albuesnegl
Store norske leksikon,Biologi,Dyreriket,Bløtdyr,Snegler,Albuesnegler,Patelloidea,Patellidae,Patella
Albueskjellfamilien er en familie innen Patellidae som hører til klassen snegler. Denne familien, og noen beslektede grupper innen underklasse Eogastropoda, skiller seg fra alle andre snegler. De er utbredt over hele verden, og mange av artene blir spist, blant annet i Spania.
Vanlig albuesnegl, Patella vulgata, er utbredt langs våre kyster. Den er vanlig nordover til Lofoten, og kan ofte være meget tallrik. Skjellet har en kjegleformet fasong og blir opptil 5 centimeter bredt, og er ikke spiralsnodd, som hos så mange andre snegler. Albuesnegl sitter festet til stein og svaberg i tidevannssonen. Skallet er nøye tilpasset underlaget. De beveger seg om natten, og lever av alger som de skraper løs med sin tunge eller radula.Nyere undersøkelser (2014) har vist at tennene i albuesneglenes radula inneholder det sterkeste biologiske materialet man kjenner til. Tidligere var edderkoppenes silketråder regnet for å være sterkest. Albuesneglenes tenner består av tynne fibre av et komplisert mineral-protein.Etter å ha spist vender sneglene tilbake til sin opprinnelige plass. Albuesnegl er tvekjønnet og gyter egg og spermier i vannet. Folkemedisin Albuesnegler er kjent som et middel mot såre brystvorter. De blir samlet og brukes i noen tilfelle ved sykehusenes barselavdelinger. De kan kjøpes på apotek som albueskjell. Med sin form dekker de godt og skal gi hurtig lindring, selv om det ikke foreligger noen vitenskapelig forklaring. Les mer i Store norske leksikon snegler