entoprokter
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Kamptozoa
Entoprokter er en rekke i dyreriket. Omfatter små, begerformete arter, 1 – 7 millimeter lange, og som er festet til underlaget med en stilk. De kan minne om polyppene til nesledyr i utseende, og likner små vinglass. De kalles også begerormer på norsk.
Bygning Entoproktene har mange likheter med lofoforatene, men regnes egentlig ikke til disse. Likheten skyldes blant annet at kroppen bærer en krans av tentakler med flimmerhår. Den sørger for en strøm av vann med næringspartikler inn mot munnen. Tarmen er U-formet og analåpningen ligger innenfor tentakkelkransen. Tarmen fyller det meste av kroppen, og de mangler respirasjonsorganer og blodkarsystem. Nervesystemet er lite utviklet. Formering Alle entoprokter er antagelig tvekjønnet. Mange arter danner store kolonier gjennom ukjønnet formering. Dyrene henger sammen med en felles stamme. Utbredelse og levevis Det finnes omkring 150 arter av entoprokter på verdensbasis, og 25 arter i norske farvann. Med unntak av to arter i ferskvann, er alle artene marine. De fester seg på bunnen til stein, muslinger og tang. Mange arter lever i tidevannssonen, mens andre finnes til 500 meters dyp. Systematikk Entoproktenes systematiske stilling er usikker og omdiskutert. De har likheter med mosdyr, men er neppe nærmere beslektet. Mosdyr har anus utenfor tentakkelkransen, entoproktene innenfor. De danner sin egen rekke blant de såkalte pseudocoelomate dyr. Eksterne lenker Artsdatabanken Litteratur Brusca, R.C. & Brusca, G.J. (2003). Invertebrates. 2nd edition. 936 sider. Sinauer, Massachusetts. Pechenik, J. A. (2015). Biology of the invertebrates. Seventh Edition. 606 sider. McGrawHill Education. Lokki, J. (redaktør). (2003). Dyr i verdens natur. Virvelløse dyr. 309 sider. (Til norsk ved Lauritz Sømme). Bertmark Norge.