Bjerkreimsvassdraget
Store norske leksikon,Geografi,Norges geografi,Rogaland
Bjerkreimsvassdraget er et vassdrag i Rogaland, det lengste vassdraget i fylket etter Suldalsvassdraget. Det ligger i Sandnes, Gjesdal, Bjerkreim og Eigersund kommuner, dels også i Sirdal kommune i Agder. Bjerkreimsvassdraget består i øvre del av tre hovedløp, alle med hovedretning mot sørvest: Maudalsåna (Storåna), Austrumsdalsåna (Hofreistæåna) og Ørsdalsåna (Oreåna). Alle har sine øverste kilder i heiene på grensen til Sirdal.
Maudalsåna og Austrumsdalsåna møtes ved Malmeim ovenfor vannet Hofreistæ; herfra heter elva Malmeimsåna. Nedenfor Hofreistæ skifter hovedløpet navn til Hofreistæåna, og denne munner ut i Svelavatnet (76 meter over havet) ved kommunesenteret Vikeså. Nedenfor Svelavatnet skifter elva igjen navn; herfra heter hovedløpet Bjerkreimselva. Etter vel to kilometer tar den opp Ørsdalsåna (Oreåna) fra Ørsdalsvatnet, og elva renner herfra i en sørsørvestlig retning til munningen i Tengshølen like nord for bysenteret i Egersund; nedre løp kalles ofte Tengselva. Nasjonalt laksevassdrag Vassdraget har mange store vann, størst er Ørsdalsvatnet (12,4 kvadratkilometer) og Birkelandsvatnet (5,1 kvadratkilometer). Nedbørfeltet utgjør i alt cirka 791 kvadratkilometer, største lengde er 68 kilometer. Bjerkreimsvassdraget har spredt forekomst av bever, og nedre løp er lakserikt og utpekt som nasjonalt laksevassdrag. I 2019 ble det tatt 8554 kilo laks, og vassdraget hadde dette året den største fangsten på kyststrekningen mellom Numedalslågen og Orkla/Gaula. Fiskebestandene av laks regnes nå for å være i svært god tilstand i Bjerkreimsvassdraget. For å motvirke de økologiske virkningene av sur nedbør i vassdraget, har flere av innsjøene blitt kalket, samt at en kalkdoserer (ved Malmeim) har tilført kalk siden september 1997. Verna vassdrag og vannkraft I Bjerkreimsvassdraget er det utbygd sju kraftverk med en samlet maskininstallasjon på 32 megawatt (MW) og en midlere årsproduksjon på 130 gigawattimer (GWh) (2019). Maudal kraftverk i øvre del av vassdraget står for 79 prosent av denne produksjonen. Den utbygde kraften utgjør bare rundt 1/6 av utbyggingspotensialet. Verneverdien er imidlertid høy og har vært økende ettersom flere andre vassdrag i regionen er blitt utbygd, og Regjeringen foreslo i 2004 å ta vassdraget inn som ett av de siste i verneplan for vassdrag. Mens det i øvrige verna vassdrag normalt ikke tillates konsesjonsbehandling av nye småkraftverk over 1 MW, så ble det for dette vassdraget spesielt tillatt med konsesjonsbehandling av kraftverk opp til 3 MW installert effekt. Les mer i Store norske leksikon EUs vanndirektiv nasjonale laksevassdrag naturforvaltning verneplan for vassdrag Eksterne lenker Miljødirektoratet: Bjerkreimselva i lakseregisteret  NVE: Bjerkreimsvassdraget i verneplan for vassdrag Vann-nett: – Økologiske forhold i 127.Z Bjerkreimsvassdraget