## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-473/1993. od 9. ožujka 1994.

### NN 25/1994 (29.3.1994.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-473/1993. od 9. ožujka 1994.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske, na sjednici održanoj 9. ožujka 1994.
godine. donio je

## RJEŠENJE

1. Prihvaćaju se prijedlozi za pokretanje postupka, te se pokreće postupak
za ocjenu ustavnosti Zakona o pretvaranju deviznih depozita građana u javni
dug Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 106/1993.).

2. Ovo će se rješenje objaviti u "Narodnim novinama".

Obrazloženje:

Prijedlog da pokrene postupak za ocjenu ustavnosti Zakona o pretvaranju
deviznih depozita građana u javni dug Republike Hrvatske podnijeli su Ustavnom
sudu Republike Hrvatske: Nikola Baić iz Zagreba, Ljubomir Slunski zajedno
sa Stanislavom Tojčićem iz Zagreba, Atlantida Roje iz Splita, Božidar Peša
iz Zagreba, te Udruženje deviznih štediša Hrvatske. Navedeni predlagači
obraćali su se Ustavom sudu Republike Hrvatske i radi ocjene ustavnosti
i zakonitosti uredaba Vlade Republike Hrvatske, koje su uređivale istu
materiju. Riječ je o uredbama ("Narodne novine", brojevi 71/1991,
3/1992 i 12/1992, zatim 17/1992 i 58/1993) koje više nisu na snazi. Prema
članku 27. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne
novine", broj 13/1991), ako tijekom postupka za ocjenu ustavnosti
i zakonitosti osporeni akti prestanu važiti Ustavni sud obustavit će postupak.
Temeljem citirane odredbe postupak za ocjenu tih uredaba Vlade Republike
Hrvatske o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug Republike
Hrvatske obustavljen je na sjednici Suda održanoj 2. veljače 1994. Međutim,
kako se uredbe Vlade i Zakon o pretvaranju deviznih depozita građana u
javni dug Republike Hrvatske sadržajno malo razlikuju, odnosno razlikuju
se u pojedinostima što su sa stajatišta osporavanja ustavnosti nebitne,
Ustavni sud Republike Hrvatske drži i sve predlagače za ocjenu ustavnosti
i zakonitosti uredaba - dakle i one koji izrijekom nisu osporili i Zakon
- predlagačima za ocjenu ustavnosti Zakona, te će ih stoga obavijestiti
o tijeku tog postupka. Prijedlozima se osporava cijeli Zakon. a jedan prijedlog
traži posebno ocjenu odredaba članka 7. Zakona. Osporenim Zakonom uređuju
se uvjeti i način pretvaranja deviznih depozita građana kod banaka koje
su poslovale na teritoriju Republike Hrvatske na dan 27. travnja 1991.
u javni dug Republike Hrvatske, te uvjeti i način poništenja tih deviznih
depozita. Zakon pobliže određuje pojam deviznih depozita, njihovo stanje
koje je iskazano u njemačkim markama prema međuvalutarnim odnosima na dan
31. prosinca 1991. godine, određuje se javni dug kao potraživanje banaka
u Hrvatskoj od Republike Hrvatske i raspoređuje predviđena isplata obveza
temeljem tih potraživanja. na način da se radi o isplati u 20 polugodišnjih
obroka, od kojih prvi dospijeva 30. lipnja 1995. godine, uz kamate u visni
od 5% godišnje. Prema izrijekom osporenom članku 7. ova devizna štednja,
po viđenju i oročena (za koju, prema članku 8. jamči Republike Hrvatska),
prema stanju na dan 27. travnja 1991. godine. uvećana za pripadajuće kamate
za 1991. godinu, pretvara se u oročeni depozit, koji će se isplaćivati
u 20 polugodišnjih obroka od kojih prvi dospijeva 30. lipnja 1995. posebno
su regulirani devizni računi manji od 100 njemaćkih maraka. te način obračuna
i isplate kamate na depozite. Zakon dalje uređuje slučajeve u kojima građani
u zamjenu za devizni depozit uzimaju obveznice Republike Hrvatske, oblik
tih obveznica, amortizaciju, kamatnu stopu na njih, promet obveznicama,
što se njima može kupovati, odnosno kako ih država otkupljuje. Prijedlozima
za ocjenu ustavnosti Zakona, odnosno odredaba njegova članka 7, prigovara
se: - sa stajališta odredaba članka 3. i 14. stavak 2. Ustava, da ustanovljuje
dvije liste deviznih štediša, vrijeđajući time načela o jednakosti građana;
- sa stajališta odredbe članka 90. stavak 2. Ustava, da cijeli Zakon, a
ne samo pojedine njegove odredbe, ima unatražno djelovanje; - sa stajališta
odredbe članka 48. stavak 1. Ustava. da suspendira vlasnička ovlaštenja
štediša, odnosno njihovo pravo raspolaganja deponiranim sredstvima: - sa
stajališta odredaba članka 5. i 20, tj. sa stajališta obvezne suglasnosti
Zakona s Ustavom i osobne odgovornosti onoga tko se ogriješi o ustavne
odredbe o temeljnim slobodama i pravima čovjeka i građanina. Imajući navedene
prigovore u vidu, a polazeći od stajališta što ih je izrazio u svom rješenju
o pokretanju postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti Uredbe o pretvaranju
deviznih depozita građana kod banaka u javni dug Republike Hrvatske ("Narodne
novine", broj 71/91,3/92 i 12/92). objavljenom u "Narodnim novinama",
broj 44/92, te uzevši u obzir činjenicu da zakon i uredba kao pravni instrumenti
uređivanja odnosa nisu jednaki, Ustavni sud Republike Hrvatske riješio
je pokrenuti postupak za ocjenu ustavnosti Zakona u kojem će ispitati njegovu
usuglašenost s Ustavom, imajući u vidu posebno ova pitanja 1) Zakon ustanovljuje
dvije kategorije deviznih štediša, one koji su to bili na dan 27. travnja
1981, te one koji su deviznim štedišama postali nakon toga. S tim u svezi
postavlja se pitanje je li njihovim posve različitim položajem u pogledu
raspolaganja položenim deviznim iznosima povrijeđeno načelo jednakosti,
koje je utvrdeno kao jedna od najviših vrednota ustavnog poretka Republike
Hrvatske i kao jedno od temeljnih prava čovjeka i građanina u člancima
3. i 14. Ustava Republike Hrvatske. Pritom Ustavni sud Republike Hrvatske,
dakako, ne govori o jednakosti koja bi se postigla izmedu tzv. starih deviznih
štediša i onih koji su to postali poslije 27. travnja 1991. u smislu da
bi toj jednakosti bilo udovoljeno kad bi se i kasnije devizne štediše stavilo
u položaj tzv. starih deviznih štediša. Postavljajući ovo pitanje Ustavni
sud Republike Hrvatske ima u vidu i odredbu članka 16. Ustava prema kojem
se slobode i prava mogu zakonom ograničiti, samo zakonom, no zato da bi
se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi, te prpvni poredak, javni moral
i zdravlje, te odredbu članka 17. stavak 1. Ustava. koja takoder dopušta
ograničavanje pojedinih ustavnih prava i sloboda zajamčenih Ustavom u doba
ratnog stanja ili neposredne ugroženosti, neovisnosti i jedinstvenosti
Republike. te velikih prirodnih nepogoda - no takav zakon Sabor Republike
Hrvatske mora donijeti dvotrećinskom većinom svih zastupnika. Ustavni sud
Republike Hrvatske o pokretanju postupka za ocjenu ustavnosti ovim obavještava
Sabor, da bi Sabor Republike Hrvatske odgovorio na pitanja u svezi s kojima
se postavlja pitanje usuglašenosti Zakona s Ustavom. U odgovoru Sabora
trebalo bi podrobno izjožiti sve činjenice i okolnosti što ih Ustav u citiranim
odredbama navodi u svezi s ustavnim pravima i mogućnostima njihovih ograničenja,
kako bi se sve sumnje u ustavnost razjasnile prije donošenja meritorne
odluke Suda. 2) Zakon je - kako slijedi iz odredbe njegova članka 18. -
stupio na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama";
međutim, u ispitivanju njegove ustavnosti valja razjasniti da li on u cijelosti,
ili samo pojedine njegove odredbe, imaju unatražno djelovanje, a - ako
ga i imaju samo pojedine odredbe - je li zakonodavac apsolutno slobodan
u davanju unatražnog djelovanja pojedinih zakonskim odredbama ili je ipak
i tada dužan braniti vladavinu prava posebno naglašenu u temeljnim odredbama
Ustava, tj. u njegovu članku 3, i pravnu sigurnost gradana. Primjerice,
može li si zakonodavac dopustiti da u bilo kojem času mijenja ugovorne
odnose koje su građani zaključili svojom slobodnom voljom i posve u skladu
s propisima što su vrijedili u vrijeme sklapanja tih ugovora Kako je već
navedeno, ovo se rješenje dostavlja Saboru Republike Hrvatske radi odgovora
na postavljena pitanja. Objava ovog rješenja temelji se na odredbi članka
20. stavak 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne
novine". broj 13/91).

Broj: U-I-473/1983.

Zagreb, 9. ožujka 1994.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**Jadranko Crnić, v. r.**

Rješenje, NN 25/1994-428