natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Second, all jpegs (or tiffs, if you have an older Minolta Dimage camera) coming straight out of a camera (even if produced by point-and-shoots cameras that do n't allow you to save a raw file) start life inside the camera as a raw file produced by the camera's A to D converter. The processor inside the camera interpolates the raw file, assigns a camera profile, translates the resulting RGB numbers to a working space (usually sRGB but sometimes you can choose AdobeRGB, depending on the camera), does the jpeg compression, and stores the jpeg file on your camera card. So jpegs (or tiffs) from your camera NEVER need to be assigned a camera or input profile which is then translated to a working space via a PCS. Jpegs from a camera are already in a working space.
По- друге, всі файли jpeg (або tiff, якщо ви користуєтеся застарілим фотоапаратом Minolta Dimage), отримані безпосередньо за допомогою фотоапарата (навіть створені фотоапаратами типу « навів і клацнув », які не дозволяють зберігати зображення цифрових негативів), починають своє життя у фотоапараті як файл цифрового негатива, створений аналогово- цифровим перетворювачем фотоапарата. Інструмент обробки у самому фотоапараті наблизить файл цифрового негатива, призначить профіль фотоапарата, перетворить отримані числа RGB у робочий простір (зазвичай, sRGB, але іноді ви можете вибрати AdobeRGB, все залежить від фотоапарата), виконає стискання jpeg і збереже файл jpeg на картці фотоапарата. Отже, для файлів jpeg (або tiff) з вашого фотоапарата НЕ потрібно призначати профіль фотоапарата, який потім буде перетворено у робочий простір за посередництва PCS. Кольори файлів jpeg з фотоапарата вже перебувають у робочому просторі.
Third, in case anyone is unsure on this point, note that an interpolated raw file is no longer a raw file - it has been interpolated and then output as a tiff whose RGB values need to be translated to a working space, using the camera profile, the PCS, and lcms. Fourth (strictly for future reference), to introduce a bit of commonly heard color-management terminology here - the camera profile and your printer's color profile are both device dependent, whereas the working space will be device-independent - it can be used with any image, with any properly color-managed software, without regard for where the image originated.
По- третє, якщо у вас ще є якісь сумніви, зауважте, що наближений файл цифрового негатива вже не є файлом цифрового негатива: його було наближено, а потім виведено як tiff, чиї значення RGB слід перетворити у робочий простір за допомогою профілю фотоапарата, PCS і lcms. По- четверте (це зауваження наведено з міркувань послідовності викладу), використовуючи трохи поширеної у керуванні кольорами термінології, профіль фотоапарата і профіль вашого принтера є залежними від пристрою, а робочий простір буде незалежним від пристрою: його можна використовувати для будь- якого зображення, з будь- яким програмним забезпеченням з належним керуванням кольорами, байдуже, яким є походження зображення.
Fifth, above I have used the words translate and translation as a descriptive metaphor for what lcms does when it translates RGB values from one color space to another via the PCS. The usual and correct terminology is convert and conversion, which I will use below. The four methods of conversion from one color space to another are: perceptual, relative colorimetric, absolute colorimetric, and saturation. Which method of conversion you should use for any given image processing step from raw file to final output image is beyond the scope of this tutorial. The standard advice is: when in doubt, use perceptual.
По- п’ яте, вище було використано слова « перетворити » і « перетворення » як описову метафору дій, які lcms виконує під час переобчислення значень RGB з одного простору кольорів у інший за посередництва PCS. Існує чотири способи перетворення з одного простору кольорів до іншого: відчуттєвий (перцептуальний), відносний колориметричний, абсолютний колориметричний і за насиченістю. Питання вибору перетворення, яке слід використовувати для кожного з кроків обробки зображень, починаючи з файла цифрового негатива і завершуючи остаточним зображенням, не є предметом цього посібника. Стандартною порадою є: якщо не знаєте, яким способом скористатися, використовуйте відчуттєвий (перцептуальний).
Sixth (and again, strictly for future reference), assign a profile means change the meaning of the RGB numbers in an image by embedding a new profile without changing the actual RGB numbers associated with each pixel in the image; convert means embed a new profile, but also change the RGB numbers at the same time so that the meaning of the RGB values - that is, the real-world visible color represented by the trio of RGB numbers associated with each pixel in an image - remains the same before and after the conversion from one space to another. You should be able to do multiple conversions of an image from one working space to another, and with a properly color-managed image editor, even though all the RGB numbers in the image will change with each conversion, the image on your screen should look the same (leaving aside the usually unnoticeable small but inevitable changes from accumulated gamut mismatches and mathematical rounding errors). However, every time you assign a new working space profile rather than convert to a new working space, the appearance of the image should more or less drastically change (usually for the worse).
По- шосте (і знову ж таки з метою послідовності викладу), призначення профілю означає зміну значення трійок чисел RGB на зображенні вбудовуванням нового профілю без зміни самих значень RGB, пов’ язаних з кожним пікселем зображення; перетворення означає вбудовування нового профілю, але вже зі зміною чисел RGB відповідно до значень RGB — тобто видимих кольорів, яким відповідають трійки чисел RGB, пов’ язані з кожним з пікселів зображення, — так, щоб вони були однаковими до і після перетворення з одного простору у інший. Ви можете виконати декілька перетворень зображення з одного робочого простору у інший і, якщо редактор зображень належним чином керує кольорами, навіть якщо всі числа RGB у результаті перетворень зазнали змін, зображення на екрані не повинно змінитися (якщо не враховувати зазвичай непомітні, але обов’ язкові зміни від накопичення розбіжностей у палітрах і помилок під час математичного округлення). Кожного ж разу, коли ви призначаєте новий робочий простір, а не перетворюєте зображення у новий робочий простір, вигляд зображення має більшою чи меншою мірою значно змінитися (зазвичай, погіршитися).
Finally, (and this is a crucially important point), color management is NOT only relevant if you shoot raw. Color management affects every stage of the image processing pipeline, whether you start with a raw file that you, yourself interpolate and translate into a tiff, or if you start with a jpeg or tiff produced by your camera.
Нарешті (і це дуже важливе зауваження), керування кольорами пов’ язане не лише з обробкою цифрових негативів. Керування кольорами виконується на всіх етапах обробки зображення, починали ви з файла цифрового негатива, який ви власноруч наблизили і перетворили на tiff чи з файла jpeg або tiff, створеного за допомогою вашого фотоапарата.
Copyrighted and copyleft working spaces:
Захищені патентним законодавством робочі простори та робочі простори з можливістю законного лівого копіювання:
I will take it as given that ALL the ordinarily encountered working spaces, such as:
Вважається, що це ВСІ поширені робочі простори, зокрема:
AdobeRGB, Adobe WideGamutRGB, and Kodak/ Adobe ProPhotoRGB (Kodak and Adobe ProPhoto are the same, just branded differently) and their non-branded, non-copyrighted counterparts (Oyranos includes a non-branded version of AdobeRGB
AdobeRGB, Adobe WideGamutRGB і Kodak/ Adobe ProPhotoRGB (Kodak і Adobe ProPhoto є одним простором кольорів, але з різними фірмовими назвами) та їх незапатентовані відповідники без фірмових назв (Oyranos містить версію AdobeRGB без торговельної марки)
and quite a few others that could be added to this list are all more or less suitable as working spaces. Which working space you should use depends only and solely on YOU, on YOUR requirements as the editor of YOUR digital images with YOUR eventual output intentions (web, fine art print, etc).
та декілька інших просторів, які можна було б додати до цього списку, більшою чи меншою мірою придатні як робочі простори. Вибір робочого простору, який ви маєте використовувати залежить від ВАШИХ і лише від ВАШИХ вимог як редактора ВАШИХ цифрових зображень, які буде використано з ВАШОЮ метою (поширення у інтернеті, друк тощо).
However, as a critical aside, if you are using Adobe (or other copyrighted) working space profiles, these profiles contain copyright information that shows up in your image exif information. Lately I've been perusing the openicc mailing lists. Apparently lcms can be used to produce nonbranded, copyleft working space profiles that are just the same as - actually indistinguishable from - the branded, copyrighted working space profiles. It would be a wonderful addition to digikam if a set of "copyleft" working space profiles, including nonbranded, relabelled versions of ProPhotoRGB, AdobeRGB, and Adobe WidegamutRGB (perhaps in two flavors each: linear gamma and the usual gamma), could be bundled as part of the & digikam; package.
Але, якщо вдатися до критики, у разі використання профілю робочих просторів Adobe або інших захищених авторським правом профілів робочих просторів, дані exif вашого зображення міститимуть відповідну інформацію щодо авторських прав. Нещодавнє вивчення автором списків листування openicc призвело до висновку, що, ймовірно, LCMS можна використовувати для створення не обмежених авторським правом, профілів робочих просторів з ліцензіями copyleft, які є тотожними (насправді, їх майже неможливо відрізнити) до обмежених авторськими правами профілів просторів кольорів. Доповнення з набору профілів робочих просторів "copyleft", зокрема не обмежених авторськими правами, перемаркованих версій ProPhotoRGB, AdobeRGB і Adobe WidegamutRGB було б чудовим додатком до & digikam; (можливо, у двох варіантах: лінійна гама і звичайна гама), якщо б їх можна було постачати у складі пакунка & digikam;.
Which working space: gamma
Вибір робочого простору: гама
Now, the next question is: which working space should I use? Wikipedia says:
Тепер наступне питання: яким робочим простором слід користуватися? Вікіпедія повідомляє:
Working spaces, such as sRGB or Adobe RGB, are color spaces that facilitate good results while editing. For instance, pixels with equal values of RGB should appear neutral. Using a large (gamut) working space will lead to posterization, while using a small working space will lead to clipping. [2] This trade-off is a consideration for the critical image editor
Робочі простори, подібні до sRGB або Adobe RGB, полегшують отримання добрих результатів редагування. Наприклад, пікселі з рівними значеннями компонентів трійки RGB виглядають у них нейтральними (сірими). Використання широких (за палітрою) робочих просторів призводить до постеризації, а використання вузьких робочих просторів — до обрізання. Вибір компромісного простору є завданням особи, яка виконує редагування.
Well, that quote from wikipedia is about as clear as mud and I do n't know if I will be able to explain it more clearly, but I will try. "[P]ixels with equal values of RGB should appear neutral" just means that for any given pixel in an image that has been converted to a suitable working space, if R=G=B you should see grey or black or white on your screen.
Гаразд, цитата з Вікіпедії така сама зрозуміла, як складна математична формула. Автор не певний, що йому вдасться розтлумачити це краще, але він спробує. Фраза « пікселі з рівними значеннями компонент у RGB мають виглядати нейтральними » означає, що всі пікселі зображення, яке було перетворено у відповідний робочий простір, з R=G=B, мають виглядати як сірі, чорні або білі на екрані.
I am not aware of a list of other technical requirements for a suitable working space, though undoubtedly someone has produced such a list. But most working space profiles are characterized by:
Автор ніколи не переймався складанням технічних вимог до придатного до використання робочого простору, але, поза всяким сумнівом, хтось вже створив такий список. Більшість профілів робочих просторів мають такі характеристики:
RGB primaries which dictate the range of colors, that is, the gamut covered by a given profile
Основні кольори RGB, які визначають діапазон кольорів, тобто палітру кольорів, яку покриває вказаний профіль.
white point, usually D50 or D65, which dictates the total dynamic range of the working space, from 0,0,0 (total black) to the brightest possible white
точку білого, зазвичай, D50 або D65, яка визначає загальний динамічний діапазон робочого простору, від 0, 0, 0 (зовсім чорне) до найсвітлішого можливого білого
gamma
коефіцієнт контрастності
The practical consequences that result from using different RGB primaries, leading to larger or smaller working spaces, are discussed below. The practical consequences for different choices for the working space white point are beyond the scope of this tutorial. Here I will talk a little bit about the practical consequences of the working space gamma (for an excellent article and references, look up gamma on wikipedia).
Практичні наслідки застосування різних первинних RGB, які відповідають ширшим чи вужчим робочим просторам, ми обговоримо нижче. Практичні наслідки для точки білого робочого простору у разі вибору кожного з варіантів не є предметом цього посібника. Тут ми трохи поговоримо про практичні наслідки для гами робочого простору (чудові відповіді та посилання з цього питання можна знайти у статті щодо гами у Вікіпедії).
The gamma of a color profile dictates what power transform needs to take place to properly convert from an image's embedded color profile (perhaps your working color space) to another color profile with a different gamma, such as (i)the display profile used to display the image on the screen or (ii)perhaps to a new working space, or (iii)perhaps from your working space to your printer's color space.
Гама профілю кольорів визначає, яке степеневе перетворення слід виконати для належного перетворення з вбудованого простору кольорів зображення (можливо, вашого робочого простору кольорів) до іншого простору кольорів з іншою гамою, зокрема (а) профілю монітора, що використовується для показу зображення на екрані, (б) нового робочого простору або (в) з вашого робочого простору до простору кольорів принтера.
Mathematically speaking, for a power transform you normalize the RGB numbers and raise the resulting numbers to an appropriate power depending on the respective gammas of the starting and ending color space, then renormalize the results to a new set of RGB numbers. Lcms does this for you when you ask lcms to convert from one color space to another; however, if ALL you are doing is a power transform, use imagemagick instead of lcms and just manipulate the RGB numbers directly - the results will be more accurate.
Якщо говорити мовою математики, для степеневого перетворення ви нормалізуєте числа RGB і підносите отримані числа до відповідного степеня, що залежить від відповідних гам початкового та кінцевого просторів кольорів, а потім виконуєте операцію, обернену до нормалізації, щоб отримати новий набір чисел RGB. Цю роботу за вас виконує lcms, коли ви наказуєте програмі перетворити зображення з одного простору кольорів до іншого. Але, якщо перетворення полягає ЛИШЕ у переході між однаковими просторами кольорів з різною гамою, краще скористатися не LCMS, а imagemagick і виконати безпосереднє перетворення чисел RGB, а потім призначити для зображення новий простір кольорів: результати будуть точнішими, ніж за виконання повноцінного перетворення просторів кольорів.
One practical consequence of the gamma of a working space is that the higher the gamma, the more tones are available for editing in the shadows, with consequently fewer tones available in the highlights. So theoretically, if you are working on a very dark-toned (low key) image you might want a working space with a higher gamma. And if you are working on a high key image, say a picture taken in full noon sunlight of a wedding dress with snow as a backdrop, you might want to choose a working space with a lower gamma, so you have more available tonal gradations in the highlights. But in the real world of real image editing, almost everyone uses working spaces with either gamma 1.8 or 2.2.
Одним з практичних висновків з такого означення гами робочого простору є те, що чим вищим буде значення гами, тим більше окремих півтонів буде отримано у тінях, а отже на незатінених ділянках кількість тонів буде меншою. Отже, теоретично, якщо ви працюєте з дуже затіненим (з гамою темних тонів) зображенням, вам знадобиться робочий простір з вищим значенням гами. Якщо ж ви працюєте над зображенням з гамою світлих тонів, наприклад, зображенням весільного плаття, створених у денному сонячному світлі на тлі снігового поля, вам слід вибрати робочий простір з низьким значенням гами, щоб отримати доступ до всіх градацій світлих тонів зображення. Але для типових дій з редагування зображення майже всі використовують робочі простори зі значеннями гами 1, 8 або 2, 2.
Some people are trying to standardize on gamma 2.0. sRGB and LStar-RGB are not gamma-based working spaces. Rather, sRGB uses a hybrid gamma, and LStar-RGB uses a luminosity-based tonal response curve instead of a gamma value - see here for more information, and then google around for more in-depth information.
Дехто намагається використовувати стандартне значення гами: 2. 0. sRGB і LStar- RGB не є робочими просторами, заснованими на використанні гами. Замість неї у sRGB використовується гібридна гама, а у LStar- RGB — заснована на освітленості крива тональної реакції. Докладніше про це можна дізнатися тут. Ще докладніші відомості можна знайти за допомогою google.
In addition to gamma 1.8 and gamma 2.2 the only other gamma for a working space that gets much mention or use is gamma 1.0, also called linear gamma. Linear gamma is used in HDR (high dynamic range) imaging and also if one wants to avoid introducing gamma-induced errors into one's regular low dynamic range editing. Gamma-induced errors is a topic outside the scope of this tutorial, but see Gamma errors in picture scaling, for gamma-induced color shifts; and of course Timo Autiokari's somewhat infamous website.
Окрім значень гами рівних 1, 8 і 2, 2 єдиним іншим значенням гами для робочого простору, яке заслуговує на згадку і широко використовується, є значення лінійної гами або гама=1, 0. Лінійна гама використовується під час створення зображень HDR (з високим динамічним діапазоном), а також у разі, коли бажано уникати помилок, пов’ язаних з гамою, під час редагування звичайних зображень з низьким динамічним діапазоном. Тема « помилок, пов’ язаних з гамою » виходить за межі цього посібника. Але ви можете ознайомитися з розділом « Помилки, пов’ язані з гамою » при масштабуванні зображень, щоб дізнатися про пов’ язані з гамою зсуви тональності; і, звичайно ж, ознайомитися з матеріалами інформативного (хоча і з дещо підмоченою репутацією) веб- сайта Тімо Аутіокарі (Timo Autiokari), де наведено безпосередній опис використання лінійних робочих просторів гами.
Unfortunately and despite their undeniable mathematical advantages, linear gamma working spaces have so few tones in the shadows that (in my opinion) they are impossible to use for editing if one is working in 8-bits, and still problematic at 16-bits. When the day comes when we are all doing our editing on 32-bit files produced by our HDR cameras on our personal supercomputers, I predict that we will all be using working spaces with gamma 1; Adobe Lightroom is already using a linear gamma working space "under the hood" and Lightzone has always used a linear gamma working space.
На жаль і усупереч незаперечним математичним перевагам, робочі простори з лінійними гамами містять так мало тонів у тінях, що (на думку автора цього підручника) ними неможливо користуватися для редагування, якщо ви працюєте з 8- бітовими кольорами, і проблематично користуватися за 16- бітових кольорів. Коли настане день, коли ми зможемо редагувати наші 32- бітові зображення, створені за допомогою фотоапаратів з високим динамічним діапазоном на наших персональних суперкомп’ ютерах, можна бути певним, ми користуватимемося робочими просторами з гама=1. Adobe Lightroom вже перейшов на неявне використання робочого простору з лінійною гамою, а програма Lightzone завжди використовувала робочий простір з лінійною гамою.
Which working space: large gamut or small gamut
Який робочий простір вибрати: велику палітру чи малу палітру?
One MAJOR consideration in choosing a working space is that some working spaces are bigger than others, meaning they cover more of the visible spectrum (and perhaps even include some imaginary colors - mathematical constructs that do n't really exist). These bigger spaces offer the advantage of allowing you to keep all the colors captured by your camera and preserved by the lcms conversion from your camera profile to the really big profile connection space.
Однією з ОСНОВНИХ проблем вибору робочого простору є те, що деякі робочі простори є ширшими за інші. Це означає, що вони покривають більшу частину видимого спектра (і, можливо, навіть містять уявні кольори — математичні конструкти, який насправді не існує). Перевагою використання таких ширших просторів є те, що у них можна отримати всі кольори отримані з фотоапарата і зберегти їх під час перетворення lcms з профілю вашого фотоапарата до величезного простору з’ єднання профілів.
But keeping all the possible colors comes at a price. It seems that any given digital image (pictures of daffodils with saturated yellows being one common exception) likely only contains a small subset of all the possible visible colors that your camera is capable of capturing. This small subset is easily contained in one of the smaller working spaces. Using a very large working space mean that editing your image (applying curves, saturation, etc) can easily produce colors that your eventual output device (printer, monitor) simply cannot display. So the conversion from your working space to your output device space (say your printer) will have to remap the out of gamut colors in your edited image, some of which might even be totally imaginary, to your printer color space with its much smaller gamut, leading to inaccurate colors at best and at worst to banding (posterization - gaps in what should be a smooth color transition, say, across an expanse of blue sky) and clipping (your carefully crafted muted transitions across delicate shades of red, for example, might get remapped to a solid block of dull red after conversion to your printer's color space).
Але збереження всіх можливих кольорів має свою ціну. Ймовірно, довільне цифрове зображення (винятками є зображення нарцисів з насиченими жовтими кольорами) містить лише невелику підмножину всіх можливих видимих кольорів, які здатен зареєструвати ваш фотоапарат. Ця мала підмножина з легкістю вкладається у один з менших робочих просторів. Використання дуже широких робочих просторів означає, що редагування вашого зображення (застосування кривих, насиченості тощо) може легко призвести до створення точок з кольорами, які просто не зможе показати пристрій призначення (принтер, монітор). Отже під час перетворення з вашого робочого простору у простір пристрою виводу (наприклад, вашого принтера) доведеться відображати кольори зображення, яких немає у палітрі, частина цих кольорів може бути просто уявною, на простір кольорів вашого принтера зі значно меншою палітрою, що у найкращому разі призведе до неточностей у кольорах, а у найгіршому — до утворення смуг (постеризації — розривів у плавних переходах кольорів, наприклад, у кольорах неба) і обрізання (наприклад, ретельно створений вами плавний перехід тонів рожевого може стати суцільною ділянкою тьмяно- червоного кольору після перетворення до простору кольорів принтера).