Çatal Hüyük
Store norske leksikon,Historie,Arkeologi,Arkeologi i Asia
Çatal Hüyük er en bosetning fra neolittisk tid i Tyrkia, på Konya-sletten i Anatolia. Bosetningen er den største boplassen fra yngre steinalder som kjennes i Midtøsten.
Bosetningen Çatal Hüyük består av to hauger (tells) som er 15–17,5 meter høye. Bosetningen ble oppdaget i 1958 av J. Mellaart. Den eldste bosetningen er fra rundt 6250 fvt. Omtrent 5400 fvt. opphørte den uten noen påviselig grunn. I løpet av vel 800 år kom Çatal Hüyük til å dekke et område på omkring 120 dekar, hvorav 4 dekar med til sammen 158 hus er utgravd. Husene Husene er rektangulære og har en gulvflate på omkring 25 kvadratmeter. De har ikke hatt dører, og en regner derfor med at inngangen har vært i taket, og at en har brukt stiger. Omtrent en fjerdedel av husene oppfattes som spesielle seremoni- eller kulthus for små slektsgrupper. De utmerker seg ved at de er dekorert med veggmalerier og plastiske relieffer modellert i leire og gravlegginger under gulvet. Relieffene består av store oksehoder, bukkehoder og stiliserte kvinnebryst som er tolket som symboler for det mannlige og det kvinnelige. Befolkning Mellom 5000 og 6000 mennesker har bodd i Çatal Hüyük. Forskerne er uenige om bosetningen skal regnes som by eller landsby. Erverv Hovedervervet har vært jordbruk, og hele 14 ulike typer kulturplanter er påvist. Tamdyrhold og jakt har vært praktisert, men spilt mindre ervervsmessig rolle. Metall i form av bly og kobber har vært benyttet. Håndverket stod høyt, og det ble blant annet produsert tekstiler av ull og lin. Mange av råvarene måtte skaffes utenfra. Varebytte og handel har derfor trolig vært viktig.Çatal Hüyük lå strategisk til for utførsel av obsidian, og det er neppe tilfeldig at stedet blomstret opp samtidig som behovet for dette materialet til jordbruksredskaper økte. Les mer i Store norske leksikon neolittisk tid steinalderen Tyrkias historie