Joe Biden
Store norske leksikon,Historie,Verdens historie og samtidshistorie,Nord- og Mellom-Amerika,USAs historie,USAs historie fra 1960
Joe Biden er en amerikansk jurist og politiker. Fra 20. januar 2021 er han president i USA, den 46. i rekken. Biden er valgt for en periode fram til 20. januar 2025. Han representerer Det demokratiske partiet.
Biden var USAs visepresident fra 2009 til 2017 under president Barack Obama. Ved presidentvalget i 2020 beseiret han sittende president Donald Trump. Politisk karriere og stil Biden er utdannet jurist, men gikk tidlig inn i politikken, og har i flere tiår vært en fremtredende og innflytelsesrik figur i amerikansk politikk. Han ble innvalgt til Senatet fra Delaware i 1972, bare 29 år gammel, og forlot vervet i januar 2009 før han tiltrådte som visepresident. Biden var formann i Senatets justiskomité fra 1987 til 1995 og bidro til tidens sterke innstramminger i rus- og kriminalpolitikken. Mot slutten av tiden i Senatet og som visepresident endret han syn og gikk inn for å myke opp bruken av lange fengselsstraffer. I to perioder på 2000-tallet var Biden formann i utenrikskomiteen. Biden er kjent som en kunnskapsrik og smidig politiker, med stor vilje og evne til å inngå kompromisser og gjøre avtaler med politiske motstandere, men han har samtidig en noe uvøren stil og ble i sin tid som senator beryktet for å holde lenge på ordet. I offentlige sammenhenger har Biden gjerne lagt vekt på sin tilhørighet til arbeiderklassemiljøene der han vokste opp, i Pennsylvania og Delaware. Han har ofte trukket frem familiens betydning i livet sitt, på godt og vondt. I 1972 omkom kona Neilia Hunter og den ett år gamle datteren Naomi i en bilulykke. De to sønnene Beau og Hunter ble skadd, men overlevde. Biden giftet seg på nytt i 1977 med læreren Jill Jacobs, som han også har datteren Ashley med. I 2015 døde sønnen Beau av kreft. Presidentkandidat og visepresident Joe Biden forsøkte å bli demokratenes presidentkandidat ved primærvalgene i både 1988 og i 2008, men kom til kort begge ganger. I 2008 var det den unge Barack Obama som vant nominasjonen, og sommeren samme år kunngjorde Obama at han gjorde Biden til sin visepresidentkandidat, blant annet med henvisning til hans utenrikspolitiske erfaring. Obama/Biden fikk 52,9 prosent av stemmene mot republikanerne John McCains og Sarah Palins 45,7 prosent. Biden ble renominert av demokratene sammen med Obama til valget i 2012, der de vant sin andre periode mot republikanernes Mitt Romney og Paul Ryan. Som visepresident tok Biden en mer aktiv del i de løpende diskusjonene av tunge politikkområder enn det som har vært vanlig. Han var sentral i håndteringen av USAs forhold til Irak, og han fikk ansvaret for deler av regjeringens svar på finanskrisen. Biden bidro selv til spekulasjoner om et nytt forsøk på å vinne demokratenes presidentnominasjon til valget i 2016, men kunngjorde høsten 2015 at han ikke kom til å stille. Fra høsten 2019 ble Biden viklet inn i riksrettssaken mot president Donald Trump, da det kom frem at Trump hadde forsøkt å få ukrainske myndigheter til å erklære at de ville etterforske Biden og sønnen Hunter, som hadde hatt et styreverv i landet. Påstanden, som mangler belegg, var at Biden som visepresident hadde utnyttet sin stilling til å få avsatt landets riksadvokat for å skjerme sønnen fra etterforskning. I april 2019 kunngjorde Biden at han ville forsøke å bli demokratenes presidentkandidat ved valget i 2020. Han lå øverst på de nasjonale meningsmålingene resten av året. Da de første delstatene, Iowa og New Hampshire, holdt sine avstemninger i februar 2020, gjorde han det svakere enn ventet. En klar seier i South Carolina kort tid etter gav hans kandidatur ny troverdighet, og flere andre kandidater i partiets sentrumsorienterte fløy samlet seg omkring ham de påfølgende ukene. Venstresidens fremste kandidat Bernie Sanders trakk seg 8. april og gav sin støtte til Biden. Etter dette ble Biden regnet som partiets presidentkandidat, selv om den formelle nominasjonen skjedde 18. august på partiets landsmøte. Han valgte senator Kamala Harris som sin visepresidentkandidat. Koronapandemien gjorde valgkampen i 2020 til noe utenom det vanlige, med mange færre valgkamparrangementer enn normalt. Håndteringen av pandemien var også en sentral sak i valgkampen, mens det overskyggende temaet var Trumps evne til å lede en splittet nasjon. Biden kalte valget for «en kamp for nasjonens sjel», som han mente var truet av Trumps virke som president. Biden tok til orde for styrking av offentlig finansiert helsestell, et oppgjør med rasisme og forskjellsbehandling av minoriteter og en utenrikspolitikk som prioriterte allianser og brede internasjonale avtaler. I særlig den første av to avholdte TV-debatter ble temperaturen mellom de to kandidatene høy, med mange avbrytelser fra Trump, som blant annet førte til at Biden kalte presidenten «en klovn». På grunn av den store mengden forhåndsstemmer, tok det tid før valgresultatet ble klart, men til slutt ble det tydelig at Joe Biden vant valget med klar margin. Han fikk 306 valgdelegater mot Trumps 232, som var nøyaktig motsatt resultat av valget i 2016. Ingen annen president har mottatt et større antall stemmer enn Biden med sine 81,3 millioner. Som andel av stemmene utgjorde oppslutningen 51,3 prosent mot Trumps 46,8 prosent. Joe Biden var 78 år gammel da han ble innsatt som USAs 46. president 20. januar 2021, den eldste i USAs historie. Les mer i Store norske leksikon Presidentvalget i USA 2020 USAs politiske system Det demokratiske partiet USAs historie etter 2001