## Zakon o štedno-kreditnim zadrugama

### NN 47/1998 (3.4.1998.), Zakon o štedno-kreditnim zadrugama

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O ŠTEDNO-KREDITNIM ZADRUGAMA**

Proglašavam Zakon o štedno-kreditnim zadrugama, koji je donio Zastupnički
dom Hrvatskoga državnog sabora na sjednici 20. ožujka 1998.

Broj: 081-98-767/1
Zagreb, 30. ožujka 1998.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O ŠTEDNO-KREDITNIM ZADRUGAMA**

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Štedno-kreditna zadruga jest financijska institucija zadrugara u čijem
poslovanju sudjeluje svaki zadrugar prema načelu uzajamne pomoći, pri čemu
unapređuje i zaštićuje svoj gospodarski i drugi profesionalni interes u
skladu s ovim Zakonom i statutom štedno-kreditne zadruge.

Članak 2.

Štedno-kreditna zadruga stječe svojstvo pravne osobe kada se upiše u
registar trgovačkog suda.

Članak 3.

(1) Odredbe Zakona o trgovačkim društvima koje se odnose na tvrtku odgovarajuće
se primjenjuju na štedno-kreditnu zadrugu ako ovim Zakonom nije određeno
drukčije.

(2) Naziv štedno-kreditne zadruge mora sadržavati naznaku da se radi
o štedno-kreditnoj zadruzi.

OSNIVANJE I ODOBRENJE ZA RAD
ŠTEDNO-KREDITNE ZADRUGE

Članak 4.

Štedno-kreditnu zadrugu može osnovati najmanje trideset poslovno sposobnih
fizičkih osoba - obrtnika i drugih fizičkih osoba koje samostalnim radom
obavljaju dopuštenu djelatnost, trgovaca pojedinaca, poljoprivrednika i
građana te zadruga i organizacija u koje su se udružile zadruge.

Članak 5.

Ukupan iznos zadružnih udjela prilikom osnivanja štedno-kreditne zadruge
ne može u novčanu obliku iznositi manje od 100.000 kuna.

Članak 6.

(1) Svojstvo zadrugara stječe se sudjelovanjem u osnivanju štedno-kreditne
zadruge ili pristupanjem toj zadruzi, tako da osoba dade izjavu o usvajanju
statuta štedno-kreditne zadruge i u nju unese zadružni udio.

(2) Svaki zadrugar prilikom osnivanja štedno-kreditne zadruge, ili učlanjenja
u takvu zadrugu, mora u nju unijeti propisani zadružni udio, ali može unijeti
i više udjela nego što je propisano statutom.

(3) Visina zadružnog udjela te njegovo povećanje, smanjenje, ukamaćivanje
i povlačenje određuje se statutom štedno-kreditne zadruge.

(4) Zadrugari su ravnopravni neovisno o broju zadružnih udjela koje
posjeduju.

(5) Zadružni udio ne može služiti kao sredstvo osiguranja za obveze
zadrugara izvan štedno-kreditne zadruge.

Članak 7.

(1) Štedno-kreditna zadruga osniva se na osnivačkoj skupštini koja donosi
statut štedno-kreditne zadruge. Odluku o donošenju statuta i izjavu o njegovu
prihvaćanju prilikom osnivanja štedno-kreditne zadruge mora ovjeriti javni
bilježnik.

(2) Osnivačka skupština imenuje upravitelja i članove nadzornog odbora
zadruge.

(3) Osnivačka skupština donosi odluke većinom glasova svih osnivača,
od kojih svaki osnivač ima jedan glas neovisno o broju zadružnih udjela.

Članak 8.

Statut štedno-kreditne zadruge mora sadržavati odredbe o:

- nazivu, sjedištu i predmetu poslovanja zadruge,

- pravima, odgovornostima, obvezama i ovlastima članova nadzornog odbora,

- pravima, odgovornostima, obvezama i ovlastima upravitelja,

- zastupanju i predstavljanju zadruge,

- stjecanju prava i obveza u pravnom prometu,

- unutarnjem ustroju zadruge,

- visini zadružnih udjela,

- roku u kome se u zadrugu moraju unijeti zadružni udjeli,

- upravljanju zadrugom i njezinim tijelima,

- načinu podjele dobiti i namiri gubitka,

- spajanju sa zadrugom, pripajanju zadruzi i prestanku rada zadruge,

- pristupanju zadrugara u zadrugu i istupanju iz zadruge te pravima
i obvezama zadrugara u slučaju istupanja,

- načinu donošenja odluka na skupštini zadrugara,

- poslovnoj tajni,

- drugim pitanjima od značenja za poslovanje zadruge.

Članak 9.

(1) Štedno-kreditna zadruga može obavljati sljedeće poslove:

- prikupljati štedne uloge i sve druge vrste depozita u domaćoj valuti
od zadrugara,

- voditi žiro-račune i tekuće račune zadrugara,

- obavljati platni promet u zemlji za zadrugare,

- odobravati kredite zadrugarima.

(2) Štedno-kreditna zadruga može iznimno primati u depozit sredstva
tijela državne uprave, jedinica lokalne samouprave i uprave, obrtničkih
komora i udruženja obrtnika, sindikata te međunarodnih organizacija, koja
se namjenski ulažu u poticanje djelatnosti zadrugarstva.

Članak 10.

(1) Za obavljanje poslova iz članka 9. ovoga Zakona potrebno je odobrenje
za rad, koje daje Ministarstvo financija uz mišljenje Hrvatske narodne
banke.

(2) Prilikom podnošenja zahtjeva za dobivanje odobrenja za rad osnivači
štedno-kreditne zadruge moraju pružiti dokaze:

1. da za osnivanje štedno-kreditne zadruge raspolažu propisanim iznosom
zadružnih udjela,

2. da upravitelj štedno-kreditne zadruge ima stručno znanje potrebno
za njezino vođenje.

(3) Osnivači štedno-kreditne zadruge obvezni su uz zahtjev za dobivanje
odobrenja za rad dostaviti:

1. odluku o donošenju statuta štedno-kreditne zadruge,

2. podatak o visini udjela svakog zadrugara-osnivača,

3. ime upravitelja te imena članova nadzornog odbora,

4. dokumentaciju o kadrovskoj i tehničkoj opremljenosti za obavljanje
poslova predviđenih statutom zadruge.

Članak 11.

Ministarstvo financija obvezno je u roku od 60 dana od dana podnošenja
zahtjeva izdati odobrenje za rad štedno-kreditnoj zadruzi ako ona za to
ispunjava propisane uvjete.

Članak 12.

(1) Ministarstvo financija može odobrenje za rad oduzeti štedno-kreditnoj
zadruzi u sljedećim slučajevima:

1. ako štedno-kreditna zadruga ne započne radom u roku od šest mjeseci
od dana primitka odobrenja za rad,

2. ako je odobrenje za rad štedno-kreditnoj zadruzi dalo na temelju
neistinitih podataka,

3. ako štedno-kreditna zadruga, unatoč pisanom upozorenju Ministarstva
financija, u svome radu postupa suprotno zakonskim propisima.

(2) Protiv odluke o oduzimanju odobrenja za rad žalba nije dopuštena,
ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 13.

(1) Prijavu za upis u registar trgovačkog suda štedno-kreditna zadruga
podnosi nakon održavanja osnivačke skupštine, na kojoj je donesen njezin
statut, izabran upravitelj, imenovani članovi nadzornog odbora te pošto
je dobila odobrenje za rad prema odredbi članka 11. ovoga Zakona.

(2) U sudski registar pri upisu treba unijeti:

- naziv, sjedište i predmet poslovanja štedno-kreditne zadruge,

- ukupni iznos zadružnih udjela,

- dan osnivanja zadruge,

- ime upravitelja,

- imena članova nadzornog odbora,

- ovlasti za zastupanje zadruge,

- odgovornost zadrugara za obveze štedno-kreditne zadruge.

TIJELA ŠTEDNO-KREDITNE ZADRUGE I UPRAVLJANJE ŠTEDNO-KREDITNOM
ZADRUGOM

Članak 14.

(1) Tijela štedno-kreditne zadruge jesu skupština, nadzorni odbor i
upravitelj.

(2) Statutom štedno-kreditne zadruge mogu se osnovati i druga tijela
štedno-kreditne zadruge na koje se mogu prenositi ovlasti koje ima skupština.

Članak 15.

(1) Najviše tijelo štedno-kreditne zadruge jest skupština koja se sastaje
najmanje jedanput godišnje. Skupštinu zadruge čine svi zadrugari ili njihovi
izabrani predstavnici.

(2) Statutom štedno-kreditne zadruge može se utvrditi da skupštinu zadruge
koja ima više od sto zadrugara čine izabrani predstavnici određenog broja
zadrugara.

(3) Skupština obavlja ove poslove:

- donosi statut štedno-kreditne zadruge,

- imenuje i razrješava upravitelja,

- utvrđuje poslovnu politiku,

- imenuje i razrješava članove nadzornog odbora koji se biraju iz redova
zadrugara,

- odlučuje o raspodjeli i upotrebi dobiti te o pokriću gubitka,

- usvaja financijska izvješća zadruge,

- odlučuje o udruživanju s drugom štedno-kreditnom zadrugom ili o pripajanju
drugoj štedno-kreditnoj zadruzi,

- odlučuje o prestanku rada zadruge,

- odlučuje o drugim pitanjima predviđenim statutom ili ovim Zakonom.

(4) Skupština može valjano odlučivati ako je na njoj prisutno više od
polovine zadrugara ili njihovih predstavnika.

(5) Skupština odlučuje većinom glasova prisutnih zadrugara ili njihovih
predstavnika.

Članak 16.

(1) Nadzorni odbor mora imati najmanje tri člana, izabrana iz redova
zadrugara, a statutom se može odrediti i veći broj članova nadzornog odbora,
koji mora biti neparan.

(2) Član nadzornog odbora ne može biti upravitelj štedno-kreditne zadruge
niti osoba koja ne ispunjava uvjete iz članka 239. stavka 2. Zakona o trgovačkim
društvima.

Članak 17.

(1) Nadzorni odbor nadzire poslovanje štedno-kreditne zadruge o čijem
radu podnosi izvješće na skupštini.

(2) Nadzorni odbor ili njegovi pojedini članovi mogu obavljati uvid
u poslovne knjige i ostale spise štedno-kreditne zadruge te druge radnje
određene njezinim statutom.

(3) Nadzorni odbor može suspendirati upravitelja do odluke skupštine
ako postoji opravdana sumnja da je ugrožen njezin opstanak. Ako suspendira
upravitelja, nadzorni odbor mora neodložno sazvati skupštinu, a najkasnije
30 dana od suspenzije.

Članak 18.

(1) Upravitelj vodi poslove štedno-kreditne zadruge, zastupa je i predstavlja
te obavlja druge poslove koji su mu određeni ovim Zakonom, statutom ili
drugim njezinim aktom.

(2) Upravitelj štedno-kreditne zadruge obvezan je redovito voditi imenik
zadrugara.

(3) Upravitelj štedno-kreditne zadruge ne može biti osoba koja ne ispunjava
uvjete iz članka 239. Zakona o trgovačkim društvima.

POSLOVANJE ŠTEDNO-KREDITNE ZADRUGE

Članak 19.

(1) Štedno-kreditna zadruga obvezna je poslovati prema načelu likvidnosti
i sigurnosti.

(2) Radi pokrića rizika iz poslovanja, štedno-kreditna zadruga obvezna
je osnovati sredstva pričuve.

Sredstva pričuve štedno-kreditne zadruge koriste se za otpis nenaplaćenih
potraživanja, za pokriće gubitaka koji proizlaze iz poslovanja štedno-kreditne
zadruge i drugih rizika.

(3) Ministar financija propisuje visinu i način osnivanja sredstava
pričuve.

Članak 20.

Za štedne uloge i sredstva na tekućem računu u štedno-kreditnoj zadruzi
jamče zadrugari svojim udjelima.

RAČUNOVODSTVO, NADZOR I POSLOVNA TAJNA U ŠTEDNO-KREDITNIM ZADRUGAMA

Članak 21.

Štedno-kreditna zadruga obvezna je sastavljati financijska izvješća
prema propisima o računovodstvu za male poduzetnike. Pošto godišnje izvješće
usvoje skupština i nadzorni odbor, štedno-kreditna zadruga obvezna ga je
dostaviti Ministarstvu financija, i to u roku od 4 mjeseca nakon isteka
kalendarske godine.

Članak 22.

(1) Financijska policija nadzire poslovanje štedno-kreditnih zadruga.

(2) Financijska policija ovlaštena je:

1. tražiti izvješća od štedno-kreditnih zadruga i članova njihovih tijela
o svim poslovima štedno-kreditne zadruge, tražiti na uvid knjige i spise
te bez posebnog povoda obaviti nadzor. Ovlašteni uposlenici Financijske
policije imaju slobodan pristup u poslovne prostorije štedno-kreditne zadruge
radi obavljanja navedenih zadaća,

2. prema potrebi tražiti od štedno-kreditne zadruge da sazove nadzorni
odbor i preko svoga predstavnika sudjelovati u njegovu radu.

Članak 23.

(1) Financijska policija ovlaštena za nadzor nad poslovanjem štedno-kreditne
zadruge može rješenjem privremeno štedno-kreditnoj zadruzi zabraniti rad
i raspolaganje sredstvima na žiro-računu i drugim računima:

1. ako ne nađe štedno-kreditnu zadrugu na prijavljenoj adresi sjedišta
da bi obavila nadzor,

2. ako štedno-kreditna zadruga ne osigura uvjete za obavljanje nadzora,

3. ako se prilikom nadzora ometa osoba ovlaštena za nadzor,

4. ako štedno-kreditna zadruga uskrati knjige i spise na uvid.

(2) Žalba izjavljena protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka ne zadržava
izvršenje rješenja.

Članak 24.

(1) Podaci o štednim ulozima i o svim depozitima zadrugara te o poslovanju
preko tekućih računa zadrugara poslovna su tajna štedno-kreditne zadruge
i mogu se priopćiti samo na pisani zahtjev suda ako je protiv vlasnika
uloga, računa ili depozita pokrenut sudski postupak ili ako je to potrebno
radi zaštite interesa štedno-kreditne zadruge.

(2) Podaci o poslovanju zadrugara preko žiro-računa mogu se priopćiti
samo na pisani zahtjev suda.

(3) Podaci o štednim ulozima i depozitima te o poslovanju preko tekućih
računa i žiro-računa zadrugara poslovna su tajna štedno-kreditne zadruge
i priopćavaju se pod uvjetima iz stavka 1. i 2. ovoga članka, osim ako
drugim zakonima nije određeno drukčije.

Članak 25.

(1) Odredbe članka 24. ovoga Zakona ne primjenjuju se glede obveze štedno-kreditne
zadruge o davanju podataka Financijskoj policiji i obavljanja nadzora nad
njezinim poslovanjem.

(2) Podatke o obavljenom nadzoru Financijska policija obvezna je dostaviti
Ministarstvu financija.

SAVEZ ŠTEDNO-KREDITNIH ZADRUGA

Članak 26.

(1) Štedno-kreditne zadruge mogu se udružiti u savez štedno-kreditnih
zadruga.

(2) Savez štedno-kreditnih zadruga stječe svojstvo pravne osobe kada
se upiše u registar trgovačkog suda.

(3) Na savez štedno-kreditnih zadruga odgovarajuće se primjenjuju odredbe
članka 25. i 26. Zakona o zadrugama.

Članak 27.

Savezom štedno-kreditnih zadruga upravljaju članice na način utvrđen
statutom Saveza.

KAZNENE ODREDBE

Članak 28.

(1) Štedno-kreditna zadruga čini prekršaj:

1. ako obavlja poslove suprotno odobrenju za rad što ga je dobila od
Ministarstva financija (članak 9),

2. ako Ministarstvu financija u zahtjevu za odobrenje navede neistinite
podatke (članak 10.),

3. ako ne vodi imenik zadrugara (članak 18.),

4. ako ne održava vlastitu likvidnost (članak 19.),

5. ako ne osnuje sredstva pričuve (članak 19.),

6. ako Ministarstvu financija ne dostavlja izvješća (članak 21.),

7. ako ne omogući nadzor u skladu sa člankom 23. ovoga Zakona.

(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka štedno-kreditna zadruga kaznit
će se novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 150.000,00 kuna.

(3) Za prekršaje iz stavka 1. kaznit će se upravitelj štedno-kreditne
zadruge te druge osobe koje su, prema njezinim aktima, odgovorne za počinjeni
prekršaj, i to novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do 30.000,00 kuna.

(4) Uz novčanu kaznu, osobama iz stavka 3. ovoga članka za prekršaje
iz stavka 1. točke 1., 5., 6. i 7. ovoga članka izriče se zaštitna mjera
zabrane obavljanja njihovih dužnosti u štedno-kreditnoj zadruzi za vrijeme
od dvije godine.

PRESTANAK RADA I LIKVIDACIJA ŠTEDNO KREDITNE ZADRUGE

Članak 29.

(1) Razlozi za prestanak rada štedno-kreditne zadruge jesu:

- ako joj bude oduzeto odobrenje za rad,

- ako se broj osnivača smanji ispod broja osnivača propisanog člankom
4. ovoga Zakona,

- ako se pripoji drugoj štedno-kreditnoj zadruzi,

- pravomoćna odluka suda kojom se utvrđuje da upis štedno-kreditne zadruge
u registar trgovačkog suda nije bio zakonit,

- ako bude pokrenut stečajni postupak,

- u slučajevima predviđenim statutom štedno-kreditne zadruge o razlozima
pokretanja likvidacije zadruge.

(2) Nad štedno-kreditnom zadrugom koja prestane radom u slučajevima
predviđenim podstavcima 1., 2., 4. i 6. stavka 1. ovoga članka provodi
se postupak likvidacije prema propisima o likvidaciji javnoga trgovačkog
društva.

(3) Na stečaj štedno-kreditne zadruge odgovarajuće se primjenjuju odredbe
Stečajnog zakona.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 30.

(1) Štedno-kreditne zadruge i štedno-kreditne službe koje su osnovane
na temelju Zakona o štedno-kreditnim organizacijama ("Narodne novine",
br. 57/89.) dužne su se organizirati, uskladiti svoje poslovanje te ukupni
iznos zadružnih udjela s odredbama ovoga Zakona i zatražiti odobrenje za
rad od Ministarstva financija najkasnije do 31. prosinca 1998.

(2) Uz zahtjev za odobrenje za rad štedno-kreditne zadruge i štedno-kreditne
službe iz stavka 1. ovoga članka moraju pored dokaza iz članka 10. ovoga
Zakona priložiti i izvješće o poslovanju za prethodnu poslovnu godinu.

(3) U slučaju da štedno-kreditne zadruge i štedno-kreditne službe iz
stavka 1. ovoga članka ne dobiju odobrenje za rad, gube status pravne osobe
i brišu se iz sudskog registra po službenoj dužnosti.

Članak 31.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o štedno-kreditnim
organizacijama ("Narodne novine", br. 57/89.).

Članak 32.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 452-01/97-01/01
Zagreb, 20. ožujka 1998.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 47/1998-569