u Republici Hrvatskoj za potrebe projekta DAREFFORT; Državni hidrometeorološki zavod, Zagreb, 2019. godina

5. Metodološki pristupi procjeni i upravljanju rizicima od poplava uslijed jakih oborina (Projekt RAINMAN); Vodoprivredno projektni biro, Zagreb, 2020. godina

5.1. Studija

5.2. Prilozi

6. Ocjena utjecaja revitalizacije poplavnih područja kao mjere smanjenja poplavnih rizika (Projekt DANUBE FLOODPLAIN); Computer Classroom, Dublin, Irska, 2020. godina

6.1. Studija

6.2. Prilog 1. – Dunav – Batina

6.3. Prilog 2. – Dunav – dionica Kopački rit – Dalj

6.4. Prilog 3. – Dunav – dionica Dalj – Vukovar

6.5. Prilog 4. – Dunav – dionica Vukovar – Šarengrad

6.6. Prilog 5. – Dunav – Šarengradska ada

6.7. Prilog 6. – Dunav – Ilok

6.8. Prilog 7. – Sava – dionica granica sa Slovenijom – Sisak

6.9. Prilog 8. – Sava – Lonjsko polje

6.10. Prilog 9. – Sava – dionica Mačkovac – Davor

6.11. Prilog 10. – Sava – dionica Davor – Slavonski Brod

6.12. Prilog 11. – Sava – dionica Slavonski Brod – Slavonski Šamac

6.13. Prilog 12. – Sava – dionica Slavonski Šamac – Županja

6.14. Prilog 13. – Sava – dionica Županja – granica sa Srbijom

7. Razvoj usklađene razmjene hidroloških i meteoroloških podataka u okviru Danube HIS-a i razmjena znanja (Projekt DAREFFORT); Državni hidrometeorološki zavod, Zagreb, 2021. godina

8. Studija za definiranje upravljanja poplavnim rizicima u minski sumnjivim područjima – Sažetak za javnost; Hidrokonzalt projektiranje, Zagreb, Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, IDT, Osijek, 2021. godina

9. Društveni aspekti poplava; Centar građevinskog fakulteta, Zagreb, Hidrokonzalt projektiranje, Zagreb, 2021. godina

10. Smjernice za tehničko projektiranje i procjenu socioekonomske izvedivosti mjera zelene infrastrukture; Vita projekt, Zagreb, 2022. godina

11. Studija upravljanja rizicima od poplava mora; Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb; 2022. godina

12. Studija procjene opasnosti i rizika od poplava uslijed jakih oborina i djelovanja mora na pilot područjima u Hrvatskoj (projekt STREAM); Građevinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, Vodoprivredno projektni biro, Zagreb, Državni hidrometeorološki zavod, Zagreb, Centar Građevinskog fakulteta, Zagreb, 2022. godina

12.1. Knjiga 1.: Analiza oborina na pilot područjima

12.2. Knjiga 2.: Procjena opasnosti i rizika od poplava uslijed jakih oborina na pilot područjima

12.3. Knjiga 3.: Sveobuhvatna analiza urbanih poplava u Zadru, te unaprjeđenje sustava prognoze poplava

12.4. Knjiga 4.: Plan upravljanja rizicima od poplava uslijed obilnih oborina i djelovanja mora

12. MEĐUNARODNI PROJEKTI

1. JOINT DANUBE SURVEY 1; 2001., J Joint Danube Survey 1 | ICPDR – International Commission for the Protection of the Danube River

2. JOINT DANUBE SURVEY 2; 2007., Welcome to the Joint Danube Survey 2 | JDS2

3. JOINT DANUBE SURVEY 3; 2013.; Joint Danube Survey 3 | Watch your Danube!

4. JOINT DANUBE SURVEY 4; 2019., Joint Danube Survey | Discover Danube!

5. DANUBE SEDIMENT; Danube Sediment Management – Restoration of the Sediment Balance in the Danube River; 2017. – 2019., DanubeSediment – Interreg Danube (interreg-danube.eu)

6. DANUBE FLOODPLAIN; Reducing the flood risk through floodplain restoration along the Danube River and tributaries; 2018. – 2020., Danube Floodplain – Interreg Danube (interreg-danube.eu)

7. RAINMAN; Reducing the losses in the natural and built environment caused by heavy rain; 2017. – 2020., Heavy Rain Risk: Learn how to cope with it | Rainman Toolbox (rainman-toolbox.eu)

8. FRAMWAT; Framework for improving water balance and nutrient mitigation by applying small water retention measures; 2017. – 2020., FramWat – Interreg (interreg-central.eu)

9. DAREFFORT; Danube River Basin Enhanced Flood Forecasting Cooperation; 2018. – 2021. DAREFFORT – Interreg Danube (interreg-danube.eu)

10. ASTERIS; Adaptation to Saltwater intrusion in sea level rise scenarios; 2019. – 2021., About the Project – ASTERIS – Italia-Croatia (italy-croatia.eu)

11. WATERCARE; Water management solutions for reducing microbial environment impact in coastal areas; 2019. – 2021., About the Project – WATERCARE – Italia-Croatia (italy-croatia.eu)

12. SIMONA; Sediment-quality Information, Monitoring and Assessment System to support transnational cooperation for joint Danube Basin water management; 2018. – 2021., SIMONA – Interreg Danube (interreg-danube.eu)

13. MOST; Monitoring sea-water intrusion in coastal aquifers and testing pilot projects for its mitigation; 2019. – 2022., About the Project – MoST – Italia-Croatia (italy-croatia.eu)

14. WACOM; Water contingency management in the Sava River Basin; 2020. – 2022., WACOM – Interreg Danube (interreg-danube.eu)

15. MU-HA: Multihazard framework for water related risks management; 2020. – 2022., Multihazard framework for water related risks management – MUHA (adrioninterreg.eu)

16. DANUBE HAZARD M3C; Tackling hazardous substances pollution in the Danube River Basin by measuring, modelling-based management and capacity building; 2020. – 2023., Danube Hazard m3c – Interreg Danube (interreg-danube.eu)

17. SHELTER; Sustainable historic environments holistic reconstruction through technological enhancement and community – based resilience; 2019. – 2023., Shelter Project (shelter-project.com)

18. STREAM; Strategic development of flood management; 2020. – 2023., About the Project – STREAM – Italia-Croatia (italy-croatia.eu)

19. SECURE; Saltwater intrusion and climate change: monitoring, countermeasures and informed governance; 2022. – 2023., About the Project – SeCure – Italia-Croatia (italy-croatia.eu).

F. IZVJEŠĆE O INFORMIRANJU I KONZULTIRANJU JAVNOSTI

Informiranje i konzultiranje javnosti o Nacrtu Plana upravljanja vodnim područjima obavljeno je prema odredbama Pravilnika o načinu konzultiranja i informiranja javnosti o Nacrtu Strategije upravljanja vodama i Plana upravljanja vodnim područjima (»Narodne novine«, broj 48/14.) u kojem osnovni pojmovi znače kako slijedi.

1. »Javnost« je jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba, njihove udruge, organizacije ili grupacije, sukladno posebnim propisima i praksi

2. »Zainteresirana javnost« je javnost na koju utječu ili bi mogle utjecati odluke o pitanjima upravljanja vodama, odnosno koja ima interes vezan uz odluke o pitanjima upravljanja vodama koja se uređuju planskim dokumentima. Udruge civilnog društva koje djeluju na području zaštite okoliša i ispunjavaju sve uvjete sukladno propisu o zaštiti okoliša smatrat će se zainteresiranima

3. »Informiranje« je postupak kojim se informacije i dokumenti u postupku donošenja planskog dokumenta stavljaju na raspolaganje javnosti i zainteresiranoj javnosti te omogućuje davanja mišljenja i primjedbi

4. »Konzultiranje« je dvostrana komunikacija sa zainteresiranom javnošću putem javnih rasprava, sektorskih sastanaka, okruglih stolova i radionica i drugih metoda konzultiranja.

Postupak je započeo 31. srpnja 2019. objavom Programa rada Plana upravljanja vodnim područjima i Plana upravljanja rizicima od poplava za razdoblje 2022. – 2027. (https://www.voda.hr/sites/default/files/2022-05/program\_rada\_plana\_2022.-2027.pdf) na mrežnim stranicama resornog ministarstva i Hrvatskih voda. Javnosti i zainteresiranoj javnosti omogućeno je šestomjesečno razdoblje za davanje primjedbi, koje je trajalo sve do 31. siječnja 2020. U tom razdoblju zaprimljene su primjedbe od jednog (1) dionika. Tablica sa zaprimljenim primjedbama i odgovorima na te primjedbe objavljena je u Privremenom pregledu značajnih vodnogospodarskih pitanja.

Prethodna procjena rizika od poplava – 2018. (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/prethodna\_procjena\_rizika\_od\_poplava\_2018\_0.pdf) objavljena je 26. srpnja 2019. na mrežnoj stranici Hrvatskih voda, nakon čega su svi traženi podaci i informacije proslijeđeni u Informacijski sustav voda Europske komisije. Karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava – 2019. (https://www.voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/karte\_opasnosti\_od\_poplava\_i\_karte\_rizika\_od\_poplava\_-\_2019.pdf) objavljene su na mrežnoj stranici Hrvatskih voda 24. veljače 2021., nakon čega su svi traženi podaci i informacije također proslijeđeni u Informacijski sustav voda Europske komisije.

Privremeni pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/upravljanje-vodama/privremeni\_pregled\_znacajnih\_vodnogospodarskih\_pitanja\_-\_2019.pdf) objavljen je na mrežnim stranicama resornog ministarstva i Hrvatskih voda 30. listopada 2020. Javnosti i zainteresiranoj javnosti omogućeno je šestomjesečno razdoblje za davanje primjedbi, koje je trajalo sve do 30. travnja 2021. Obavijest o tome objavljena je u nacionalnim dnevnim glasilima Jutarnji list i Večernji list, te u regionalnim dnevnim glasilima Glas Slavonije, Novi list i Slobodna Dalmacija 11. studenog 2020. U tom razdoblju zaprimljene su primjedbe od šesnaest (16) dionika. Tablica sa zaprimljenim primjedbama i odgovorima na te primjedbe objavljena je u Izvješću o provedenom postupku informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti prilikom pripreme i donošenja Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. (https://voda.hr/sites/default/files/dokumenti/Izvje%C5%A1%C4%87e%20o%20provedenom%20postupku%20informiranja%20i%20konzultiranja%20javnosti%20i%20zainteresirane%20javnosti%20prilikom%20pripreme%20i%20dono%C5%A1enja%20Plana%20upravljanja%20vodnim%20podru%C4%8Djima%202022.%20-%202027..pdf).

Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. (https://voda.hr/sites/default/files/2022-05/nacrt\_plana\_upravljanja\_vodnim\_podrucjima\_2022.\_-\_2027.\_-\_sijecanj\_2022.pdf) objavljen je na mrežnim stranicama resornog ministarstva i Hrvatskih voda 19. siječnja 2022. Javnosti i zainteresiranoj javnosti omogućeno je šestomjesečno razdoblje za davanje primjedbi, koje je trajalo sve do 19. srpnja 2022. Obavijest o tome objavljena je u nacionalnim dnevnim glasilima Jutarnji list i Večernji list, te u regionalnim dnevnim glasilima Glas Slavonije, Novi list i Slobodna Dalmacija 26. siječnja 2022. godine. Dana 1. veljače 2022., resorno Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja uputilo je zainteresiranoj javnosti službeni poziv za sudjelovanje u postupku konzultiranja zainteresirane javnosti o dokumentu «Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.« Pozivi su upućeni na adrese ukupno četiristotrinaest (413) dionika. U tom razdoblju zaprimljene su primjedbe od devetnaest (19) dionika. Tablica sa zaprimljenim primjedbama i odgovorima na te primjedbe objavljena je u Izvješću o provedenom postupku informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti prilikom pripreme i donošenja Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

Strateška procjena utjecaja na okoliš provedena je sukladno odredbama Zakona o zaštiti okoliša i Uredbe o strateškoj procjeni utjecaja strategije, plana i programa na okoliš, uključujući i postupak glavne ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu sukladno Zakonu o zaštiti prirode. Započela je donošenjem Odluke o započinjanju postupka strateške procjene utjecaja Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. (Klasa: 325-01/21-01/175, Urbroj: 517-09-1-21-1 od 18. ožujka 2021. godine).

Stratešku studiju utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. 09\_01\_2023\_SPUO\_PUVP\_2022-2027.pdf (gov.hr) izradio je ovlaštenik Eko Invest d.o.o. iz Zagreba u prosincu 2022. godine.

Javna rasprava o Strateškoj studiji i Nacrtu Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. provedena je u razdoblju od 10. siječnja do 9. veljače 2023. Uvid u predmetnu dokumentaciju omogućen je u službenim prostorijama Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb, te na mrežnoj stranici ministarstva. Javno izlaganje održano je 25. siječnja 2023. s početkom u 11.00 sati u službenim prostorijama Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, Ulica grada Vukovara 220, 10000 Zagreb. Obavijest o provedbi javne rasprave o Strateškoj studiji i Nacrtu Plana objavljena je u nacionalnom dnevnom glasilu Večernji list 2. siječnja 2023., te je cjelovita dokumentacija (Strateška studija, Netehnički sažetak Strateške studije, te Nacrt Plana) objavljena i na mrežnoj stranici ministarstva.

U tom razdoblju zaprimljene su primjedbe od četrnaest (14) dionika. Tablica sa zaprimljenim primjedbama i odgovorima na te primjedbe objavljena je u Izvješću o provedenom postupku informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti prilikom pripreme i donošenja Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

Slijedom svega prethodno navedenog, Uprava za procjenu utjecaja na okoliš i održivo gospodarenje otpadom Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja izdala je Mišljenje (Klasa: 351-03/23-01/531, Urbroj: 517-05-1-23-2 od 30. ožujka 2023.) da je postupak strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. proveden sukladno Zakonu, Uredbi i Uredbi o informiranju i sudjelovanju javnosti i zainteresirane javnosti u pitanjima zaštite okoliša.

Zakon o pravu na pristup informacijama obvezuje tijela državne uprave na provođenje savjetovanja putem središnjeg državnog internetskog portala za savjetovanja s javnošću – e-Savjetovanja (Savjetovanja (gov.hr)) prilikom donošenja zakona i podzakonskih propisa, a pri donošenju općih akata odnosno drugih strateških ili planskih dokumenata kad se njima utječe na interese građana i pravnih osoba. Savjetovanje s javnošću za Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. bilo je otvoreno u razdoblju od 23. ožujka do 22. travnja 2023. U tom razdoblju zaprimljene su primjedbe od četiri (4) dionika. Tablica sa zaprimljenim primjedbama i odgovorima na te primjedbe objavljena je na portalu e-Savjetovanje i u Izvješću o provedenom postupku informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti prilikom pripreme i donošenja Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027.

Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. pripremile su Hrvatske vode, a u pripremu su aktivno bili uključeni zainteresirani dionici među kojima se naročito ističu zaštita prirode, hidroenergetika, hidrometeorologija, zaštita kulturne baštine i akademska zajednica. Javni isporučitelji vodnih usluga bili su uključeni u pripremu Višegodišnjeg programa gradnje komunalnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine kao dijela programa građevinskih mjera. Ostali dionici i nevladine udruge bili su uključeni u postupke konzultiranja i informiranja javnosti i strateške procjene utjecaja na okoliš.

Razmjena informacija o pripremi Nacrta Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. s drugim državama odvijala se kroz aktivnosti međunarodnih multilateralnih i bilateralnih riječnih komisija. Tako primjerice u okvirima Međunarodne komisije za zaštitu rijeke Dunav – ICPDR (ICPDR – International Commission for the Protection of the Danube River |) i Međunarodne komisije za sliv rijeke Save – ISRBC (Početna – International Sava River Basin Commission (savacommission.org)) djeluju stalne stručne skupine za upravljanje riječnim slivom i za zaštitu od poplava sa zadaćama provedbe Okvirne direktive o vodama i Direktive o procjeni i upravljanju rizicima od poplava na tim slivovima koje se sastaju dva puta godišnje i unutar kojih se razmjenjuju informacije i stručna iskustva.

Sa susjednim državama Slovenijom, Mađarskom i Bosnom i Hercegovinom informacije o vodnogospodarskom planiranju su razmjenjivane na redovitim godišnjim sastancima bilateralnih komisija i potkomisija kako slijedi.

1. Ad hoc sastanak Stalne hrvatsko-slovenske komisije za vodno gospodarstvo, Grad Mokrice, Slovenija, 11. svibnja 2022.

2. Sastanak Potkomisije za integralno upravljanje vodama Stalne hrvatsko-mađarske komisije za vodno gospodarstvo, Zagreb, Hrvatska, 2. rujna 2022.

3. Pripremni sastanak za 24. zasjedanje Stalne hrvatsko-mađarske komisije za vodno gospodarstvo, Siofok, Mađarska, 13. – 15. rujna 2022.

4. 24. zasjedanje Stalne hrvatsko-mađarske komisije za vodno gospodarstvo, Metković, Hrvatska, 27. – 29. rujna 2022.

5. 14. Sastanak Potpovjerenstva / Potkomisije za sliv Crnog mora Povjerenstva / Komisije za vodoprivrednu suradnju / vodno gospodarstvo Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, Zagreb, Hrvatska, 30. studenoga 2022.

6. 29. zasjedanje Povjerenstva / Komisije za vodoprivrednu suradnju /vodno gospodarstvo Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, Sarajevo, Bosna i Hercegovina, 6. prosinca 2022.

Stručnjaci Hrvatskih voda su Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022. – 2027. i njegove pojedine komponente predstavili na mnogim stručnim i znanstvenim skupovima u Hrvatskoj.