ærfugl
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Ryggstrengdyr,Virveldyr,Fugler,Andefugler,Andefamilien,Somateria
Ærfugl er en art i andefamilien. Den er vår største dykkand med vekt rundt 1,6–2,8 kilo. Ærfuglen hekker langs hele kysten i Norge og kan dykke ned til 50–60 meter. Tidligere var sanking av ærfugldun (ederdun) en inntektskilde.
Beskrivelse Hannen er den eneste blant våre andefugler som i vinter- og vårdrakt har svart underside og hvit rygg; på hodet er den svart, hvit og grønn. Hunnen er litt mindre og brunspraglet over det hele, og kan derfor ligne litt på stokkandhunn.Ærfugl kjennes blant annet på at den helt mangler vingespeil (i motsetning til stokkand), og hode/nebb-profilen er en annen enn hos stokkand. Formering Med flere underarter hekker den rundt det meste av Arktis, i Europa mot sør til De britiske øyer og Frankrike. I Norge hekker den langs hele kysten, tallrikest fra Trøndelag og nordover.Reiret plasseres gjerne nær sjøen, skjult i høy vegetasjon. Fjærfelling Som hos andre andefugler felles svingfjærene samtidig omkring midtsommer, og særlig hannene holder seg da ofte ved de ytterste skjærene. Fra midten av juli til oktober har hannene en brun og svartbrun sommerdrakt. Ærfugldun I eldre tid var sanking av ærfugldun en betydelig inntektskilde, spesielt i Nord-Norge, hvor det ofte ble bygd kunstig overdekkede reirplasser. Det trengtes cirka 70–80 reir for å skaffe ett kilo renset dun. Etter 1940-årene er dunsanking blitt stadig mindre vanlig. Fredning Ærfugl var totalfredet i Norge i mange år, og bestanden har tatt seg bra opp, selv om den mange steder er betydelig lavere enn i 1920-årene. Levevis Maksimalt kan ærfugler dykke ned til 50–60 meter og svømmer da med både vinger og ben. Næringen er overveiende blåskjell og andre bløtdyr foruten en del småkreps. Det er feil når det hevdes at den tar mye yngel av hummer.Reiret, som plasseres i en grunn grop på bakken, består av plantedeler og fôres med dun. Eggene (oftest 4–6) ruges av hunnen i 25–26 dager. Ungene følger moren fra reiret til sjøen så snart de blir tørre etter klekkingen, og blir flygedyktige etter 65–75 dager.Spredte observasjoner av ærfugl er gjort i innlandet, for eksempel ved Mjøsa og Lågen. Navn I flere dialekter kalles hannen for ekall og estegg, på Froan: eabosse. Arten kalles ofte bare e eller efugl og hunnfuglen ekjerring eller bare ea. I eldre tid bruktes navnet edderfugl. En underart kalt spitsbergenærfugl er litt mindre og hekker på Svalbard.Se også praktærfugl Jakt Jakt på ærfugl foregår fortrinnsvis som posteringsjakt med lokkefugl i den ytre skjærgården, og er tillatt i Viken, Vestfold og Telemark samt i Agder fra 1. oktober til 30. november. Det er kun hannen som kan felles; hunnen er fredet. Les mer i Store norske leksikon praktærfugl ender andefamilien dykkender Eksterne lenker BirdID: Faktaside om ærfugl Norsk ornitologisk forening: Faktaside om ærfugl  Lovdata: Forskrift om jakt og fangsttider samt sanking av egg og dun for jaktsesongene fra og med 1. april 2017 til og med 31. mars 2022.