Dagbladet
Store norske leksikon,Samfunn,Medier,Aviser,Norske aviser
Dagbladet er en dagsavis utgitt i Oslo, grunnlagt 1869. Dagbladet er en av landets to riksdekkende løssalgsaviser. Avisen eies av Aller Media AS. Sjefredaktør fra 2018 er Alexandra Beverfjord.
Gjennom sin behandling av litteratur og kunst har Dagbladet tradisjonelt stått sentralt i norsk kulturliv, blant annet som talerør for kulturradikale strømninger. Historie Dagbladet startet som et radikalt opposisjonsorgan i Kristiania i 1869. Dagbladet ble organ for det moderne gjennombrudd, og et hardtslående Venstre-organ med sterk tradisjon for uavhengighet i forhold til partiet.«Vort Folks Saga er den fremadskridende Folkefrihed,» heter det i avisens programartikkel. Til den nasjonal-radikalistiske linje ble det føyd en kulturradikal rød tråd. Dagbladet ble en antiautoritær avis med sterkt utviklet skepsis til alle former for formynderi, og avisen fikk politisk betydning fra første stund.I mellomkrigstiden satset Dagbladet på løssalgsmarkedet og reindyrket sin profil som en moderne populæravis, markert særlig ved kriminalstoff, kvinnestoff og kuriosa fra utlandet. Bildet begynte å prege avisen i større grad på denne tiden. Avisen dyrket sin særegne mikstur av kvalitet og sensasjon. Personlighetsspaltningen mellom underholdningsavisen og kulturavisen satte seg. Den seinere så myteomspunne og feirede Dagblad schizofrenien var etablert.Dagbladet er avisen som er kjent for sine penner og for sin karakteristiske respektløse og fandenivoldske tone. Den historiske Dagblad-stilen er en forening av stilistisk frihet, frekkhet og friskhet med journalistisk uavhengighet og litterær kvalitet. Dagblad-stilens storhetstid kan knyttes til navn som Gunnar Larsen, Johan Borgen, Paul Gjesdahl, Axel Kielland, Einar Skavlan og Jørgen Juve. Tegneren Finn Graff har lenge satt sitt preg på avisen.Den politiske brodden forsvant ikke med mellomkrigstidens popularisering. Anført av Ragnar Vold var Dagbladet den skarpeste og mest velinformerte antinazistiske røst i norsk presse. Til sist ble avisen stanset i 1943. Men avisens tekniske avdeling holdt det gående gjennom krigen, også med oppdrag fra okkupasjonsmakten. Dermed kunne Dagbladet starte opp igjen alt 14. mai 1945. Dagbladets krigshistorie er altså en dobbel historie.Dagbladet var i de første tiårene etter andre verdenskrig landets nest største avis, men ble etter hvert forbigått av Verdens Gang (VG). Dagbladet gikk fra å være en typisk Oslo-avis til å bli riksavis under løssalgspressens norske kommunikasjonsrevolusjon i 1960- og 70-årene. I 1983 gikk Dagbladet over til tabloidformatet, akkompagnert av umiskjennelig indre strid. På 1970-tallet sa avisen definitivt farvel til Venstre.Fra 1982 kommer Dagbladet som morgenavis, og i 1990 ble Dagbladet den første av de tradisjonelle avisene som igjen startet søndagsavis.Nettutgaven dagbladet.no ble startet i 1995, som Norges andre nettavis, etter Brønnøysunds Avis. Opplagstallene for Dagbladets papirutgave har i likhet med VGs papirutgave falt gjennom gjennom 2000-tallet, samtidig som begge aviser har økt sin nettrafikk betraktelig.I 1990 lanserte avisen fredagsbilaget Dagbladet Fredag, i 1999 lørdagsbilaget Magasinet, og i 2004 søndagsbilaget Søndag. Fredag ble nedlagt i 2012, og samme år ble søndagsbilaget flyttet til onsdager og omdøpt til Inne & Ute. Sistnevnte ble nedlagt i 2013.Dagbladet har beholdt sin posisjon som en stor liberal avis med til dels radikale standpunkter i enkeltsaker som språksak, kirkepolitikk, kvinnesak, samlivsspørsmål, kriminalomsorg osv. I 1972 var avisen mot EF (EU), i 1994 for (se EU-striden).Dagbladet har i nyere medietid slitt med sin identitet, og avisen har opplevd opplagsnedgang og nedbemanning.Avisen var frem til juni 2013 eid av Berner Media Holding AS, et heleid datterselskap av Berner Gruppen AS. Papiravisen, nettutgaven og en rekke andre nettsteder ble i 2013 solgt til Aller Media AS. Opplag År Opplag     1932 10000   1950 72619   1961 100210   1979 131656   1988 206092   1994 228834   2008 123383   2015 56932 Fakta Første nr. 2.1.1869. Stanset 15.4.1943, første nr. etter krigen 14.5.1945.  Opplagsutvikling 1950-1990   År 1950 1960 1970 1980 1990     Opplag 72 619 98 352 104 428 132 295 219 757 Opplagsutvikling siden 1995 År 1995 2000 2005 2008 2012     Opplag 209 421 192 555 162 069 123 383 88 539 Opplagsutvikling fra 2015 År 2015   Papir1  56 932   Digitalt2  14 582   Lesertall3  1 484 000     Opplag for papiravisen. Digitale abonnementer og løssalg. Totale lesertall for papir og digitalt, inkludert åpent innhold en gjennomsnittsdag. Søndag er ikke medregnet. Det er regnet med at flere leser samme papiravis. Redaktører Årstall Redaktør     1869 Anthon Bang   1869–79 Hagbard Emanuel Berner   1880–83 Nicolay Andreas Grevstad   1883 Samuel Frederik Bætzmann   1883–98 Lars Holst   1898–99 Harald Kristoffersen   1899–1902 Anton Th. Omholt   1902–07 Olaf Thomesen   1907–15 Hans C. Volckmar   1915–28 Einar Skavlan   1928–30 Bernt A. Nissen   1928–29 Olav Røgeberg   1930–40 Einar Skavlan   1940–43 Birger H. Andersen   1945–54 Einar Skavlan   1954–58 Gunnar Larsen   1954–65 Helge Seip   1959–80 Roald Storsletten   1973–90 Arve Solstad   1977–84 Jahn Otto Johansen   1990–95 Bjørn Simensen   1995–2000 Harald Stanghelle   2000–03 John Olav Egeland   2003–06 Thor Gjermund Eriksen   2006–10 Anne Aasheim   2010-2011 Lars Helle   2011- John Arne Markussen Les mer i Store norske leksikon Norsk presses historie Eksterne lenker Dagbladets nettavis Digitaliserte papirutgaver av Dagbladet fra 1918 hos Nasjonalbiblioteket