Akershus
        
         (tidligere fylke)
Store norske leksikon,Geografi,Norges geografi,Viken,Akershus
Akershus var et norsk fylke. Det ble slått sammen med Buskerud og Østfold i 2020 og ble en del av Viken fylke. Sammenslåingen var del av en regionreform som ble vedtatt av Stortinget i 2017. Akershus er fortsatt valgdistrikt ved stortingsvalg.
Les mer: Viken  Akershus lå rundt indre Oslofjord og omsluttet Oslo, med unntak av skogstrekningene i Nordmarka der Oslo har felles grense med de tidligere fylkene Buskerud og Oppland (Innlandet). Derved ble Akershus delt i to atskilte deler. Fylket strakk seg fra Mossesundet i sør til Skreikampen ved Mjøsa i nord, og fra åsene øst for Lierdalen i vest til svenskegrensen i øst.Fylket besto av tre regioner:  Vestregionen: Asker og Bærum vest for Oslo isolert fra resten av det tidligere fylket  Follo i sør på østsiden av Oslofjorden   Romerike i øst og nordøst Natur  Akershus ligger i Akershusgraben, som er en del av Osloriften. Landskapet faller i tre hoveddeler: Et småkupert, skogkledt grunnfjellslandskap i øst med flatere, lavereliggende partier med marine løsmasser innimellom. Berggrunnen tilhører Sørøstnorske grunnfjellsområde. Kambrosilurisk skifer og kalkstein vesentlig i de lavereliggende deler av Asker og Bærum samt på øyene i Oslofjorden. Berggrunnen tilhører Oslofeltet. Store, kuperte skogstrakter i Oslomarka med berggrunn av vulkansk opprinnelse i nord og nordvest. Berggrunnen tilhører Oslofeltet. Klimaet har tydelig innlandspreg, men Mjøsa og Oslofjorden demper og forsinker vinterkulden i nærliggende områder.Normaltemperaturen for januar varierer fra ca. -4 °C nær Oslofjorden til ca. -8 °C i skjermede nordlige strøk. Middel for juli er landets høyeste, 15-17 °C, høyest i lavlandet rundt Oslofjorden.Årsnedbøren er under 700 mm i lavtliggende skjermede områder, opptil ca. 1200 mm på høye åser. Minimum med 30-40 mm er i mars, mens et mindre markert maksimum, flere steder over 100 mm, gjerne faller i august.Mjøsa, Vorma, Oslofjorden og andre fuktighetskilder gjør at det blir mye tåke, mest høst og tidlig vinter. Årsmiddel i lavlandet er 3-6 prosent. Lavlandet i Akershus har fruktbart jordsmonn der det vokser edelløvskog og kalkkjære planter. De høyereliggende områdene har karrig jordsmonn med barskog.Lavlandet er for en stor del bebygget, men det finnes likevel fremdeles også mye jordbruk.De høyereliggende områdene i Oslomarka er for en stor del dekket av skog.Blåveis var Akershus' fylkesblomst. Området omkring Oslofjorden, silurbygdene og innsjøbygdene, hører til blant Norges beste jordbruksbygder. Området har vært bebodd helt tilbake til jernalderen. I de siste tiårene før sammenslåingen i 2020 ble det drevet ensidig kornproduksjon. Befolkning Akershus fylke var blant Norges minste fylker i areal (4918 kvadratkilometer), men var ved sammenslåingen nest etter Oslo størst med over en halv million innbyggere.Akershus er del av Stor-Oslo. En stor del av befolkning i det tidligere fylket er konsentrert i de bymessig bebygde strøkene rundt Oslo. De urbane strøkene er omgitt av mer spredt bebygde jordbruksområder. Ellers er befolkningen jevnt fordelt i de lavereliggende jordbruksområdene på Romerike og i Follo.Skogstraktene i Oslo Østmark (mellom Oslofjorden og Øyeren) og Nordmark, Romeriksåsene, åsene øst for Vorma samt på begge sider av Haldenvassdraget i Nes og Aurskog-Høland var ved sammenslåingen tynt befolket.Kommunene i bybåndet hadde 64 prosent av fylkets folketall i 2003. Størsteparten av fylkets tilvekst har tradisjonelt falt på disse kommunene, men etter det betydelige oppsvinget i Oslos befolkningsvekst fra slutten av 1980-årene og særlig etter åpningen av Oslo Lufthavn på Gardermoen i 1998, jevnet befolkningen i fylkets ulike deler seg noe ut. Etter 2000 var således vekstprosenten i enkelte av kommunene på Øvre Romerike blant landets høyeste. I 2002 bodde 88 prosent av fylkets folkemengde i tettsteder; etter Oslo den høyeste andel blant landets fylker (94 prosent hvis Oslo og Akershus sees under ett). Akershus har hvert tiår siden 1950 hatt størst prosentvis befolkningsvekst av landets fylker. I tiårsperioden 1993–2003 hadde Akershus en befolkningstilvekst på gjennomsnittlig 1,3 prosent årlig mot 0,6 prosent for landet som helhet.Den sterke veksten ga seg ikke bare utslag i antall innbyggere totalt sett, men også i folkemengdens sammensetning. Akershus hadde en svært ung befolkning, med særlig mange i de mest yrkesaktive aldersgruppene, det vil si 30–50 år, og dermed også et høyt barnetall.En svært stor andel av arbeidstakerne i det tidligere fylket har arbeid i Oslo. I 2001 hadde 97 500 personer eller 38 prosent av arbeidstagerne, arbeid i Oslo. Administrasjon Akershus fylkeskommunes administrasjon lå i Oslo sentrum. Akershus hadde fylkesmann felles med Oslo. I perioden 1998–2011 var Hans Johan Røsjorde fylkesmann, og deretter hadde Valgerd Svarstad Haugland stillingen.Fylket hadde i alt 32 fylkeskommunale videregående skoler. Det lå et fylkesmuseum på Hvam i Nes og folkehøyskoler i Vestby, Bærum, Hurdal og på Jessheim. I Bærum lå ved sammenslåingen et statlig spesialpedagogisk kompetansesenter (epilepsi).Akershus universitetssykehus ligger i Lørenskog. I fylket var det ellers mindre sykehus i Ski og Bærum (Bærum Sykehus, Martina Hansens Hospital, Statens senter for epilepsi), samt psykiatriske sykehus på Blakstad og Dikemark i Asker.Det finnes en del statlige forsknings- og undervisningsinstitusjoner av betydning i det tidligere fylket som Norges miljø- og biovitenskapelige universitet på Ås, Norsk institutt for luftforskning og Institutt for energiteknikk i Skedsmo. Handelshøyskolen BI har avdeling i Lillestrøm, mens hovedkontoret fra høsten 2005 flyttes fra Sandvika til Nydalen i Oslo. Høgskolen i Akershus har sine lokaler på Kjeller. NATOs Nordkommando, som eksisterte fra 1951 til 1994, lå på Kolsås i Bærum.Asker og Bærum tilhørte Oslo bispedømme, mens resten av fylket tilhørte Borg bispedømme. Asker og Bærum tilhørte Oslo politidistrikt, mens østlige deler av Akershus tilhørte Øst politidistrikt. Næringsliv Jordbruksarealet i Akershus var på 807 kvadratkilometer eller 16 prosent av fylkets totalareal (1999). Landbruket betyr mest på Øvre Romerike, Aurskog-Høland og de søndre deler av Follo.Akershus har en relativt beskjeden industri. I 2001 hadde den ni prosent eller 18 214 arbeidsplasser av fylkets samlede sysselsetting. Akershus var dermed nummer seks av landets industrifylker etter sysselsetting.Produksjonen av vannkraft i fylket foregår i Glommavassdraget, og var i 2003 på 900 gigawatt-timer i midlere årsproduksjon. Dette utgjorde 0,8 prosent av landets totale kraftproduksjon. All gjenværende utbyggbar vannkraft er vernet. Jordbruket betyr særlig mye på Øvre Romerike, Aurskog-Høland og de søndre deler av Follo. Totalarealet til jordbruk var 807 km2 eller 16 prosent av fylkets totalareal i 1999.Jordbruksarealet økte i 1970- og 1980-årene trass i byveksten i fylket og de arealer den krever. I 1990-årene gikk imidlertid jordbruksarealet svakt ned. Åker og hage utgjør vel 4/5 av jordbruksarealet. Bare Hedmark, Oppland, Rogaland og Nord-Trøndelag har større jordbruksareal av fylkene i landet.På 97 prosent av åkerarealet dyrkes korn og oljevekster. Akershus er landets største kornfylke. Kvalitet og størrelse på kornavlingen begunstiges av frost og tele på vinteren, en tidlig vår med passe fuktighet, varme over sommeren samt lite sopp. Slike forhold gav rekordinnhøsting av korn i 2014.Selv om antall driftsenheter med storfe gikk ned, var melkeproduksjonen betydelig: fylket hadde cirka 35 storfe per km² jordbruksareal 1999 (landsgjennomsnitt er 100). I 2011 var det 733 gårder med husdyrproduksjon i Akershus etter en nedgang på 27 bruk de siste ti år. Svine- og særlig hønseholdet var av betydning.Gjennomsnittlig bruksstørrelse var i 1999 234 daa, den høyeste blant landets fylker. Det er tydelige regionale forskjeller i landbruket.I Asker og Bærum og dels i Follo betyr hagebruket mye. Husdyrholdet er mer utbredt på Romerike.Skogbruket betydde mest i de østligste og nordligste kommunene. Arealet med produktiv skog utgjorde omlag 64 prosent av landarealet. Avvirkningen i 2002 var 615 000 m3 tømmer. Samferdsel Vei- og jernbanenettet i Akershus er etter norske forhold tett og preget av forbindelsene til Oslo. Det går også ferge og hurtigbåt på Oslofjorden, og i tillegg er det flere flyplasser. Fem hovedlinjer går gjennom Akershus. Jernbanelinjer går fra Oslo gjennom Akershus mot vest til Drammen på Drammenbanen med sidelinje Asker-Spikkestad på Spikkestadbanen. Linjer går mot øst til Lillestrøm, der den deler seg i Hovedbanen mot Eidsvoll og Hamar, og Kongsvingerbanen mot Kongsvinger og Sverige. Østfoldbanen går sørover til Ski, der den deler seg i en vestre linje til Moss og en østre linje til Askim. Gjøvikbanen går nordover gjennom Nordmarka og Nittedal til Hadeland. Gardermobanen går til Oslo Lufthavn Gardermoen i Ullensaker. Av Oslos forstadsbaner og T-baner går to av de vestlige linjer inn i Akershus. Dagens linjer går til Kolsås og Østerås over Majorstua på Kolsåsbanen og til Jar over Skøyen på Lilleakerbanen. I Akershus finnes 306 000 registrerte personbiler (2014). All trafikk mellom Asker og Bærum i vest, Follo i sør og Romerike i nordøst går gjennom Oslo. De viktigste riksveiene i Akershus er E6 og E18 sørfra, som krysser hverandre på Vinterbro i Ås og går gjennom Oslo til henholdsvis Hamar og Drammen. Fra Sandvika går E16 over Sollihøgda til Hønefoss. Viktige veier ellers er riksvei 4 gjennom Nittedal til Gjøvik, Strømsveien riksvei 159 til Lillestrøm samt riksvei 2 fra E6 på Kløfta til Kongsvinger. Tunnelforbindelsen under Oslofjorden på E134 binder E6 ved Vassum i Frogn sammen med Hurumlandet og E18 i Drammen. Se også artikkel om Drammensveien. Fra Nesoddtangen går det ferge til Oslo sentrum. Fra Oslo sentrum går det hurtigbåt til Vollen og Slemmestad. På sommeren har hurtigbåten flere anløpssteder i blant annet Hurum og Drøbak. Gardermoen flyplass ligger på grensen mellom kommunene Ullensaker og Nannestad. Oslo sjøflyplass ligger på Fornebu i Bærum. Kjeller flyplass ligger ved Lillestrøm. Fylkesvåpenet Fylkesvåpenet, som ble godkjent i 1987, viste en sølvfarget trappegavl i blått. Motivet henspilte på Akershus slott som har gitt navn til fylket og tidligere til len og amt. Akershus fylke svarer til det tidligere Akershus amt, som ble omdøpt i 1919. Navn Navnet er etter Akershus festning i Oslo (av norrønt akr, ‘aker', og hús, 'borg, kastell’). Kommuner Kommune Areal (km²) Innbyggere (2017)     Vestby 133,5 17 486   Ski 165,7 30 880   Ås 102,8 20 084   Frogn 87,4 15 735   Nesodden 60,3 19 287   Oppegård 37,0 27 178   Bærum 192,2 125 454   Asker 100,7 60 926   Aurskog-Høland 961,2 16 390   Sørum 206,8 17 980   Fet 176,1 11 663   Rælingen 71,4 17 874   Enebakk 232,5 10 945   Lørenskog 70,7 38 670   Skedsmo 77,2 54 178   Nittedal 186,7 23 545   Gjerdrum 82,5 6 704   Ullensaker 251,6 36 576   Nes 638,6 21 681   Eidsvoll 455,8 24 647   Nannestad 340,9 13 240   Hurdal 285,0 2 903   I alt 4 918 614 026 Største tettsteder Tettsted Innbyggere (2017)     Oslo (Akershus' del) 286 242   Ski 19 357   Jessheim 17 687   Drøbak 13 409   Nesoddtangen 12 803   Råholt 13 156   Ås 10 110   Fetsund 5 657   Kløfta 7 466   Vestby 7 478   Rotnes 6 333   Sørumsand 4 910   Eidsvoll 5 017   Årnes 4 212   Flateby 3 731   Ytre Enebakk 4 156   Aulifeltet 2 825   Togrenda 2 783   Maura 3 648   Aursmoen 3 347   Bjørkelangen 3 368   Teigebyen 2 845   Grønlund 4 743 Les mer i Store norske leksikon Akershus – offentlige institusjoner dialekter i Akershus Viken Eksterne lenker Akershus fylkeskommunes nettsider Litteratur Akershus : Veiviser til kulturminner og severdigheter, 1996 (utgitt av Akershus fylkesmuseum). Akershus fylke : 1914–1960, 1967 (fortsettelse av Akershus amt 1814–1914, av A. Th. Kiær, 1921) Fladby, Rolf og Arthur Gjermundsen, red.: Oslo og Akershus i manns minne, 1970. Kiær, A. Th.: Akershus amt 1814–1914, 1921. Mamen, Hans Christen, red.: Akershus, 1981. Knutsen, Elisabeth, red.: Akershus, et kulturhistorisk riss. Skald 2015.