bydelsutvalg
Store norske leksikon,Samfunn,Politikk og offentlig forvaltning,Norsk politikk og offentlig forvaltning,Myndigheter i Norge,Lokalforvaltning
Bydelsutvalg er folkevalgte organer som kan etableres og oppnevnes for avgrensete geografiske områder av den enkelte kommune. Det generelle formålet med disse utvalgene er å formalisere kontakten mellom befolkningen og de sentrale myndighetene i de kommunene som har etablert slike utvalg. Det er særlig oppgaver innenfor miljø og sosialområdet som har stått i sentrum for utvalgenes virksomhet.
Adgangen til å oppnevne slike kommunedelsutvalg er fastslått i Kommunelovens paragrafer 5-1 og 5-8 (tidligere paragraf 12). Bortsett fra å angi prosedyrer for oppnevning av medlemmene i slike utvalg – enten gjennom direkte valg eller ved oppnevning av kommunestyret – sier ikke Kommuneloven noe om hvilke oppgaver disse utvalgene skal ivareta. Dette er opp til den enkelte kommune å bestemme, innenfor de lovrammene som sektorlovgivningen angir når det gjelder delegering av beslutningsmyndighet. Utvalgene er i alminnelighet politiske, valgt av komunestyret (bystyret) for fire år. I Oslo velges bydelsutvalg ved direkte valg i forbindelse med kommunestyre- og fylkestingsvalget. Historikk Det var Oslo som først etablerte ordningen med bydelsutvalg i 1973, og der var begrunnelsen at befolkningen i de enkelte deler av byen ville være bedre i stand til sikre de miljømessige, sosiale og kulturelle kvaliteter innenfor de enkelte deler av byen enn å overlate slike saker helt og holdent til byens sentrale politiske og administrative myndigheter. Ordningen ble innført i 1980-årene i en del kommuner, og utvalgenes kompetanse og arbeidsoppgaver varierer en del fra kommune til kommune. Det var imidlertid ikke før i 1992 ordningen med kommunedelsutvalg ble hjemlet i kommuneloven. Denne lovebestemmelsen omhandlet imidlertid bare adgangen til å etablere slike utvalget, og overlot beslutningen om hvilke oppgaver utvalgene skulle ivareta til den enkelte kommune. Hva som er felles for alle de utvalg som er etablert er at de praktiserer retten til å avgi uttalelser i saker som berører miljø og levekår i de enkelte kommunedeler. I blant annet Oslo har bydelsutvalgene omfattende oppgaver i tjenesteytingen knyttet til sosialsaker og barnehager. Ved kommunevalget 1995 var det for første gang direkte valg til fire bydelsutvalg i Oslo. For øvrig er utvalgene som regel sammensatt etter forholdet mellom partienes representasjon i kommunestyret og avspeiler altså ikke styrkeforholdet mellom partiene i bydelen. Omfang Adgangen til å opprette en ordning med kommunedelsutvalg/bydelsutvalg har i begrenset grad blitt benyttet av landets kommuner. En studie foretatt av Norsk Institutt for By- og Regionforskning (NIBR,, 2019) rapporterer at det bare er 7 kommuner som har opprettet og tatt i bruk slike utvalg. Og av disse er det bare i Oslo at melemme4ne oppnevnes gjennom direkte valg. Samtidig viser imidlertid denne studien av omlag 30 prosent av alle kommuner samarbeider med andre typer av lokale – og oftest frivillige – organisasjoner i forbindelse med planer og andre tiltak som berører vedkommende kommunedel. Oftest er det velforeninger som reprfesentereer kommunedelen i kontakten med kommunens administrative og politiske ledelse. I kjølvannet av iverksettelsen av ny kommuneinndeling fra 2020 er spørsmålet om etablering av kommunedelsutvalg som følger den tidligere kommuneinndelingen – før reformen – blitt diskutert. Til nå har imidlertid ingen slike tiltak bloirr konkretisert. Les mer i Store norske leksikon kommunestyre bystyre  lokaldemokrati. Litteratur L. Monkerud, S. Stokstad og M. Indset, Kommunedelsutvalget og andre geografisk begrensede utvalg i norske kommuner, NIBR-notat, 2019:102, Oslo Met.