Ararat
Store norske leksikon,Geografi,Verdens geografi,Asia,Tyrkias geografi
Ararat er Tyrkias høyeste fjellparti, 16 kilometer vest fra grensen mot Iran og Aserbajdsjan, og 32 kilometer sør for grensen mot Armenia. Fjellpartiet omfatter to vulkanske topper, Store-Ararat på 5137 meter over havet, som er forbundet med en rygg med Lille-Ararat på 3896 meter over havet. Fjelltoppene er snødekte, men snøen har minket siden 1957. Ararat er en stratovulkan, som først ble besteget i 1829 av Friedrich Parrot og Khachtur Abovian med flere. Fjellpartiet dekker et areal på 1100 kvadratkilometer. I et område med en radius på 100 kilometer fra Ararat bor det cirka 2,8 millioner mennesker.
Jordskjelv Ararat var en aktiv vulkan før 2000 fvt. I 1840 var det et jordskjelv ved Ararat med styrke 7,4 Mw. Jordskjelvet førte til at cirka 10 000 personer omkom. Landsbyene rundt Ararat ble ødelagt. Det gjaldt også byene Dogubayuzet, Mark og Ordoubad i nærheten av Ararat. Det gamle testamentet og Ararat I Det gamle testamentet, første Mosebok, er Ararat nevnt i et to vers i forbindelse med omtalen av Noas ark i kapittel 6–8. Noas ark er fartøyet som Noa bygde på Guds befaling. I bibelsk sammenheng kan en ark bety både en stor kiste (paktkisten) eller en stor husbåt. I kapittel 8, vers fire og fem står det: «Den syttende dagen i den sjuende måneden ble arken [Noas ark] stående på Ararat-fjellene. Og vannet minsket mer og mer helt til den tiende måneden. Den første dagen i den tiende måneden kom fjelltoppene til syne.»Fjellpartiet er det fremste nasjonalsymbol i Armenia til tross for at det nå ligger i Tyrkia. Ararat med Noas ark fyller hjerteskjoldet i Armenias riksvåpen.I gammeltestamentlig tid var imidlertid Ararat betegnelsen på hele Øst-Armenia, ikke bare på de to fjelltoppene. Perserne kaller Ararat for Kuhi Nuh, «Noas fjell». Les mer i Store norske leksikon Tyrkias geografi Tyrkias historie