tefillin
Store norske leksikon,Religion og filosofi,Religioner og livssyn,Jødedom
Tefillin er en hebraisk betegnelse på de to svarte lærboksene som i følge jødisk tradisjon skal festes med lærremmer til pannen og venstre arm under hverdagenes morgenbønn. På norsk brukes ofte betegnelsen bønneremmer.
Forpliktelsen til å bruke tefillin er basert på 4 bibelske skriftsteder (2. Mosebok 13, 1–10 og 13, 11–16 samt 5. Mosebok 6, 4–9 og 11, 13–21). Boksene inneholder disse tekstene, skrevet på pergament, og på hebraisk, av en spesialutdannet skriver. Tekstene skal minne om at Gud er den eneste gud og den høyeste makt, at man har godtatt Toraen, og at utvandringen fra Egypt var et mirakel som førte til at jødene ble ett folk.Videre påbyr tekstene å formidle disse innsiktene til barna, og til å feste ordene på dørkarmene (mezuza), på armen (hånden) og på pannen. Det er både kompliserte og ulike regler for hvordan boksene skal festes til pannen og armen. Det er også noe ulike tradisjoner for hvorvidt tefillin skal brukes på halvhelligdager, som er de dagene som faller mellom de fulle helligdagene som innleder og avslutter fester som pesach og løvhyttefesten, sukkot. Bruken Plikten til å bruke tefillin er i følge jødisk religiøs lov, halakha, kun pålagt menn og gutter over 13 år. Dette er begrunnet i at morgenbønnen er blant de tidfestede bønnene, og disse regnes ikke som bindende for kvinner. Mange kvinner ønsker i dag likevel å påta seg denne forpliktelsen frivillig, og innenfor de ikke-ortodokse retningene er kvinners bruk av bønneremmer nå vanlig.Å bruke tefillin er en viktig del av praktiserende jødiske menns religiøse liv. For mange jødiske gutter er det å få begynne å be med tefillin en viktig del av det å bli religiøst myndig og ansvarlig, bar mitzva.For svært mange jøder er dette likevel en praksis som knyttes til spesielle anledninger. Les mer i Store norske leksikon bønn – i jødedommen den jødiske kalender jødedom rabbinsk jødedom