## Rješenje Upravnog suda Republike Hrvatske broj: Us-3143/2010-4 od 23. veljače 2011.

### NN 60/2011 (1.6.2011.), Rješenje Upravnog suda Republike Hrvatske broj: Us-3143/2010-4 od 23. veljače 2011.

UPRAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1346

RJEŠENJE

Upravni sud Republike Hrvatske u vijeću sastavljenom od sudaca mr. sc. Marije Kriletić kao predsjednice vijeća, Borisa Markovića i Smiljana Mikuša kao članova vijeća, te sudske savjetnice Tatjane Ilić kao zapisničarke, u upravnom sporu tužitelja HT-Hrvatske telekomunikacije d.d., Savska cesta 32, Zagreb, protiv zaključka tužene Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije, klasa: 344-01/09-01/284, urbroj: 376-12-10-21 od 5. veljače 2010. godine, radi vođenja i redovitog obnavljanja baze podataka, u nejavnoj sjednici vijeća održanoj 23. veljače 2011.,

riješio je

Tužba se odbacuje.

Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

Osporenim zaključkom tuženog tijela naloženo je tužitelju da u roku od 15 dana od primitka ovog zaključka dostavi tuženom tijelu, u elektroničkom obliku izvješća za listopad, studeni, prosinac 2009., te za siječanj 2010. godine, sa svim relevantnim informacijama (vrijeme aktiviranja broja, korisnik broja, namjena usluge, cijene, aktivnosti i dr.) za grupe brojeva koje su HT-u dodijeljene primarnom ili sekundarnom dodjelom, a koje se upotrebljavaju u HT-ovoj mreži, kao i za grupe brojeva koje su implementirane u HT-ovoj mreži, a da iste nisu dodijeljene primarnom ili sekundarnom dodjelom HT-u (odvojeno za usluge s dodanom vrijednosti (VAS usluge) unutar mreže pokretnih operatera, odvojeno za VAS usluge unutar mreža nepokretnih operatera te odvojeno za sve 0800 brojeve), te je tužitelj obvezan podatke iz točke 1. zaključka dostavljati tuženom tijelu i ubuduće, redovito, na mjesečnoj bazi, na način da do 5. dana u mjesecu dostavi podatke za prethodni mjesec.

Tužitelj u tužbi kojom pobija zakonitost osporenog rješenja u bitnom navodi da je sukladno članku 73. Zakona o elektroničkim komunikacijama obvezan voditi jedino popis brojeva dodijeljenih mu primarnom dodjelom, te koje je dodijelio na uporabu sekundarnom dodjelom, a ne i podataka o vremenu aktiviranja broja, korisniku broja, namjeni usluge, cijeni, aktivnosti i dr., pa je radi postupanja po osporenom zaključku izložen velikom financijskom opterećenju. Smatra da u ovom slučaju nije razvidno postojanje upravnog postupka, pa tuženik nije bio ovlašten donijeti predmetni zaključak, odnosno donošenjem istog tuženik je postupio protivno odredbi članka 1. i članka 220. Zakona o općem upravnom postupku. Predlaže da Sud tužbu uvaži i osporeni zaključak poništi.

Tuženo tijelo u odgovoru na tužbu ostalo je kod razloga navedenih u obrazloženju osporenog zaključka, te je istaklo da je zakonska obveza tužitelja postupiti prema nalogu tuženog iz članka 15. Zakona o elektroničkim komunikacijama te dostaviti predmetne podatke, a nedostavljanje podataka predstavlja tešku povredu Zakona o elektroničkim komunikacijama što je određeno člankom 119. stavkom 1. točkom 2. istog Zakona. Predlaže da Sud tužbu odbije kao neosnovanu.

Tužba nije dopuštena.

Prema odredbi članka 12. stavka 1. točke 18. Zakona o elektroničkim komunikacijama (»Narodne novine«, broj: 73/08) u nadležnosti Agencije je vođenje i redovito obnavljanje baze podataka radio-frekvencijskog spektra i drugih baza podataka te očevidnika, upisnika i drugih podataka koje Agencija prikuplja u skladu s odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona.

Prema odredbi članka 15. stavka 1. navedenog Zakona u obavljanju poslova iz članka 12. ovoga Zakona Agencija je ovlaštena zahtijevati od operatora i osoba određenih posebnim zakonom kojim je uređeno područje poštanskih usluga u pisanom obliku dostavu svih potrebnih podataka i obavijesti, uključujući financijske podatke i klasificirane podatke te podatke koji su određeni poslovnom tajnom, kao i dostavu na uvid svih potrebnih podataka i dokumentacije, zatim neposredan uvid u poslovne prostorije, pripadajuću infrastrukturu, opremu i druga tehnička sredstva za obavljanje djelatnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga i poštanskih usluga, te u poslovne knjige, pismohranu, baze podataka i drugu dokumentaciju, te obavljanje drugih radnja koje Agencija ocijeni potrebnim radi utvrđivanja svih bitnih činjenica u postupku donošenja odluke. Stavkom 2. navedenog članka Zakona propisano je da zahtjev Agencije iz stavka 1. ovoga članka mora biti razmjeran poslovima koje Agencija obavlja te mora sadržavati pravni temelj, predmet i svrhu zahtjeva, razinu podrobnosti zatraženih podataka i primjeren rok za provedbu zahtjeva, koji ne može biti kraći od 8 dana.

Osporeni zaključak kojim se tužitelju nalaže dostava određene dokumentacije a u postupku prikupljanja podataka od operatora elektroničkih komunikacija radi vođenja i redovitog obnavljanja baze podataka u svezi s člankom 73. Zakona o elektroničkim komunikacijama prema shvaćanju ovoga Suda nije upravni akt.

Naime, upravni spor se na temelju odredbe članka 6. stavka 1. Zakona o upravnim sporovima (»Narodne novine«, broj: 53/91, 9/92 i 77/92), može voditi samo protiv upravnog akta. Odredbom stavka 2. navedenog članka Zakona propisano je da je upravni akt, prema ovom Zakonu, akt kojim organ iz članka 5. ovoga Zakona, u obavljanju javnih ovlasti rješava o stanovitom pravu ili obvezi određenog pojedinca ili organizacije u kakvoj upravnoj stvari.

Prema odredbi članka 30. stavka 1. točke 2. Zakona o upravnim sporovima Sud će rješenjem odbaciti tužbu ako utvrdi da akt koji se tužbom osporava nije upravni akt (članak 6.) odnosno da se upravni spor pokreće zbog nedonošenja akta u stvari u kojoj se niti ne donosi odgovarajući upravni akt (koja nije upravna stvar) (članak 8.).

Prema odredbi članka 220. Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj: 53/91 i 103/96 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske) zaključkom se odlučuje o pitanjima koja se tiču postupka i o onim pitanjima koja se kao sporedna pojave u vezi s provođenjem postupka, a koja se ne rješavaju rješenjem.

Odredbom članka 221. stavka 2. Zakona o općem upravnom postupku, ako se zaključkom nalaže izvršenje neke radnje, odredit će se i rok u kojem se ta radnja ima izvršiti, a protiv zaključka se može izjaviti žalba samo ako je izričito dozvoljena, što ovdje nije slučaj. Isto tako se protiv prvostupanjskog zaključka, protiv kojeg nije dopuštena posebna žalba ne može pokrenuti upravni spor, nego se pravilnost zaključka kojim se nalaže dostava dokumentacije u određenom roku može pobijati u žalbi protiv eventualno donesenog rješenja. Zbog toga osporeni zaključak i bez obzira na to što sadrži uputu o mogućnosti pokretanja upravnog spora, nema karakter upravnog akta u smislu odredbe članka 6. Zakona o upravnim sporovima protiv kojeg bi bilo dopušteno pokrenuti upravni spor.

Imajući u vidu navedeno Sud nalazi da akt koji se tužbom osporava nije upravni akt pa je stoga tužbu na temelju odredbe članka 30. stavka 1. točke 2. Zakona o upravnim sporovima trebalo odbaciti.

Objava rješenja u »Narodnim novinama« temelji se na odredbi članka 14. stavka 7. Zakona o elektroničkim komunikacijama.

Broj: Us-3143/2010-4

Zagreb, 23. veljače 2011.

Predsjednica vijeća

mr. sc. Marija Kriletić, v. r.

Rješenje, NN 60/2011-1346