## Odluka o proglašenju Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja

### NN 48/1995 (14.7.1995.), Odluka o proglašenju Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZAŠTITI TRŽIŠNOG NATJECANJA

Proglašavam Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja, koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici 27. lipnja 1995.

Broj: 01-95-1249/ 1

Zagreb, 6. srpnja 1995.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman**, v. r.

### --- ZAKON

### O ZAŠTITI TRŽIŠNOG NATJECANJA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom ureduju se pravila ponašanja i sustav mjera za zaštitu
slobodnog natjecanja na tržištu.

Članak 2.

(1) Ovaj Zakon primjenjuje se na trgovačka društva, trgovca pojedinca,
obrtnika i druge pravne i fizičke osobe, koje obavljajući gospodarsku djelatnost
sudjeluju u prometu robe i usluga.

(2) Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se odgovarajuće i na svaku pravnu
i fizičku osobu koja na tržištu ostvari povremeni ili jednokratni promet
robe i usluga.

(3) Ovaj Zakon primjenjuje se na pravne i fizičke osobe sa sjedištem
i prebivalištem u inozemstvu ako njihovo sudjelovanje u prometu robe i
usluga proizvodi učinak na domaćem tržištu.

Članak 3.

Poduzetnik je u smislu ovoga Zakona pravna i fizička osoba iz članka
2. ovoga Zakona.

Članak 4.

Ovaj Zakon se ne primjenjuje na pravne i fizičke osobe kojima je na
temelju posebnih propisa povjereno obavljanje javnih službi ili im je posebnim
propisima utvrdeno posebno, isključivo pravo, koncesija, i to samo u slučajevima
kada bi primjena ovoga Zakona priječila obavljanje zadaća koje su im posebnim
propisima utvrdene i zbog kojih su te osobe osnovane.

Članak 5.

(1) Ovaj Zakon ne primjenjuje se na ugovorne odnose nalogodavca i zastupnika
ili komisionara, na odnose poslodavca i zaposlenika te na odnose koji su
uredeni kolektivnim ugovorima poslodavca i sindikata zaposlenika.

(2) Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na poslove i ugovore koji
nemaju učinak na domaćem tržištu, i ako se njima ne djeluje protivno interesima
drugih domaćih poduzetnika koji sudjeluju na domaćem i medunarodnom tržištu
te ako medunarodnim ugovorima, kojih je potpisnik Republika Hrvatska, nije
drukčije odredeno.

II. NARUŠAVANJE SLOBODNOG TRŽIŠNOG NATJECANJA

Članak 6.

Narušavanjem slobodnog triišnog natjecanja smatraju se različiti oblici
sprečavanja i ograničavanja poduzetničkih sloboda i djelatnosti poduzetnika
u prometu robe i usluga na tržištu, kao što su:

1. ugovori, pojedine odredbe ugovora, izričiti i prešutni dogovori,
uskladeno djelovanje, odluke udruženja poduzetnika (u daljem tekstu: sporazumi),
čijim se predmetom i učinkom ili mogućim učinkom ograničava tržišno natjecanje,

2. monopolističko djelovanje,

3. povezivanje, pripajanje i spajanje poduzetnika kojima se stvara novi
i jači postojeći monopolistički i vladajući položaj (u daljem tekstu: koncentracije).

l. Sporazumi

Članak 7.

(1) Zabranjeni su sporazumi kojima je cilj, posljedica ili mogući učinak
ograničavanje ili sprečavanje slobodnog tržišnog natjecanja, a osobito
sporazumi kojima se:

1. izravno ili neizravno utvrduju cijene robe i usluga visina i vrijeme
snižavanja ili povećavanja cijena ili kojima se dovodi potrošače u nejednak
položaj glede cijena,

2. medu poduzetnicima dijeli tržište ili izvori nabave robe i usluga,

3. uvjetuje sklapanje ugovora kupnjom robe i usluga ili preuzimanjem
drugih obveza, koje po svojoj prirodi ili prema običajima u trgovini nemaju
neposredne veze s predmetom ugovora,

4. ograničava ili nadzire obujam proizvodnje, pcodaje ili kupnje robe
i pružanje ili korištenje usluga,

5. poduzetnicima koji nisu sudionici sporazuma ograničava i sprečava
istraživačka i inovacijska djelatnost i primjena rezultata tih djelatnosti,
ograničava i sprečava tehnološki razvitak i investiranje u te svrhe,

6. ograničava pristup tržištu ili isključuje s tržišta poduzetnike koji
nisu sudionici sporazuma.

(2) Ništavi su sporazumi zabranjeni stavkom 1. ovoga članka.

Članak 8.

Ograničavanje i sprečavanje slobodnog tržišnog natjecanja sukladno članku
7. ovoga Zakona utvrduje se osobito uvidom i ocjenom uvjeta na tržištu,
kao što su:

l. obujam i raznovrsnost ponude i potražnje robe i usluga,

2. brojnost natjecatelja i njihov udio na tržištu,

3. način opskrbe tržišta i potrošača robom i uslugama.

Članak 9.

(1) Smatra se da ne postoji ograničavanje slobodnog tržišnog natjecanja,
sukladno članku 7. ovoga Zakona, kada sudionici sporazuma ostvaruju ukupan
godišnji promet u iznosu manjem od 60.000.000,00 kuna, pod uvjetom da time
ne ostvaruju više od 50% prometa na domaćem tržištu u istoj djelatnosti.

(2) Ograničavanje slobodnog tržišnog natjecanja sukladno članku 7. ovoga
Zakona, ne postoji niti kada su sudionici sporazuma poduzetnici, čiji udio
ostvarenog prometa nije veći od 50% ostvarenoga ukupnog prometa na tržištu
ili nije veći od 25% ostvarenoga ukupnog prometa na dijelu tržišta na kojem
učinak sporazuma djeluje.

Članak 10.

Sporazumi koji sadrže ograničenja s ciljem unapređenja proizvodnje i
distribucije robe i usluga, unapređenja tehnološkog i gospodarskog razvitka,
povećanja natjecateljske snage poduzetnika na međunarodnom triištu, ne
smatraju se sporazumima iz članka 7. ovoga Zakona, ako udovoljavaju i sljedećim
uvjetima: da se dogovorenim ili primijenjenim ograničenjima ostvaruju pogodnosti
unapredenja kakvoće robe i pružanja usluga poboljšanje opskrbe tržišta,
skraćivanje tijekova distribucije robe i usluga te pogodnosti snižavanja
cijena, ukoliko njihov cilj nije kratkoročno snižavanje cijena ispod troškova
s ciljem preuzimanja ili zadržavanja monopolističkog ili vladajućeg položaja
na tržištu.

Članak 11.

(1) Sporazumi poduzetnika, koji po svojoj prirodi i sadržaju odgovaraju
nekom od ugovora: o specijalizaciji, o isključivoj distribuciji, o selektivnoj
distribuciji, o isključivoj kupnji, o franchisingu i o istraživanju i razvoju,
neće se smatrati sporazumima iz članka 7. ovoga Zakona, ako ispunjavaju
uvjete utvrđene ovim Zakonom.

(2) Sporazumima iz članka 7. ovoga Zakona neće se smatrati niti ugovori
o medusobnoj suradnji, ako predmet tih ugovora po svojoj prirodi nema obilježje
tržišnog natjecanja, ugovori o licenci, patentima te drugim pravima industrijskog
vlasništva, koja su zaštićena posebnim propisima, ako su ograničenja slobodnog
tržišnog natjecanja sadržana u takvim ugovorima nužna za zaštitu prava
industrijskog vlasništva i ako ispunjavaju druge uvjete utvrdene ovim Zakonom.

Članak 12.

Sporazumi iz članka 10. i 11. ovoga Zakona podnose se na ocjenu Agenciji
za zaštitu tržišnog natjecanja (u daljem tekstu: Agencija) u roku 30 dana
od dana zaključenja sporazuma.

2. Monopolističko djelovanje

Članak 13.

Pod monopolističkim djelovanjem podrazumijeva se zlouporaba monopolističkog
ili vladajućeg položaja na tržištu.

Članak 14.

(1) Zabranjena je zlouporaba monopolističkog položaja na tržištu.

(2) Poduzetnik ima monopolistički položaj na tržištu ako na tržištu
nema takmaca za robu koju kupuje ili prodaje i usluge koje obavlja.

(3) Monopolistiđki položaj na tržištu može imati i više poduzetnika,
ako za odredenu vrstu robe i usluga na tom tržištu medu njima ne postoji
tržišno natjecanje.

Članak 15.

(1) Zabranjena je zlouporaba vladajućeg položaja poduzetnika na tržištu
ili na dijelu tržišta.

(2) Poduzetnik ima vladajući položaj na tržištu ili na dijelu tržišta
ako je kao ponuditelj ili kupac pojedine robe ili usluga, s obzirom na
svoju tržišnu snagu, u nadmoćnom položaju u odnosu na svoje takmace na
tom tržištu.

(3) Vladajući položaj na tržištu ili dijelu tržišta može imati i više
poduzetnika.

Članak 16.

Poduzetnik ima vladajući položaj na tržištu ili na dijelu tržišta sukladno
članku 15. stavku 2. ovoga Zakona, ako je njegov udjel na tom tržištu veći
od 30%.

Članak 17.

Vladajući položaj više poduzetnika na triištu ili dijelu tržišta postoji
ako:

1. dva poduzetnika imaju zajednički udjel na tom tržištu veći od 50%

2. tri poduzetnika imaju zajednički udjel na tom tržištu veći od 60%

3. četiri poduzetnika imaju zajednički udjel na tom triištu veći od
75%

4. pet poduzetnika imaju zajednički udjel na tom tržištu veći od 80%.

Članak 18.

Tržišna snaga poduzetnika iz članka 15. stavka 2. ovog Zakona odreduje
se utvrdivanjem:

1. udjela poduzetnika u ukupno ostvarenom prometu robe i usluga na tržištu
ili dijelu tržišta,

2. gospodarskog i tinancijskog stanja poduzetnika, osobito njegove financijske
snage,

3. razvijenosti prodajne mreže poduzetnika i dostupnosti izvora nabave
robe i usluga,

4. povezanosti poduzetnika sa drugim poduzetnicima,

5. mogućnosti prilagodbe i izmjene ponude poduzetnika i njegove potražnje
za drugom robom i uslugama,

6. poduzetnikove sposobnosti uklanjanja takmaca na tržištu ili dijelu
tržišta usmjeravanjem na druge poduzetnike i stvaranjem prepreka drugim
poduzetnicima da pristupe na to tržište.

Članak 19.

Tržište ili dio tržišta na kojem djeluje poduzetnikova tržišna snaga
utvrđuje se osobito na osnovi:

1. zemljovidnog područja poslovanja poduzetnika i na kojem je došlo
do ograničavanja slobodnog tržišnog natjecanja,

2. vrste robe i usluga koje nudi poduzetnik te prisutnosti druge robe
i usluga na području djelovanja tržišne snage poduzetnika, što svojom namjenom
i cijenom mogu poslužiti kao zamjena robe i usluga, kojima posluje poduzetnik,

3. razdoblja trajanja vladajućeg položaja poduzetnika na tržištu ili
dijelu triišta te položaja potrošača u tom razdoblju,

4. drugih odgovarajućih uvjeta na tržištu ili dijelu tržišta.

Članak 20.

Zlouporabe monopolističkog i vladajućeg položaja podu zetnika na tržištu
ili dijelu tržišta nastaju:

1. namjernim izravnim ili neizravnim utvrdivanjem vrlo visokih cijena
iIi privremeno niskih cijena ispod jedinične cijene koštanja s ciljem preuzimanja
ili zadržavanja vladajućeg ili monopolističkog položaja,

2. diobom tržišta ili dijela tržišta po podrućjima ili vrsti robe i
usluga ili po grupama kupaca,

3. primjenom različitih uvjeta za istu ili odgovarajuću vrstu poslova
s razlićitim poduzetnicima, čime ih se dovodi u nepovoljan natjecateljski
položaj na tržištu ili dijelu triišta,

4. nametanjem neuobičajenih uvjeta kompenzacije i plaćanja robe i usluga,
kojima se ostvaruju pogodnosti i povlašteni položaj samo za jednog poduzetnika,

5. obustavljanjem ili smanjenjem obujma proizvodnje, prodaje i kupnje
na štetu potrošača,

6. uzdržavanjem od prodaje robe i usluga i stvaranjem zaliha radi povećanja
cijena,

7. ograničavanje tehnološkog razvoja i ulaganja,

8. sklapanjem ugovora pod uvjetom da drugi sudionik prihvati dodatne
obveze koje po svojoj prirodi ili prema trgovačkim običajima nisu u svezi
s predmetom ugovora,

9. sprečavanjem slobodnog natjecanja na tržištu, koristeći vladajući
položaj ili druge bespravne načine.

3. Koncentracije

Članak 21.

(1) Koncentracija poduzetnika nastaje priključivanjem, povezivanjem,
pripajanjem ili spajanjem poduzetnika te stjecanjem većinskog udjela ili
većinskog prava odlučivanja, sukladno odredbama Zakona o trgovaćkim društvima
i drugim propisima.

(2) Zabranjena je koncentracija poduzetnika kojom se stvara novi i jača
postojeći monopolistički ili vladajući položaj poduzetnika na tržištu,
na način da se značajno ili trajno ograničava ili ukida slobodno tržišno
natjecanje.

Članak 22.

(1) Namjeru provedbe koncentracije poduzetnici su obvezni prijaviti
Agenciji u slučaju kada:

l. ukupan godišnji promet svih poduzetnika sudionika koncentracije,
ostvaren prodajom robe i usluga, prelazi iznos od 700.000.000,00 kuna u
obraćunskom razdoblju koje je prethodilo koncentraciji,

2. ukupan godišnji promet svakog ili najmanje dva poduzetnika sudionika
koncentracije, ostvaren prodajom robe i usluga, prelazi iznos od 90.000.000,00
kuna u obračunskom razdoblju koje je prethodilo koncentraciji.

(2) Prijavu iz stavka 1. ovoga članka podnose pisano svi sudionici koncentracije
ili poduzetnik koji bi provedenom koncentracijom stekao prevladavajući
utjecaj.

Članak 23.

(1) Prijava koncentracije poduzetnika iz članka 22. ovoga Zakona podnosi
se Agenciji radi ocjene i upisa u Upisnik o koncentracijama (dalje u tekstu:
Upisnik).

(2) Ocjenu o prijavljenoj koncentraciji Agencija je dužna donijeti u
roku od šezdeset dana od dana prijave.

(3) Oblik, sadržaj i naćin vodenja Upisnika iz stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar nadležan za trgovinu (u daljem tekstu: ministar).

Članak 24.

(1) Pri oejeni je li koncentracija dopuštena, polazi se od sljedećeg:

1. potrebe zaštite i razvoja slobodnog tržišnog natjecanja,

2. strukture tržišta robe i usluga svih poduzetnika sudionika koncentracije,

3. postojeće i moguće buduće natjecateljske snage na tržištu poduzetnika
sudionika koncentracije,

4. interesa potrošača,

5. ciljeva i učinaka namjeravane koncentracije, kao što su:

- osvajanje medunarodnog tržišta,

- smanjenje cijene robe i usluga,

- skraćivanje tijekova distribucije,

- smanjenje troškova prijevoza i distribucije te drugih troškova,

- unapređenje poslova nabave i opskrbe sirovinama,

- specijalizacija proizvodnje, i

- druge pogodnosti koje su u izravnoj svezi s djelatnostima poduzetnika
sudionika koncentracije.

(2) Dokaze u svezi s utvrđivanjem činjenica iz stavka 1. ovoga članka
osiguravaju poduzetnici sudionici koncentracije.

Članak 25.

Ne smatra se zabranjenom koncentracijom; kada bankarska i druga financijska
organizacija ili osiguravajuće društvo, kojih djelatnost uključuje poslove
kupnje i prodaje dionica za svoj račun ili za račun drugih osoba, dionice
stekne privremeno, radi daljnje prodaje, pod uvjetom da ih u roku 24 mjeseca
izlože prodaji.

Članak 26.

Na zahtjev Hrvatskog fonda za privatizaciju, Agencija daje mišljenje
bi li prodaja dionica, odnosno udjela adresenom kupcu, mogla dovesti do
stvaranja koncentracije koja će ograniđavajuće utjecati na tržišno natjecanje.

III. ZAŠTITA SLOBODNOG TRŽIŠNOG NATJECANJA

Članak 27.

(1) Stručne i upravne poslove u svezi sa zaštitom tržišnog natjecanja
u smislu ovoga Zakona obavlja Agencija.

(2) Agenciju osniva Sabor Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Sabor).

(3) Agencija je pravna osoba.

(4) Sjedište Agencije je u Zagrebu.

Članak 28.

(1) U obavljanju poslova utvrdenih ovim Zakonom Agencija je samostalna
i odgovara Saboru.

(2) Sredstva za obavljanje poslova Agencije osiguravaju se iz prorađuna
Republike Hrvatske.

(3) Agencija donosi statut kojeg potvrđuje Sabor.

Članak 29.

(1) Radom Agencije rukovodi ravnatelj kojeg imenuje i razrješava Sabor.

(2) Ravnatelj Agencije imenuje se na četiri godine i može biti ponovno
imenovan.

Članak 30.

(1) Kao savjetodavno stručno tijelo pri Agenciji, osniva se Savjet za
zaštitu tržišnog natjecanja.

(2) Savjet obavlja sljedeće poslove:

1. ocjenjuje jesu li sporazumi poduzetnika sukladni odredbama ovoga
Zakona,

2. utvrđuje zloupocabu monopolističkog i vladajaćeg položaja na tržištu,
.

3. ocjenjuje pzijavljene koneentracije i njihovu uskladenost s ovim
Zakonom, utvrduje nedozvoljne koncentracije i prati provedbu koncentcacija,

4. razmatra prijedloge žakona i drugih propisa koji se odnose na zaštitu
slobodnog i djelotvornog tržišnog natjecanja;

5. razmatra i predlaže metodološke osnove za istraživanja tržišnog natjecanja,

6. daje poticaj i prijedloge za unapredenje triišnog natjeeanja te na
zahtjev i po prijedlogu ministra raspravlja i daje mišljenja o drugim pitanjima
iz područja zaštite tržišnog natjecanja:

(2) Savjet predlaže ravnatelju Agencije poduzimanje mjera za zaštitu
tržišnog natjecanja u svezi s pitanjima iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 31.

(1) Savjet ima predsjednika i osam članova:

(2) Predsjednika i članove Savjeta imenuje Vlada na prijedlog ravnatelja
Agencije iz redova priznatih pravnih i gospodacskih stručnjaka s područja
taštite tržišnog natjecanja.

(3) Članovi Savjeta imenuju se za razdoblje od četiri godine i mogu
biti ponovno imenovani:

(4) Savjet donosi poslovnik o svom radu.

Članak 32.

(1) Članovima savjeta za rad u Savjetu pripađa novčana naknada.

(2) Visinu novčane naknade iz stavka 1. ovoga članka utvrduje Vlada,
a sredstva se osiguravaju iz proračuna Republike Hrvatske.

Članak 33.

(1) Zahtjev za pokretanje postupka za utvrdivanje narušavanja slobodnog
tržišnog natjecanja i povrede odredaba ovoga Zakona mogu podnijeti:

l. strukovna i gospodarska interesna udruga poduzetnika,

2. udruga potrošača,

3. svaka pravna i fizička osoba koja ima pravni interes,

4. ministar nadležan za trgovinu.

(2) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka može podnijeti i ravnatelj Agencije
po službenoj dužnosti.

Članak 34.

(1) U provedbi postupka Agencija je ovlaštena:

1. pisanim aktom od poduzetnika zahtijevati sve potrebite obavijesti,
dostavu na uvid potrebitih podataka i dokumentacije,

2. obaviti neposredan uvid u sve poslovne prostorije i svu nepokretnu
i pokretnu imovinu u vlasništvu pođuzetnika,

3. zahtijevati potrebite podatke i obavijestii od drugih osoba; koje
po ocjeni Agencije mogu pridonijeti rješavanju i pojašnjenju određenih
pitanja o narušavanju slobodnog tržišnog natjecanja.

(2) Poduzetnici i druge osobe, kojima sukladno stavku 1. ovoga članka
Agencija uputi zahtjev, dužni su postupiti prema zahtjevu.

Članak 35.

(1) Za radnje kojima se sprečava ili ograničava triišna natjecanja ili
zlouporabljuje monopolistički ili vladajući položaj, ravnatelj će rješenjem
naložiti obustavu takvog postupanja.

(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka, odredit će se rok za otklanjanje
nedostataka prema okolnostima slučaja, odnosno rok za ispunjenje posebnih
uvjeta.

Članak 36.

(1) Za radnje nedozvoljenih koncentraeija prema članku 24 ovoga Zakona,
ravnatelj Agencije rješenjem izriče mjeru zabrane daljnje provedbe koncentracije.

(2) Ako se u tijeku postupka utvrdi da je već provedena koncentracija
protivna odredbama ovoga Zakona, ravnatelj Agencije će rješenjem odrediti
mjere potcebne za uklanjanje ograničenja tržišnog natjecanja nastalog koncentracijom
i rok za uklanjanje ograničenja.

Članak 37.

Protiv rješenja ravnatelja Agencije iz članka 35. i 36. ovoga Zakona
nije dopuštena žalba, ali nezadovoljna stranka može po krenuti upravni
spor kod Upravnog suda Hrvatske.

Članak 38.

Agencija je dužna sačiniti cjelovitu analizu stanja te postupaka pokrenutih
na temelju odredaba ovoga Zakona i o tom dostaviti godišnje izvješće Saboru.

IV.KAZNENE ODREDBE

Članak 39.

(1) Novđanom kaznom u iznosu od 1.500.000,00 do 25.000.000,00 kuna,
kaznit će se za prekršaj poduzetnik, ako

1. sklopi sporazum kojim se značajno ograničava ili sprečava sloboda
tržišnog natjecanja na tržištu ili dijelu tržišta (članak 7.)

2. zlouporabi monopolistički ili vladajući položaj na tržištu ili dijelu
tržišta (članak 20.),

3. sudjeluje u zabranjenoj koncentraciji (članak 24.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
poduzetnika novčanom kaznom u iznosu od 40.000,00 do 200.000,00 huna.

Članak 40.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 500.000,00 do 10.000.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj poduzetnik ako:

1. ne prijavi sporazum sukladno ovom Zakonu (članak 12.), 2. ne prijavi
koncentraciju sukladno ovom Zakonu (članak 22. i 42.),

3: ne postupi po zahtjevu Agencije (članak 32. stavak 2.), 4. ne postupi
prema rješenju Agencije (članak 35. i 36.). (2) Za prekršaj iz stavka 1.
ovoga tlanka kaznit će se i odgovorna osoba poduzetnika novćanom kaznom
u iznosu od 30.000,00 do 150.000,00 kuna.

Članak 41.

Novčanom kaznom od 5.000,00 do 15.000,00 kuna haznit će se za prekršaj
osoba koja ne postupi po zahtjevu Agencije (članak 34. stavak I. točka
3.).

V PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 42.

Poduzetnici sudionici koncentracija, koje su nastale do stupanja na
snagu ovoga Zakona, dužni su u roku 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona prijaviti Agenciji koncentraciju radi upisa u Upisnik.

Članak 43.

Do osnivanja Agencije poslove iz njezine nadležnosti obavljat će ministarstvo
nadležno za trgovinu.

Članak 44.

Propis iz članka 23. ovoga Zakona donijet će ministar u roku od tri
mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 45.

Danom stupanja na snagu ovoga Zahona prestaju važiti odredbe članha
20. do 29. Zakona o trgovini ("Narodne novine", br. 53/91. 77/92:
i 26/93.).

Članak 46.:

Ovaj Zakon stupa na snagu osmog dana od dana objave u " Narodnim
novinama".

KIasa: 330-01/93-01/02

Zagreb, 27. lipnja 1995.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović**, v. e.

Odluka, NN 48/1995-991
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)