## Kolektivni ugovor za radnike Adriatic servisa d.o.o. za poslovne usluge

### NN 56/2012 (17.5.2012.), Kolektivni ugovor za radnike Adriatic servisa d.o.o. za poslovne usluge

KOLEKTIVNI UGOVORI

1408

Na temelju članka 194. Zakona o radu (»Narodne novine« br. 38/95, 54/95, 65/95, 17/01, 82/01, 114/03 i 137/04) Novi sindikat, Zagreb, Park Stara Trešnjevka 2, zastupan po glavnom tajniku Tomislavu Kišu, (dalje u tekstu pod pojmom: sindikat) i Adriatic servis d.o.o. za poslovne usluge, Domovinskog rata 3, Zadar, zastupan po predsjedniku Uprave Ivici Zdriliću, (dalje u tekstu pod pojmom: poslodavac) sklopili su 25. ožujka 2011. g.

KOLEKTIVNI UGOVOR

ZA RADNIKE ADRIATIC
SERVISA d.o.o. za poslovne usluge

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim Kolektivnim ugovorom stranke potpisnice ugovora uređuju međusobna prava i obveze, te određena pravila i pitanja iz radnih odnosa i u svezi s radnim odnosom radnika u Adriatic servisu d.o.o., članova Novog sindikata, (dalje u tekstu pod pojmom: radnik).

(2) Ovim Kolektivnim ugovorom stranke ugovora utvrđuju određena minimalna prava i obveze poslodavca i radnika, a koja prava nisu utvrđena zakonom, drugim propisima ili aktima poslodavca.

Članak 2.

(1) Ovaj Kolektivni ugovor obvezuje ugovorne strane, te sve pravne osobe koje pristupe Kolektivnom ugovoru.

(2) Zaključujući ovaj Kolektivni ugovor, ugovorne strane se obvezuju u dobroj vjeri poštivati njegove odredbe.

1. Teritorijalno važenje

Članak 3.

Ovaj Kolektivni ugovor važeći je na teritoriju na kojem poslodavac obavlja svoj predmet poslovanja, odnosno na teritoriju Republike Hrvatske.

2. Strukovno važenje

Članak 4.

Ovaj Kolektivni ugovor važi za sve djelatnosti koje obavlja poslodavac i za sve struke i poslove koji se obavljaju u okviru predmeta poslovanja poslodavca.

3. Važenje s obzirom na osobe

Članak 5.

(1) Prava i obveze ovog ugovora odnose se na ugovorne strane te sve radnike kod poslodavca koji su u trenutku sklapanja ugovora bili ili su naknadno postali članovi sindikata, neovisno o tome jesu li ugovorom o radu zasnovali radni odnos na određeno ili neodređeno radno vrijeme, s punim ili nepunim radnim vremenom.

(2) Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primjenjuju se neposredno.

(3) Ovaj se Kolektivni ugovor ne odnosi na radnike s posebnim ovlastima čija se prava i obveze uređuju posebnim ugovorom.

II. ZABRANA DISKRIMINACIJE

Članak 6.

Poslodavac štiti dostojanstvo radnika od uznemiravanja i spolnog uznemiravanja sukladno Zakonu o radu, Zakonu o ravnopravnosti spolova i Zakonu o suzbijanju diskriminacije.

Poslodavac je dužan radniku osigurati zaštitu od specifičnog oblika ponašanja jedne ili skupine osoba kojim se radnika sustavno psihički zlostavlja i ponižava, s ciljem ugrožavanja ugleda, časti, ljudskog dostojanstva i integriteta (mobing).

Svi radnici dužni su u obavljanju poslova svojeg radnog mjesta ponašati se i postupati na način kojim ne uznemiravaju druge radnike, te mogu spriječiti uznemiravanje i o uznemiravanju obavijestiti sindikalnog povjerenika, radničko vijeće i poslodavca, uz suglasnost uznemiravanog radnika.

Članak 7.

Sindikat će uputiti Poslodavcu prijedlog za imenovanje osobe za zaštitu dostojanstva radnika. Odluku o tome donosi poslodavac uz suglasnost radničkog vijeća ili sindikata u funkciji radničkog vijeća.

Osoba imenovana za primanje i rješavanje pritužbi radnika mora uživati ugled i povjerenje radnika.

U slučaju odsutnosti s rada osobe imenovane za zaštitu dostojanstva radnika, pritužbe će zaprimati i rješavati radničko vijeće ili sindikat u funkciji radničkog vijeća.

Članak 8.

Radnik koji smatra da mu je povrijeđeno dostojanstvo ili da je spolno uznemiravan, o tome će pisanim zahtjevom izvijestiti ovlaštenu osobu.

Ovlaštena osoba će u roku 8 dana od zaprimanja pritužbe za zaštitu dostojanstva:

– prikupiti potrebne informacije,

– u postupku ispitivanja i rješavanja pritužbe ovlaštena osoba ispitati će radnika koji je pritužbu podnio, osobu za koju tvrdi da je uznemiravala radnika, utvrditi način i okolnosti uznemiravanja,

– organizirati zajednički razgovor sa svim sudionicima događaja,

– izvesti i druge potrebne dokaze u svrhu utvrđivanja relevantnih činjenica, te o svemu tome sastaviti zapisnik koji potpisuju: ovlaštena imenovana osoba za poslodavca, osoba protiv koje je pritužbe podnesena i radnik koji je podnio pritužbu, a mogu potpisati i druge osobe koje su sudjelovale u postupku (punomoćnik radnika, sindikalni povjerenik ili predstavnik i dr.).

Svi podaci i isprave prikupljene u postupku zaštite dostojanstva radnika su tajni i za njihovu je tajnost odgovorna osoba ovlaštena za primanje i rješavanje pritužbi radnika koja je rješavala konkretnu pritužbu vezanu uz zaštitu dostojanstva radnika, kao i druge osobe koje su sudjelovale u postupku rješavanja konkretne pritužbe. Povreda tajnosti podataka predstavlja povredu radne obveze.

Članak 9.

Ponašanje kojim se narušava dostojanstvo osobe smatra se namjerno ili nehajno ponašanje koje primjerice uključuje:

– ogovaranje, širenje glasina ili kleveta o drugome,

– uvrede, prijetnje, psovke i omalovažavanje,

– seksističko ponašanje kojim se osobe drugog spola nazivaju društveno neprimjerenim izrazima s ciljem isticanja njihovih spolnih obilježja te šali na njihov račun,

– pokušaj ostvarivanja neželjenog tjelesnog kontakta,

– namjerno uskraćivanje informacija potrebnih za rad, ili pak davanje dezinformacija,

– dodjeljivanje besmislenih, nerješivih zadataka ili nedodjeljivanje zadataka sve sa ciljem omalovažavanja,

– neprimjerene poruke upućene elektronskom i drugom poštom,

– uznemiravajući telefonski razgovori,

– zahtjevi za obavljanjem poslova koji nisu poslovi radnog mjesta, niti su s njim u vezi, a kojima je isključiva namjera da se radnik stavlja u ponižavajući položaj

– prijetnje, negativno isticanje određenog radnikovog obilježja, statusa, opredjeljenja, uvjerenja ili vrijednosnog sustava.

Članak 10.

Ako se radi o jednokratnom blažem obliku uznemiravanja radnika i postoje izgledi da se uznemiravanje više neće ponoviti, osobi koja uznemirava dat će se upozorenje. Ako ne postoje uvjeti za takvu mjeru predložit će se poslodavcu da tog radnika premjesti na druge poslove i zadatke u drugoj radnoj jedinici ako takva mogućnost postoji. privremeno osigurati obavljanje drugog posla uznemiravanom radniku.

Ako ovlaštena osoba utvrdi da je radnik koji je podnio tužbu uznemiravan, predložit će mjere i aktivnosti za sprečavanje daljnjeg uznemiravanja (radnika koji je uznemiravan privremeno će se osloboditi obveze rada uz naknadu plaće, kao da je radio, za vrijeme ispitivanja osnovanosti navoda iz tužbe, privremeno osigurati obavljanje drugog posla uznemiravanom radniku, premještaj zlostavljača/ice, upozorenje pred otkaz, opomenu i sl.), uključujući i mjeru otkaza ukoliko se radi o težem obliku uznemiravanja.

Ako se pritužba radnika odnosi na osobu koju je radnik drugog poslodavca, osoba koja je ovlaštena primati i rješavati pritužbe radnika, bez odgode će obavijestiti o tome njegovog poslodavca i zabraniti daljnji doticaj te osobe s uznemiravanim radnikom.

Članak 11.

Poslodavac je dužan zaštiti dostojanstvo radnika i od strane trećih osoba (stranaka, dobavljača i ostalih vanjskih suradnika) tako da im osigura uvjete rada u kojima neće biti izloženi uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju što uključuje i poduzimanje preventivnih mjera.

U slučaju pisanih pritužbi trećih osoba na račun radnika (stranaka, dobavljača i ostalih vanjskih suradnika) poslodavac će provesti postupak opisan u članku 8. ovog Kolektivnog ugovora.

III. SKLAPANJE UGOVORA O RADU

1. Zasnivanje radnog odnosa

Članak 12.

Radni odnos zasniva se Ugovorom o radu.

Radni odnos može se zasnovati na određeno vrijeme i na neodređeno vrijeme.

Ugovor o radu je sklopljen kad su ugovorene strane suglasne o bitnim sastojcima ugovora.

Članak 13.

Ugovor o radu zaključuje se u pisanom obliku.

Pisani Ugovor o radu mora sadržavati uglavke o

• strankama, te njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu;

• mjestu rada, nazivu, naravi ili vrsti rada na koje se radnik zapošljava;

• danu otpočinjanja rada;

• očekivanom trajanju ugovora (određeno trajanje ugovora, neodređeno trajanje ugovora);

• godišnjem odmoru na koji radnik ima pravo, a sukladno čl. 5. Zakona o radu;

• otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati radnik, onosno poslodavac, a sve sukladno čl. 113. Zakona o radu;

• osnovnoj plaći, dodacima na plaću, te razdobljima isplate primanja na koja radnik ima pravo;

• trajanju redovitog radnog dana ili tjedna.

Članak 14.

Ako ugovorom o radu, nije određeno vrijeme na koje se zaključuje, ugovor se smatra zaključen na neodređeno vrijeme.

Članak 15.

Probni rad može se ugovoriti u trajanju od 3 mjeseca. U probnom roku radnik treba pokazati svoje stručne, radne i druge sposobnosti na poslovima za koje je zaključio ugovor o radu.

Probni rad prati i ocjenjuje neposredni rukovoditelj radnika na radu ili osoba koju ovlasti direktor. O rezultatu praćenja probnog rada mora se izvijestiti zaposlenika najkasnije 3 dana prije isteka probnog roka.

IV. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 16.

Sve odluke o pravima i obvezama radnika poslodavac je dužan dostavljati radniku u pisanom obliku s poukom o načinu i rokovima za ulaganje zahtjeva za zaštitu prava.

Odluka o ostvarivanju prava neposredno se uručuje radniku ili dostavlja preporučenom poštom na posljednju adresu koju je radnik prijavio poslodavcu.

Ako radnik odbije primiti odluku, dostavljanje se obavlja isticanjem na oglasnoj ploči. Učinci odluke stupaju na snagu istekom 8 dana od dana objavljivanja odluke na oglasnoj ploči. Odbijanje se može utvrditi u prisutnosti dvojice radnika-svjedoka i tada se smatra da je dostavljanje izvršeno.

Radnik koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u roku od 15 dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od poslodavca ostvarenje tog prava.

Upozorenje koje je radniku uputio poslodavac radi kršenja obveza iz radnog odnosa briše se iz evidencije poslodavca po proteku dvije godine od uručenja upozorenja, te se niti na jedan način nakon proteka navedenog roka ne može iskoristiti protiv radnika koje je takvo upozorenje primio, pod uvjetom nekršenja daljnjih radnih obveza ili discipline.

V. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA I PRIVATNOSTI RADNIKA

1. Zaštita života, zdravlja i privatnosti radnika

Članak 17.

Poslodavac se obvezuje osigurati zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika u svakom obliku povezanim s radom, a osobito: održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada i pristup radnom mjestu rad, te prilagođavati promjenama okolnosti, primijeniti mjere zaštite zdravlja i sigurnosti Radnika, sprječavati opasnost na poslu, obavještavati radnike o opasnosti na radu i osposobljavati ih za rad na siguran način, te provoditi ostale propisne mjere zaštite na radu.

Svaki radnik odgovoran je za vlastitu sigurnost i zdravlje, kao i sigurnost i zdravlje ostalih radnika na koje utječu njegovi postupci na poslu.

Radnik je u provedbi mjera zaštite i sigurnosti obvezan pravilno upotrebljavati sredstava rada, osobnu zaštitnu opremu, odmah obavijestiti poslodavca o događaju koji predstavlja moguću opasnost, te provoditi druge propisane ili od poslodavca utvrđene mjere.

Članak 18.

Poslodavac je dužan kolektivno osigurati radnike za slučaj nezgode na radu, invalidnosti, profesionalne bolesti i smrti i to na osnovu 24-satnog osiguranja.

Poslodavac je dužan obvezu iz ovog članka ispuniti u roku od 30 dana.

2. Zaštita radnika sa smanjenom sposobnošću

Članak 19.

Radnik koji je privremeno bio nesposoban za rad zbog ozljede ili ozljede na radu, bolesti ili profesionalne bolesti, a za kojega nakon liječenja, odnosno oporavka, ovlašteni specijalist medicine rada, odnosno ovlašteno tijelo sukladno posebnom propisu, utvrdi da je sposoban za rad, ima se pravo vratiti na poslove na kojima je prethodno radio, a ako je prestala potreba za obavljanjem tih poslova, poslodavac mu je dužan ponuditi sklapanje ugovora o radu za obavljanje drugih odgovarajućih poslova.

Ako ovlašteno tijelo utvrdi da kod radnika postoji profesionalna nesposobnost za rad ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, poslodavac je dužan, uzimajući u obzir nalaz i mišljenje tog tijela, ponuditi radniku sklapanje ugovora o radu u pisanom obliku za obavljanje poslova za koje je on sposoban ili poslova sa smanjenim fondom sati, koji što je više moguće moraju odgovarati poslovima na kojima je radnik prethodno radio.

Poslodavac može otkazati radniku kod kojega postoji profesionalna nesposobnost za rad ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, samo uz prethodnu suglasnost radničkog vijeća.

Radničko vijeće će dati Poslodavcu suglasnost na otkaz ugovora o radu, ako Poslodavac dokaže da je poduzeo sve što je u njegovoj moći da radniku iz stavka 1. ovoga članka osigura odgovarajuće poslove, odnosno ako dokaže da je radnik odbio ponudu za sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova koji odgovaraju njegovim sposobnostima, u skladu s nalazom i mišljenjem ovlaštene osobe, odnosno tijela.

Radnik koji je pretrpio ozljedu na radu, odnosno koji je obolio od profesionalne bolesti, a koji nakon završenog liječenja i oporavka ne bude vraćen na rad, ima pravo na otpremninu najmanje u dvostrukom iznosu od iznosa koji bi mu inače pripadao.

Radnik koji je neopravdano odbio ponuđene poslove nema pravo na otpremninu u dvostrukom iznosu.

VI. RADNO VRIJEME

1. Pojam radnog vremena

Članak 20.

Radno vrijeme je vremensko razdoblje u kojem je radnik obvezan obavljati poslove, odnosno u kojem je radnik spreman (raspoloživ) obavljati poslove prema uputama poslodavca, na mjestu gdje se njegovi poslovi obavljaju ili drugom mjestu po pisanom nalogu poslodavca.

Raspored radnog vremena, početak i završetak dnevnog i tjednog radnog vremena, preraspodjelu radnog vremena te prekovremeni rad utvrđuje direktor pisanom odlukom i istu dostavlja na mišljenje i sindikatu.

2. Puno radno vrijeme

Članak 21.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

Puno radno vrijeme raspoređeno je u 5 radnih dana, a traje 40 sat tjedno, odnosno 8 sati jednokratno dnevno, tamo gdje to dozvoljava ugovor poslodavca sa naručiteljem.

Raspored radnog vremena u okviru redovnog godišnjeg fonda sati utvrđuje se planom rada za kalendarsku godinu, koji se dostavlja radničkom vijeću na mišljenje i uvid u skladu sa zakonom, a u okviru ukupnog plana rada za kalendarsku godinu. Plan rada za kalendarsku godinu poslodavac će donijeti do 31. ožujka tekuće godine.

Početak i završetak radnog vremena, preraspodjela radnog vremena, vrijeme korištenja stanke, način izmjene smjena, duljina trajanja smjene, te poslovi koji zbog svoje prirode zahtijevaju različit raspored radnog vremena tijekom kalendarske godine utvrđuju se odlukama poslodavca koje se dostavljaju na mišljenje radničkom vijeću.

3. Nepuno radno vrijeme

Članak 22.

Radnici s nepunim radnim vremenom ostvaruju ista prava kao i radnici s punim radnim vremenom glede odmora između dva uzastopna radna dana, tjednog odmora, trajanja godišnjeg odmora i plaćenog dopusta. Ostala prava ostvaruju se razmjerno dužini trajanja nepunog radnog vremena.

4. Prekovremeni rad

Članak 23.

Radnik je dužan raditi duže od punog radnog vremena (prekovremeno) do osam sati tjedno.

Svako odstupanje od utvrđenog radnog vremena, predstavlja prekovremeni rad koji može iznositi najviše 8 sati tjedno.

Svako odstupanje od utvrđenog plana godišnjeg fonda radnih sati koje nije preraspodjela radnog vremena smatra se prekovremenim radom.

Radniku se ne smije utvrditi obveza rada u preraspodjeli u dane kada mu je naređen prekovremeni rad, a vrijedi i obrnuto.

Poslodavac je također u opravdanim i neodgodivim slučajevima ovlašten zatražiti rad po pozivu koji se smatra prekovremenim radom i tako se plaća. Poslodavac ovakav način pozivanja na rad ne smije zloupotrebljavati. U rad po pozivu uz efektivni rad, u radno vrijeme koje se računa kao prekovremeno radno vrijeme uključeno je i vrijeme potrebno za dolazak na posao i povratak kući.

Prekovremeni rad zabranjen je malodobnim radnicima, roditelju koji radi skraćeno radno vrijeme zbog njege hendikepiranog djeteta, radniku koji radi skraćeno radno vrijeme zbog štetnih utjecaja.

Trudnica, majka s djetetom do tri godine i samohrani roditelj sa djetetom do šest godina mogu raditi prekovremeno uz pisanu izjavu.

5. Stanka

Članak 24.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno ima svakog radnog dana pravo na odmor (stanku) od najmanje trideset minuta neprekidno koja se ubraja u radno vrijeme, a ne smije biti određena na početku niti na svršetku radnog vremena.

Raspored stanke utvrđuje poslodavac vodeći računa o organizaciji rada i potrebama radnika.

Raspored stanke dostupan je radnicima na uvid putem oglasne ploče ili na neki drugi dostupan način.

6. Dnevni i tjedni odmor

Članak 25.

Tijekom svakoga vremenskog razdoblja od dvadeset četri sata, radnik ima pravo na dnevni odmor u trajanju najmanje 12 sati neprekidno.

Iznimno od odredbe stavka 1 ovog članka punoljetni radnik koji radi na sezonskim poslovima ima pravo na odmor između dva uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 10 sati neprekidno.

Nedjelja je dan tjednog odmora.

7. Evidencija radnog vremena

Članak 26.

O odrađenim satima rada poslodavac vodi posebnu evidenciju.

Odrađeni sati rada evidentiraju se jednoobrazno i na tipskom obrascu u svim organizacijskim cjelinama poslodavca.

Radnik ima pravo uvida u evidenciju odrađenih sati.

Evidenciju odrađenih sati vodi i potpisuje rukovoditelj i radnik organizacijske jedinice.

8. Preraspodjela radnog vremena

Članak 27.

Razdoblje preraspodjela planira se planom godišnjeg fonda radnih sati.

Preraspodjela može biti uvedena unutar jedne kalendarske godine ili šestomjesečne sezone, s tim da po sezoni može iznositi najviše devedeset šest sati ili dvanaest radnih dana za radnike koji rade puno radno vrijeme, a ista ne može biti dulja od 48 sata tjedno, odnosno 56 sati tjedno samo uz pisani dobrovoljni pristanak radnika. Radnik koji u preraspodijeljenom radnom vremenu ne pristane na rad duži od 48 sati tjedno ne može zbog toga trpjeti štetne posljedice.

U razdoblju preraspodjele radnici imaju pravo na dnevni i tjedni odmor utvrđen ovim Kolektivnim ugovorom.

U slučaju da poslodavac ne može radnicima omogućiti korištenje slobodnih dana na koje su stekli pravo radeći u režimu preraspodjele, dužan im je isplatiti plaću za taj rad kao da su obavili prekovremeni rad.

Odluka o preraspodjeli mora sadržavati odredbu o vremenu korištenja slobodnih radnih sati ili dana odrađenih prema odluci o preraspodjeli.

Plaća za rad obavljen u režimu preraspodjele isplaćuje se u mjesecu u kojem je određeno korištenje slobodnih dana.

VII. ODMORI I DOPUSTI

1. Godišnji odmor

Članak 28.

Punoljetni radnik ima u svakoj kalendarskoj godini pravo na plaćeni godišnji odmor u trajanu od najmanje četiri tjedna (20 radnih dana).

Radnik koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid rada između dva radna odnosa duži od osam dana, stječe pravo na godišnji odmor nakon šest mjeseci neprekidnog rada.

Godišnji odmor duži od četri tjedna utvrđuje se u skladu sa sljedećim kriterijima:

Prema posebnim socijalnim uvjetima:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | invalidu rada druge (II) i treće (III) kategorije, ili invalidu domovinskog rata | 1 radni dan |
| – | majci/ocu s djetetom do sedam (7) godina života | 1 radni dan |
| – | samohranoj majci/ocu s jednim djetetom do dvanaest godina života | 1 radni dan |
| – | samohranoj majci/ocu s dvoje ili više djece do dvanaest godina života | 2 radna dana |
| – | za kronične i teške bolesti | 1 radni dan |
| – | majci/ocu invalidnog djeteta ili djeteta s poteškoćama u razvoju | 1 radni dan. |

Kriteriji iz ovog članka se primjenjuju kumulativno, a pripadajući radni dani pribrajaju se najkraćem trajanju godišnjeg odmora koje je propisano zakonom.

Članak 29.

U dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se subote, blagdani, nedjelje i neradni dani određeni Zakonom i razdoblje privremene nesposobnosti za rad.

Članak 30.

Temeljem uvjeta rada radnik ostvaruje pravo na 1 radni dan godišnjeg odmora za izloženost štetnim utjecajima jačeg intenziteta.

Članak 31.

Radnik ima pravo po osnovama utvrđenim važećim Pravilnikom, te odluci poslodavca na dodatne dane godišnjeg odmora, ali ne više od 30 radnih dana u jednoj kalendarskoj godini.

Članak 32.

Zaposlenik ima pravo koristiti dva puta godišnje po jedan dan godišnjeg odmora kada on to poželi uz uvjet da o tome pismeno obavijesti direktora, najkasnije 2 dana prije korištenja.

2. Plaćeni dopusti

Članak 33.

Tijekom kalendarske godine radnika ima pravo na oslobađanje od obveze rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do ukupno najviše sedam radnih dana u slijedećim slučajevima:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | sklapanje braka, | 5 radnih dana |
| – | rođenja djeteta, | 3 radnih dana |
| – | smrti djeteta, roditelja, braće i sestara, unuka | 5 radnih dana |
| – | smrti djeda i bake | 2 radna dana |
| – | smrti člana uže obitelji supružnika (roditelja, braće i sestara) | 2 radna dana |
| – | smrti člana uže obitelji supružnika ako putovanje u oba smjera traje duže od jednog dana, | 3 radna dana |
| – | selidbe u mjestu stanovanja, | 2 radna dana |
| – | selidbe izvan mjesta stanovanja, | 3 radna dana |
| – | teške bolesti člana uže obitelji, | 3 radna dana |
| – | otklanjanja štetnih posljedica nastalih elementarnim nepogodama, | 5 radnih dana |
| – | sindikalna edukacija | 2 radna dana |

Prilikom dobrovoljnog davanja krvi radnik ima pravo na dva radna dana oslobođenja od obveze rada uz naknadu plaće od kojih se prvi dan koristi u dan darivanja, a drugi dan u sljedeća dva tjedna.

U tijek plaćenog dopusta uračunavaju se radni dani utvrđeni planom godišnjeg fonda radnih sati.

Radnik ima pravo na više od sedam radnih dana plaćenog dopusta u jednoj kalendarskoj godini, ako se tijekom iste godine ponove smrtni slučajevi iz stavka 1. ovoga članka.

Radnik kojeg poslodavac uputi na izobrazbu, osposobljavanje ili usavršavanje za rad ima pravo na plaćeni dopust u trajanju utvrđenom posebnim ugovorom.

U pogledu stjecanja prava iz radnog odnosa vrijeme plaćenog dopusta smatra se vremenom provedenim na radu.

2. Neplaćeni dopust

Članak 34.

Poslodavac može radniku na njegov zahtjev odobriti dopust bez naknade plaće (neplaćeni dopust) do 30 dana u tijeku kalendarske godine, ako se radi o opravdanom slučaju.

Ako to okolnosti zahtijevaju radniku se neplaćeni dopust iz 1. stavka može odobriti u trajanju dužem od 30 dana.

Za vrijeme neplaćenog dopusta radniku miruju prava i obveze iz radnog odnosa, ako zakonom nije drugačije određeno.

VIII. PLAĆE I NAKNADE PLAĆE

1. Osnovna plaća

Članak 35.

Poslodavac će radniku za njegov rad isplatiti plaću, koja se sastoji od:

– osnovne plaće radnog mjesta na kojem radnik radi,

– uvećanja plaće po osnovi uspješnosti u izvršavanju poslova i radnih zadataka (stimulativni dio),

Plaćom i naknadom plaće smatra se plaća i naknada plaće u bruto iznosu.

Plaća radnika i stimulativni dio plaće radnika ne predstavlja poslovnu tajnu.

Članak 36.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i uobičajeni radni učinak, predstavlja umnožak osnovice i koeficijenta složenosti poslova.

Koeficijent složenosti poslova za svako radno mjesto utvrđeni su u prilogu ovog Kolektivnog ugovora pod nazivom: »Tarifni razredi složenosti radnih mjesta« koji su ujedno i njegov sastavni dio.

Članak 37.

Osnovicu određuje poslodavac, a ona ne može biti manja od zakonom propisane najniže osnovice za obračun i plaćanje doprinosa za mirovinsko osiguranje u radnom odnosu s punim radnim vremenom.

2. Dodaci na plaću

Članak 38.

Radnik ima pravo na dodatak na osnovnu plaću temeljem:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | izvršenog prekovremenog rada | 10% |
| – | izvršenog rada noću | 10% |
| – | izvršenog rada nedjeljom | 5% |
| – | na dane blagdana, neradne dane utvrđene zakonom, te na Uskrs ima pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu najmanje za | 15%. |

Dodaci na osnovnu plaću se primjenjuju kumulativno.

3. Stimulativni dio

Članak 39.

Stimulativni dio plaće može iznositi 30% osnovne plaće radnih mjesta.

Poslodavac je dužan jednostrano uvećati koeficijent tarifnog razreda do 30% mjesečno radniku kojem odredi da privremeno ili povremeno obavlja i dio poslova drugog radnog mjesta (zamjena radnika na bolovanju i sl.) u trajanju duljem od dva tjedna uzastopno.

Kriterije za isplatu stimulativnog dijela plaće definirat će poslodavac aneksom ugovora i dostaviti sindikati na očitovanje. Rok za ispunjenje obveza je 30 dana od dana potpisivanja ovog kolektivnog ugovora.

4. Naknada plaće

Članak 40.

Radniku pripada pravo na naknadu plaće u visini plaće koju bi primio da je radio redovno radno vrijeme i ostvario normalni radni učinak za vrijeme:

– korištenja godišnjeg odmora,

– izobrazbe, osposobljavanja i usavršavanja za rad za potrebe poslodavca. Ova odredba obuhvaća i osposobljavanje radnika na poslovima čišćenja zrakoplova kao i tečaj o sigurnosti na operativnim površinama aerodroma,

– organiziranog sistematskog pregleda,

– plaćenog dopusta,

– državnog blagdana i neradnih dana propisanih zakonom

– za vrijeme zastoja u poslu za koje nije kriv radnik,

– obnašanja dužnosti radničkog predstavnika,

– sindikalnog rada, edukacije – izvršavanje sindikalnih funkcija,

– utvrđivanja ili provjere zdravstvene sposobnosti na koju upućuje poslodavac,

– traženja zaposlenja tijekom otkaznog roka.

Za vrijeme privremene spriječenosti za rad zbog bolovanja radnik ima pravo na naknadu koja se određuje od osnovice utvrđene propisima o zdravstvenom osiguranju, a iznosi 85% ako se isplaćuje na teret Poslodavca.

5. Isplata

Članak 41.

Plaću i naknadu plaće za prethodni mjesec poslodavac isplaćuje najkasnije do 15. dana u mjesecu.

Radnici mogu primati plaću i druga primanja preko tekućih računa banaka prema osobnom odabiru.

IX. OSTALE ISPLATE RADNICIMA

1. Prigodne nagrade

Članak 42.

Poslodavac može isplatiti prigodnu godišnju nagradu (božićnica, uskrsnica i regres), sukladno svojim mogućnostima.

2. Otpremnine

Članak 43.

Radniku kojemu poslodavac otkazuje iz poslovno uvjetovanih razloga nakon dvije godine ima pravo na otpremninu temeljem članaka Zakona o radu.

Članak 44.

Prilikom odlaska u mirovinu radnik ima pravo na otpremninu u iznosu jedne trećine prosječne mjesečne plaće koju je radnik ostvario u 3 mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada kod poslodavca i njegovih prednika, ali maksimalno 6 plaća. Iznos ne može biti manji 8.000,00 kn.

3. Jubilarne nagrade

Članak 45.

Radniku će se za ukupno navršenih 10, 15, 20, 25, 30, 35 i 40 godina neprekidnog radnog staža kod poslodavca isplatiti jubilarna nagrada.

Iznosi za pojedine slučajeve ne mogu biti niži od 50% najviših neoporezivih iznosa utvrđenih važećim propisima o porezu na dohodak.

Isplata nagrade dospijeva u roku u kojem se isplaćuje i plaća za mjesec u kojem je radnik stekao uvjet za jubilarnu nagradu.

4. Solidarne potpore

Članak 46.

Poslodavac je dužan radniku ili njegovoj obitelji isplatiti jednokratnu solidarnu pomoć u slijedećim slučajevima:

– potpora zbog nastanka invalidnosti radnika,

– potpora zbog nastanka invalidnosti djece ili supružnika,

– potpora radi smrti radnika,

– potpora radi smrti člana uže obitelji,

– jednokratnu solidarnu pomoć radi potpore zbog bolovanja dužeg od 90 dana (godišnje).

Iznosi za pojedine slučajeve ne mogu biti niži od 50 % neoporezivih iznosa utvrđenih Pravilnikom o porezu na dohodak Ministarstva financija.

5. Naknada troškova prijevoza na posao i s posla

Članak 47.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u visini stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne ili pojedinačne karte u javnom prijevozu (mjesnom i međumjesnom).

Ako se radnik ne može koristiti sredstvima javnog prometa za prijevoz na posao i s posla, ima pravo na naknadu troškova u visini cijene prijevoza koju imaju drugi radnici za slične udaljenosti.

Naknada troškova prijevoza na posao i s posla isplaćuje se zajedno s plaćom.

6. Dnevnice i troškovi službenih putovanja

Članak 48.

Za službeno putovanje u zemlji i inozemstvu radniku pripada naknada prijevoznih troškova u visini stvarnih izdataka i naknada troškova noćenja u visini stvarnih izdataka, a najviše do cijene noćenja u hotelu s tri zvjezdice u istom mjestu.

Za službeno putovanje u zemlji radniku pripada dnevnica koja se obračunava prema satima provedenim na službenom putu, a puna dnevnica ne može biti manja od najvišeg neoporezivog iznosa propisanog aktom ministra financija u trenutku isplate.

Radniku se priznaje jedna cijela dnevnica za svaka 24 sata provedena na službenom putu i za ostatak vremena duži od 12 sati. Također mu se priznaje jedna cijela dnevnica i u slučaju kada službeno putovanje traje manje od 24 sata, ali duže od 12 sati.

Ako službeno putovanje traje duže od 8, ali ne duže od 12 sati, radniku se priznaje pola dnevnice.

Za službeno putovanje u inozemstvo radniku pripadaju dnevnice u visini iznosa propisanih za korisnike državnog proračuna.

Radnik je po povratku sa službenog puta dužan ispostaviti poslodavcu obračun troškova službenog putovanja. Iznos na koji radnik ima pravo po predanom obračunu mora biti isplaćen najkasnije petnaest dana od predaje putnog obračuna nadležnoj službi odnosno kod poslodavca.

7. Naknada za korištenje privatnog automobila
u službene svrhe

Članak 49.

Radnik kojem poslodavac odobri korištenje vlastitog automobila za službene svrhe ima pravo na naknadu za svaki prijeđeni kilometar u visini najvišeg neoporezivog iznosa utvrđenog aktom Ministarstva financija.

Radnik kojemu je odobreno korištenje vlastitog automobila za službene svrhe u lokalnoj gradskoj vožnji, ima pravo na naknadu za svaki prijeđeni kilometar u visini najvišeg neoporezivog iznosa utvrđenog aktom Ministarstva financija.

8. Naknada učenicima i studentima

Članak 50.

Učenicima i studentima za vrijeme prakse koji su marljivo i uspješno ispunili svoje obveze može se isplatiti nagrada za rad.

9. Naknada za odvojeni život

Članak 51.

Radnik kojemu je odlukom poslodavca određeno mjesto rada različito od mjesta prebivanja njegove obitelji, ima pravo na naknadu za odvojeni život u visini neoporezivog iznosa utvrđenog aktom ministra financija u trenutku isplate, koja dospijeva za isplatu istovremeno s plaćom za prethodni mjesec, odnosno do 15. dana u mjesecu.

Ako je radniku osiguran smještaj ili prehrana, naknada iz prethodnog stavka ovog članka umanjit će se za 30%.

Ako je radniku osiguran smještaj i prehrana, naknada iz 1. stavka ovog članka umanjit će se za 60%.

Pravo na dnevnice i pravo na naknadu za odvojeni život međusobno se isključuju.

10. Terenski dodatak

Članak 52.

Radnik ima pravo na terenski dodatak u zemlji i inozemstvu u visini najvišeg neoporezivog iznosa propisanog aktom ministra financija u trenutku isplate, koji dospijeva za isplatu istovremeno s plaćom za prethodni mjesec, odnosno do 15. dana u mjesecu.

Pravo na dnevnice, pravo na naknadu za odvojeni život i pravo na terenski dodatak se međusobno isključuju.

X. PRESTANAK UGOVORA O RADU

1. Otkazni rokovi

Članak 53.

U slučaju redovitog otkaza otkazni rok je:

– 2 tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno manje od godinu dana,

– 1 mjesec, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno godinu dana,

– 2 mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

– 2,5 mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno pet godina,

– 3 mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno deset godina,

– 3,5 mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno petnaest godina,

– 4 mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno dvadeset i više godina.

Radniku kojemu se ugovor o radu otkazuje zbog kršenja obveza iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika), utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice otkaznih rokova utvrđenih u stavku 1. ovog članka.

Ako radnik na zahtjev poslodavca prestane raditi prije isteka propisanoga ili ugovorenoga otkaznog roka, poslodavac mu je dužan isplatiti naknadu plaće i priznati sva druga prava kao da je radio do isteka otkaznog roka.

U slučaju redovitog otkaza ugovora o radu od strane radnika poslodavcu, otkazni rok ne može biti duži od 15 dana.

XI. NAKNADA ŠTETE

Članak 54.

Naknada štete iz glave XIII. Zakona o radu, smanjit će se pod uvjetom da šteta nije učinjena namjerno, da radnik dosad nije uzrokovao štete, te da je poduzeo sve da se šteta otkloni:

– ako se šteta može u cijelosti ili djelomično otkloniti radom kod poslodavca i sredstvima poslodavca,

– ako se radnik nalazi u teškoj materijalnoj situaciji, odnosno ukoliko su mu novčana primanja manja od 1.000,00 kuna po članu kućanstva, te bi ga naknada štete osobito teško pogodila,

– ako se radi o invalidu, starijem radniku ili samohranom roditelju ili skrbniku ili ako se radi o manjoj šteti.

Smanjenje štete iz razloga iz stavka 1. ovog članka može iznositi najmanje 20%, a radnik se može osloboditi u cijelosti od naknade štete.

Članak 55.

Ako radnik pretrpi štetu na radu ili u vezi s radom, poslodavac je dužan radniku naknaditi štetu po općim propisima obveznog prava.

Posebno je poslodavac dužan naknaditi štetu radniku ukoliko se pravomoćnom presudom dokaže da je izlagao radnika izravnoj ili neizravnoj diskriminaciji, te uznemiravanju i spolnom uznemiravanju, te općenito svim oblicima mobinga na radnom mjestu.

Članak 56.

Pripravnik je oslobođen naknade štete koju uzrokuje radeći pod nadzorom ili po nalogu odgovornog voditelja ili povjerenstva, ukoliko je nije uzrokovao namjerno ili zbog krajnje nepažnje.

Radnik koji uzrokuje štetu prije nego je osposobljen za samostalan rad na siguran način, oslobođen je dužnosti naknade štete ako ju je uzrokovao radeći pod nadzorom ili po nalogu osobe osposobljene za rad na siguran način. Radnik koji uzrokuje štetu namjerno ili zbog krajnje nepažnje nije oslobođen naknade štete.

Članak 57.

Poslodavac ne smije bez prethodne suglasnosti radnika naplatiti naknadu štete uskratom isplate plaće ili dijela plaće, odnosno uskratom isplate naknade plaće ili dijela naknade plaće.

Poslodavac ne može radniku umanjivati plaću po niti jednoj osnovi koja nije predviđena ovim kolektivnim ugovorom ili zakonom.

XII. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

1. Djelovanje i rad

Članak 58.

Ukoliko kod poslodavca nije utemeljeno radničko vijeće, sva prava i obveze radničkog vijeća preuzima sindikalni povjerenik sindikata koji je potpisnici ovog ugovora.

Poslodavac je dužan omogućiti izbor predstavnika radnika iz RH za rad u Pregovaračkom odboru Europskog radničkog vijeća sukladno odredbama i uvjetima propisanim u odredbama Zakona o radu o Europskom radničkom vijeću.

Kada sindikalni povjerenik nije član radničkog vijeća i ne djeluje s ovlastima istog, ima pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće na teret poslodavca za 1 sata godišnje po članu sindikata.

Poslodavac je dužan glavnom sindikalnom povjereniku omogućiti izostanak s rada do sedam radnih dana godišnje uz naknadu plaće radi pohađanja sindikalnih sastanka, seminara, osposobljavanja, kongresa, konferencija i sl.

Poslodavac je dužan bez naknade troškova sindikalnom povjereništvu osigurati:

– odgovarajući prostor za rad i održavanje sastanaka, primjerenu broju članova povjereništva

– korištenje telefona i telefaksa, te usluga prijepisa, umnožavanja, primanja i otpreme pošte

– slobodnu podjelu tiska i priopćenja koji se odnose na pitanja i problematiku u svezi radnog statusa radnika, na način koji omogućava sindikatu slobodno komuniciranje s članstvom i ne ometa djelatnost poslodavca.

Članak 59.

Poslodavac se obvezuje obračunavati i ubirati sindikalnu članarinu i ostale sindikalne obustave isključivo prema uputi sindikata.

U slučaju promjene visine članarine poslodavac se obvezuje primjenjivati novi iznos ili postotak od dana primitka obavijesti od strane sindikalnog povjereništva ili sindikata.

Poslodavac se obvezuje omogućiti uvid ovlaštenoj osobi sindikata u obračun, ustegu i uplatu članarine, te ostalih sindikalnih obustava.

2. Prava sindikalnog povjerenika i sindikalnog predstavnika

Članak 60.

Sindikalnom povjereniku ili predstavniku dopušten je pristup kod poslodavca u svim važnim pitanjima od interesa za radnike.

Sindikalni povjerenik ili predstavnik prati izvršenje i realizaciju svih odredaba ovog ugovora.

Poslodavac je dužan primiti i saslušati sindikalnog povjerenika kada on to zatraži i dati mu raspoložive informacije važne za gospodarski i socijalni položaj radnika.

Sindikalnom povjereniku ili predstavniku koji nastupa u ime sindikata omogućit će se isticanje sindikalnih obavijesti na oglasnoj ploči (pločama) poslodavca, kao i obilježja sindikata u odgovarajućim prilikama.

Članak 61.

Sindikalnog povjerenika za vrijeme obavljanja dužnosti i devet mjeseci nakon prestanka obavljanja te dužnosti, poslodavac ne može staviti u nepovoljniji položaj, ne može mu otkazati ugovore o radu i ne može ga rasporediti na drugo radno mjesto bez prethodne suglasnosti sindikata čiji je sindikalni povjerenik.

Dovođenjem u nepovoljniji položaj smatra se osobito: smanjenje plaće, raspored na poslove nižeg stupnja stručne spreme od osobne stručne spreme povjerenika, raspored na poslove za obavljanje kojih povjerenik ne ispunjava posebne uvjete, upućivanje na rad u drugo mjesto rada, uskrata mogućnosti izobrazbe za potrebe poslodavca ili sindikalnog djelovanja.

Članak 62.

Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja sindikalne aktivnosti, te službenog puta u vezi sa sindikalnom aktivnošću, smatra se ozljedom na radu kod poslodavca

Prijavu o ozljedi na radu iz 1. stavka ovog članka ovjerava poslodavac ili osoba koju on ovlasti.

3. Zaštita kolektivnih prava radnika

Članak 63.

Poslodavac se obvezuje da će sindikatu omogućiti djelovanje u funkciji zaštite kolektivnih prava radnika na način:

– da će sindikatu omogućiti pristup svim radnim mjestima u radno vrijeme s tim da se ne remeti redoviti proces rada, a po prethodnoj najavi i van radnog vremena staviti na raspolaganje sve informacije potrebne za vršenje njegovih funkcija i omogućiti uvid u isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava zaposlenika iz radnog odnosa,

– svaka 3 mjeseca dati sindikatu na uvid izvještaj o razlozima prekovremenog rada,

– omogućiti sindikatu da prisustvuje inspekcijskim pregledima i informiranje inspektora u svim zapažanjima u svezi provedbe mjera zaštite na radu,

– kod promjena u organizaciji rada, uvođenja novih tehnologija ili ekonomskih poteškoća zbog kojih prestaje potreba za određenim brojem radnika, poslodavac će zatražiti mišljenje sindikata i na isto se očitovati, odnosno uključiti sindikat već kod otpočinjanja postupka izrade programa rješavanja viška radnika. Kriterije za utvrđivanje privremenih, odnosno trajnih viškova, zajedno će razraditi poslodavac i sindikat.

XIII. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

1. Ponašanje ugovornih strana i socijalni mir

Članak 64.

Ugovorne strane obvezuju se na međusobno poštivanje socijalnog mira uz uvjet da se sve odredbe ovog kolektivnog ugovora poštuju u cijelosti.

Obveza čuvanja socijalnog mira ne odnosi se na inicijativu za otpočinjanje pregovora za zaključenje sljedećeg kolektivnog ugovora kao i na inicijativu za pregovaranje na višim razinama. Inicijativa za sklapanje novog kolektivnog ugovora ne može se pokrenuti u prvih 9 mjeseci primjene ovog kolektivnog ugovora.

Obveza čuvanja socijalnog mira ne odnosi se na organiziranje štrajka zbog neisplate plaće, odnosno naknade plaće, troškova prijevoza i drugih novčanih prava radnika, ako nisu isplaćeni u roku predviđenom ovim kolektivnim ugovorom.

Sindikat zadržava pravo na organiziranje industrijskih akcija ukoliko isplata plaće kasni 20 dana, a plaća se smatra isplaćenom kada su radnicima isplaćeni bruto iznosi plaće, kada je poslodavac platio obustave radnika po obustavama na plaći, te kada su isplaćene sve naknade plaća za mjesec za koji je isplaćena plaća.

Obveza suzdržavanja od štrajka ne odnosi se na štrajkove solidarnosti kada će se nastojati poslodavcu prouzročiti što manja šteta.

2. Zaključivanje, izmjene i dopune ugovora

Članak 65.

Ugovorne strane mogu u bilo koje vrijeme predložiti izmjene, odnosno dopune ovog ugovora.

Ugovorna strana koja želi izmjenu, odnosno dopunu ugovora, predlaže drugoj strani svoj zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna se o prijedlogu izjasniti u roku od 30 dana od prijema zahtjeva iz prethodnog stavka.

U slučaju da se ugovorna strana ne izjasni u roku 30 dana ili ne prihvati prijedlog za izmjenu ili dopunu ugovora, strana predlagateljica pokreće postupak pred mirovnim vijećem.

3. Komisija za tumačenje ugovora

Članak 66.

Ugovorne strane u slučaju potrebe imenuju zajedničku komisiju za tumačenje odredbi ovog ugovora i praćenje njegove primjene.

Zajednička komisija ima četri (4) člana. Poslodavac imenuje svoje dva (2), a sindikat imenuje svoja dva (2) člana. Ugovorne strane biraju zajedničkog predsjednika komisije između članova komisije na vrijeme od šest mjeseci. Prvog predsjednika bira poslodavac.

Svoje odluke tijelo donosi većinom glasova. Svaki član ima pravo na jedan glas. U slučaju podijeljenog broja glasova, odlučuje glas predsjednika tijela.

Komisija će se prvi put sastati u roku od 30 dana od dana sklapanja ovog kolektivnog ugovora.

4. Otkaz kolektivnog ugovora

Članak 67.

Svaka ugovorna strana može otkazati ovaj Ugovor, posebno u slučaju da druga strana krši obveze koje je preuzela ovim Ugovorom.

Otkaz se daje u pisanom obliku i mora sadržavati obrazloženje razloga otkazivanja.

Otkaz je potrebno drugoj strani najaviti u roku koji ne može biti kraći od 3 mjeseca.

Po otkazivanju ugovora svaka strana može tražiti zaključivanje novog ugovora.

XIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 68.

Ovaj kolektivni ugovor sklapa se na vrijeme od 1 (jednu) godinu.

Članak 69.

U slučaju statusne promjene Poslodavca, na radnike se do sklapanja novog Kolektivnog ugovora, a najmanje godinu dana nastavlja primjenjivati ovaj Kolektivni ugovor.

Poslodavac će, ako osniva novo društvo, u aktima o osnivanju tog društva osigurati svim radnicima koji prelaze od Poslodavca na rad u novoosnovano društvo, kontinuitet radnog staža iz čega proizlaze određena prava utvrđena propisima i ovim Kolektivnim ugovorom (npr. godišnji odmor, jubilarne nagrade, otpremnine).

Ako se promjeni položaj Društva zbog spajanja, pripajanja, podjele, promjene trgovačkog društva i sl. svi ugovori o radu prenose se i obvezuju novog poslodavca godinu dana od trenutka statusne promjene.

Članak 70.

Smatra se da je ovaj ugovor sklopljen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici potpisnika, a primjenjuje se od dana potpisivanja.

Kolektivni ugovor se potpisuje u 5 primjeraka od kojih svaka strana zadržava po dva primjerka a jedan se šalje Ministarstvu rada gospodarstva i poduzetništva radi evidencije i objave.

Kolektivni ugovor će se objaviti na način kako je to utvrđeno Pravilnikom o vođenju evidencije i objavi kolektivnih ugovora.

Sastavni dijelovi ovog kolektivnog ugovora su sljedeći prilozi:

– Tablica vrijednosti radnih mjesta za Adriatic servis d.o.o. iz Zadra.

– Pravilnik o kriterijima stimulativnog nagrađivanja, \_\_\_\_\_\_\_ 2011. g.

Zagreb, 25. ožujka 2011.

|  |  |
| --- | --- |
| Predsjednik Uprave Adriatic servisa d.o.o. | Glavni tajnik Novog sindikata |
| Ivica Zdrilić, v. r. | Tomislav Kiš, v. r. |

Kolektivni ugovor, NN 56/2012-1408