diktatur
Store norske leksikon,Religion og filosofi,Filosofiens fagdisipliner,Politisk og økonomisk filosofi
Diktatur er en styreform som karakteriseres ved ekstrem grad av maktkonsentrasjon hos den eller de styrende og svært liten grad av frihet for de menige borgere.
Det er vanlig å omtale ulike typer diktatur alt etter hvor mange (eller hvem) de styrende er, og hvor fullstendig fraværet av frihet er: Er makten konsentrert hos én diktator, taler man om énmannsdiktatur, eller enevelde, for eksempel Adolf Hitler i Tyskland, Josef Stalin i Sovjetunionen og Francisco Franco i Spania. Er makten konsentrert hos flere, kan man tale om et kollegialt diktatur eller et fåmannsvelde (oligarki), som i mange militærjunta- og ettpartistyrte land. Dersom et diktatorisk styre fører til nesten total frihetsopphevelse, slik at borgerne ikke engang kan tro og mene hva de vil, taler man om et totalitært diktatur, som i Hitlers Tyskland og Sovjetunionen under Stalin.Beholder borgerne stort sett meningsfriheten, men taper det meste av handlingsfrihetene, taler man om et autoritært diktatur, som i Francos Spania og Antonio de Oliveira Salazars Portugal.I enkelte sammenhenger tales det også litt ukorrekt om flertallsdiktatur når representanter for et flertall tilsidesetter rettighetene til en minoritet. Det såkalte proletariatets diktatur kan være et slikt flertallsdiktatur, men vil tendere mot å bli et kollegialt diktatur (et partidiktatur). Les mer i Store norske leksikon styreform demokrati oligarki