natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I would quote the entire article (it's that good), but that would involve "unfair usage" I am sure. So go check out the article for yourself. The illustrations in the article really help to clarify what the different rendering intents actually do and the compromises involved in choosing one rendering intent over another.
Jag kunde citera hela artikeln (så bra är den), men jag är säker på att det skulle innebära brott mot citaträtten. Så ta en titt på artikeln själv. Illustrationerna i artikeln hjälper verkligen till med att klargöra vad de olika återgivningsalternativen faktiskt gör, och kompromisserna som ingår vid val av ett återgivningsalternativ istället för ett annat.
For another excellent source of information on rendering intents with accompanying illustrations, see http: / /www. normankoren. com/ color_management. html#Rendering_intent.
Se http: // www. normankoren. com/ color_ management. html för en annan utmärkt informationskälla om återgivningsalternativ med tillhörande illustrationer.
What rendering intent should I use for displaying images on my monitor?
Vilket återgivningsalternativ bör man använda för att visa bilder på en bildskärm?
The usual choice is relative colorimetric. I would suggest that you not use absolute colorimetric (eg; with ufraw) unless you want very strange results.
Det vanligaste valet är relativt färgläge. Jag föreslår att du inte använder absolut färgläge (t. ex. med ufraw) om du inte vill ha riktigt konstiga resultat.
What is soft-proofing?
Vad är bildskärmskorrektur?
Soft-proofing will show you the differences to be expected between what you see on your screen and what you will see when you make a print. To soft-proof, you need a profile for your printer (actually, for your printer-paper combination, as the paper used affects the ink colors and the white point). If you do n't like the soft-proofed image, you can make changes (in your working space, not after converting the image to your printer space!) to bring the soft-proofed image more in line with how you want the final print to look.
Bildskärmskorrektur visar förväntad skillnad mellan vad du ser på skärmen och vad du ser när du gör en utskrift. För att visa en bildskärmskorrektur, behöver du en profil för skrivaren (i själva verket för kombinationen av skrivare och papper, eftersom det papper som används påverkar bläckets färger och vitpunkten). Om du inte tycker om bildskärmskorrekturen kan du göra ändringar (i arbetsrymden, inte efter konvertering av bilden till skrivarens färgrymd) för att få bildskärmskorrekturen att bättre motsvara hur du vill att den slutliga utskriften ska se ut.
What rendering intent should I use when I soft-proof?
Vilket återgivningsalternativ bör man använda vid bildskärmskorrektur?
I've always heard that you ought to use "perceptual intent" when transforming an image from a larger working space to a smaller printer space. But especially in light of reading the aforementioned Cambridge in Color article, it seems that perceptual intent may or may not give the best results, depending on the respective gamuts of the image and printer/ paper combination in question. I've been experimenting quite a bit lately with output intents for printing. I find that for my images, the colorimetric intents give clearer, brighter colors, albeit at the cost of having to carefully re-edit the image to avoid clipping highlights and shadows. Perusal of the various photography forums and articles available on the internet indicates that "perceptual intent" is just an option, not by any means always "the best" option.
Jag har alltid hört att man bör använda "perceptuell återgivning" vid transformering av en bild från en större arbetsrymd till en mindre utskriftsrymd, men i synnerhet efter att ha läst den tidigare nämnda artikeln från "Cambridge in colour" verkar det som om perceptuell återgivning kan ibland och ibland inte ge bäst resultat, beroende på respektive tonomfång i bilden och kombinationen av skrivare och papper i fråga. Jag har experimenterat en hel del på senaste tiden med utmatningsåtergivning för skrivare. Jag märker att återgivningsalternativen absolut och relativt färgläge ger klarare, ljusare färger, dock till priset av att behöva noggrant redigera om bilden för att undvika beskärning av dagrar och skuggor. Genomläsning av olika fotografiforum och artiklar tillgängliga på Internet indikerar att "perceptuell återgivning" bara är ett alternativ, och inte på något sätt alltid "det bästa" alternativet.
And what about black point compensation?
Vad gäller för svartpunktskompensation?
The clearest definition I could find about black point compensation is as follows: "BPC is a way to make adjustments between the maximum black levels of digital files and the black capabilities of various digital devices [such as a printer]" (http: / /www. newsandtech. com/ issues/ 2004/ 05-04/ pt/ 05-04_blackpoint. htm).
Den tydligaste definitionen jag kunde hitta av svartpunktskompensation är följande: "SPK är ett sätt att göra justeringar mellan de maximala svartnivåerna hos digitala filer och möjligheterna att återge svart hos olika digitala enheter [som skrivare]" (http: // www. newsandtech. com/ issues/ 2004/ 05- 04/ pt/ 05- 04_ blackpoint. htm).
The article from which this definition comes offers a very clear explanation (albeit Adobe-centric) of how black point compensation works and the practical consequences of using or not using it. The bottom line advice is, it depends. Try soft-proofing with black point compensation on. If you like it, use it. Otherwise, do n't use it.
Artikeln som definitionen kommer från erbjuder en mycket tydlig förklaring (även om den är centrerad på Adobe) av hur svartpunktskompensation fungerar och de praktiska konsekvenserna av att använda den eller inte. I slutändan är rådet att det beror på. Prova bildskärmskorrektur med svartpunktskompensation aktiverad. Om du tycker om resultatet, använd den. Annars, använd den inte.
Can all of the rendering intents be used when converting from one color space to another?
Kan alla återgivningsalternativ användas vid konvertering från ett färgsystem till ett annat?
In a word, no. Which rendering intents are available when converting from one profile to another depends on the destination profile. Not every profile supports every rendering intent. What happens when you select an unsupported rendering intent is that LCMS quietly uses the profile's default rendering intent.
Med ett enda ord, nej. Vilka återgivningsalternativ som är tillgängliga vid konvertering från en profil till en annan beror på målprofilen. Alla profiler stöder inte alla återgivningsalternativ. Vad som händer när du väljer ett återgivningsalternativ som inte stöds, är att LCMS använder profilens förvalda återgivningsalternativ utan att säga någonting.
For an informative and humorous discussion of myths surrounding the use of various rendering intents, see http: / /www. colorwiki. com/ wiki/ Color_Management_Myths_21-25#Myth_.2321: _There_are_perceptual_rendering_intents_available_when_converting_from_scanner.2Fcamera-.3Eworkspace_or_workspace-.3Eworkspace. and http: / /www. colorwiki. com/ wiki/ Color_Management_Myths_6-10.
För en informativ och rolig behandling av myter som omger användningen av olika återgivningsalternativ, se http: // www. colorwiki. com/ wiki/ Color_ Management_ Myths_ 21- 25# Myth _. 2321: _ There_ are_ perceptual_ rendering_ intents_ available_ when_ converting_ from_ scanner. 2Fcamera -. 3Eworkspace_ or_ workspace -. 3Eworkspace. och http: // www. colorwiki. com/ wiki/ Color_ Management_ Myths_ 6- 10.
Why does the perceptual rendering intent get recommended so often as the "photographic" rendering intent?
Varför rekommenderas perceptuell återgivning så ofta som "fotografiskt" återgivningsalternativ?
It's a safe choice because it prevents clipping of shadows and highlights, although possibly at the expense of desaturating all your colors. So if you do n't want to bother doing any soft-proofing, choose the perceptual rendering intent (if you do n't want to soft-proof, probably you should also stick with sRGB).
Den är ett säkert val, eftersom den förhindrar beskärning av skuggor och dagrar, även om det kan ske till bekostnad av att alla färger förlorar färgmättnad. Om du inte vill bekymra dig om att göra någon bildskärmskorrektur, välj perceptuell återgivning (om du inte vill göra någon bildskärmskorrektur, bör du nog också hålla dig till sRGB).
A few definitions and comments
Några definitioner och kommentarer
You've reached the end of this tutorial on color management. We've "color-managed" our way all the way from the camera and the monitor, to the working space, to the printer. I've learned a lot and I hope you have, too. What follow is some additional comments and definitions:
Du har nått slutet på den här handledningen om färghantering. Vi har "färghanterat" oss fram hela vägen från kameran och bildskärmen, till arbetsrymden, till skrivaren. Jag har lärt mig mycket, och jag hoppas du också har det. Det följande är några ytterligare kommentarer och definitioner:
Assign a profile means change the meaning of the RGB numbers in an image by embedding a new profile without changing the actual RGB numbers associated with each pixel in the image. "Convert" to a profile means embed a new profile, but also change the RGB numbers at the same time so that the meaning of the RGB values - that is, the real-world visible color represented by the trio of RGB numbers associated with each pixel in an image - remains the same before and after the conversion from one space to another.
Att tilldela en profil betyder att ändra betydelsen av RGB- värdena i en bild genom att inbädda en ny profil utan att ändra själva RGB- värdena som hör ihop med varje bildpunkt i bilden. Att "konvertera" till en profil betyder att inbädda en ny profil, men också samtidigt ändra RGB- värdena så att betydelsen av RGB- värdena, det vill säga den verkliga synliga färgen som representeras av RGB- trippeln som hör ihop med varje bildpunkt i en bild, förblir samma före och efter konverteringen från ett färgsystem till ett annat.
On the other hand, every time you assign a new working space profile rather than convert to a new working space (except when initially assigning a camera profile to the image file you get from your raw processing software), the appearance of the image should more or less drastically change (usually for the worse, unless the wrong profile had previously been inadvertently embedded in the image).
Å andra sidan, så fort du tilldelar en ny arbetsrymdprofil istället för att konvertera till en ny arbetsrymd (utom när en kameraprofil initialt tilldelas till bildfilen som du får från programvaran för behandling av obehandlade filer), ska bildens utseende ändras mer eller mindre dramatiskt (oftast till det sämre, om inte en felaktig profil tidigare hade inbäddats i bilden av misstag).
In theory, you should be able to do multiple conversions of an image from one working space to another, and if you are using a color-managed image editor, even though all the RGB numbers in the image will change with each conversion, the image displayed on your screen should look the same. In actual fact, because of rounding errors upon each conversion, not to mention gamut-clipping when going from a larger to a smaller working space, every time you convert from one space to another the image degrades a bit.
Teoretiskt sett, ska man kunna göra flera konverteringar av en bild från en arbetsrymd till en annan, och om man använder en editor med färghantering så ska bilden som visas på skärmen se likadan ut, även om alla RGB- värden i bilden ändras vid varje konvertering. I själva verket, på grund av avrundningsfel vid varje konvertering, för att inte nämna beskärning av tonomfånget när man går från en större till en mindre arbetsrymd, blir bilden något försämrad varje gång man konverterar från en färgrymd till en annan.
Device-dependent and device-independent profiles: The camera profile, a scanner profile, your monitor's profile, and your printer's color profile are all device-dependent profiles - these profiles only work with the specific device for which they were produced by means of profiling. Working space profiles and the PCS's are "device-independent". Once an image file has been translated by LCMS via a PCS to a device-independent working space, in a sense it no longer matters what device originally produced the image. But as soon as you want to display or print the image, then the device (monitor, printer) used matters a great deal and requires a device-dependent profile.
Enhetsberoende och enhetsoberoende profiler: Kameraprofilen, en bildläsarprofil, bildskärmens profil och skrivarens färgprofil är alla enhetsberoende profiler: profilerna fungerar bara med den specifika enhet som de skapats för med hjälp av profilering. Arbetsrymdsprofiler och profilsambandsrymden (PCS) är "enhetsoberoende". När en bildfil väl har översatts av LCMS via en PCS till en enhetsoberoende arbetsrymd, spelar det på ett sätt inte längre någon roll vilken enhet som ursprungligen skapade bilden. Men så fort du vill visa eller skriva ut bilden, spelar enheten (bildskärmen, skrivaren) som används en stor roll, och en enhetsberoende profil krävs.
An interpolated raw file is n't a raw file. For some reason this simple point causes a lot of confusion. But after a raw file has been been interpolated by raw processing software and then output as a tiff or jpeg, the original raw file is still a raw file, of course, but the interpolated file is just an image file. It is n't a raw file.
En interpolerad obehandlad fil är inte en obehandlad fil. Av någon anledning orsakar detta enkla påstående stor förvirring. Men efter att en obehandlad fil har interpolerats av programvara för behandling av obehandlade filer och utmatad som TIFF eller JPEG, är den obehandlade originalfilen naturligtvis fortfarande obehandlad, men den interpolerade filen är bara en bildfil. Den är inte en obehandlad fil.
Linear has two related and easily confused definitions. "Linear" can mean that the image tonality reflects the tonality in the original scene as photographed instead of being altered by the application of an S-curve or other means of changing local and global tonality. It can also mean that the gamma transfer curve of the color space is linear. An image can be "linear" in either, both, or neither of these two senses. A raw image as developed by dcraw is linear in both senses. The same image as developed by Canon's DPP wo n't be linear in either sense.
Linjär har två relaterade och lätt ihopblandade definitioner. "Linjär" kan betyda att bildens tonomfång återger tonomfånget i originalscenen som den fotograferades istället för att ha ändrats med användning av en S- kurva eller något annat sätt att ändra lokalt och globalt tonomfång. Det kan också betyda att färgrymdens gamma- överföringskurva är linjär. En bild kan vara "linjär" i endera, båda, eller ingendera av dessa två betydelser. En obehandlad bild framkallad av dcraw är linjär i båda betydelserna. Samma bild framkallad av Canons DPP skulle inte vara linjär i någon betydelse.
HDR and LDR do not refer to the bit-depth of the image. "High dynamic range" and "low dynamic range" refer to the total dynamic range encompassed by an image. A regular low dynamic range image, say encompassing a mere 5 "stops" (the average digital camera these days can easily accommodate 8 or 9 stops), can be saved as an 8-, 16-, 32-, or even 64-bit image, depending on your software, but the dynamic range of the image is n't thereby increased. Only the number of discrete steps from the brightest to the darkest tone in the image has changed. Conversely, a 22-stop scene (way beyond the capacity of a consumer-oriented digital camera without using multiple exposures) can be saved as an 8- or 16-bit image, but the resulting image will exhibit extreme banding (that is, it will display extreme banding in any given tonal range that can actually be displayed on a typical monitor at one time) because of the relatively few available discrete tonal steps from the lightest to the darkest tone in the image.
Stort dynamiskt omfång (HDR) och litet dynamiskt omfång (LDR) gäller inte bildens bitdjup. HDR och LDR gäller det totala dynamiska omfånget som en bild omfattar. En vanlig bild med litet dynamiskt omfång, som omfattar endast 5 "steg" (nuförtiden kan en vanlig digitalkamera enkelt omfatta 8 eller 9 steg), kan sparas som en 8 -, 16 -, 32 -, eller till och med 64- bitars bild, beroende på programvara, men därmed ökas inte bildens dynamiska omfång. Bara antal diskreta steg från den ljusaste till den mörkaste färgtonen i bilden har ändrats. Omvänt, kan ett motiv med 22 steg (långt bortom kapaciteten hos en konsumentinriktad digitalkamera utan att använda flera exponeringar) sparas som en 8 - eller 16- bitars bild, men resultatbilden kommer att uppvisa extrem bandning (det vill säga, den kommer att uppvisa extrem bandning i alla givna färgtonintervall som faktiskt går att visa samtidigt på en bildskärm) på grund av de relativt få tillgängliga diskreta färgtonstegen från den ljusaste till den mörkaste färgtonen i bilden.
In-camera produced jpegs do n't need a camera profile. All jpegs (or tiffs, if you have an older Minolta Dimage camera) coming straight out of a camera (even if produced by point-and-shoots cameras that do n't allow you to save a raw file) start life inside the camera as a raw file produced by the camera's A to D converter. If you save your images as jpegs, then the processor inside the camera interpolates the raw file, assigns a camera profile, translates the resulting RGB numbers to a working space (usually sRGB but sometimes you can choose AdobeRGB, depending on the camera), does the jpeg compression, and stores the jpeg file on your camera card. So jpegs (or tiffs) from your camera do n't need to be assigned a camera profile which is then translated to a working space via a PCS. Jpegs from a camera are already in a working space.
JPEG- filer skapade i kameran behöver inte någon kameraprofil. Alla JPEG- filer (eller TIFF- filer, om du har en äldre Minolta Dimage kamera) som kommer direkt från kameran (även om de skapas av enknappskameror som inte låter dig spara en obehandlad fil) börjar livet som en obehandlad bild skapad av kamerans A/ D- konvertering. Om du sparar bilderna som JPEG- filer, interpolerar processorn inne i kameran den obehandlade bilden, tilldelar en kameraprofil, översätter de resulterande RGB- värdena till en arbetsrymd (oftast sRGB, men ibland kan du välja Adobe RGB, beroende på kamera), gör JPEG- komprimeringen och lagrar JPEG- filen på kamerans minneskort. Alltså behöver inte JPEG- filer (eller TIFF- filer) från kameran tilldelas en kameraprofil som sedan översätts till en arbetsrymd via en PCS. JPEG- filer från en kamera är redan i en arbetsrymd.
Useful mathematical information if you are dealing with dcraw's linear gamma output: Mathematically speaking, when doing a gamma transform you normalize (that is, divide by 256 if you are working with 8-bit values) the RGB numbers and raise the resulting numbers to an appropriate power depending on the respective gammas of the starting and ending color space, then renormalize the results to a new set of RGB numbers. It's not hard, and very instructive, to do this with a calculator for a few sets of RGB numbers spaced from (0,0,0) to (255,255,255) to see how RGB numbers change from one gamma encoding to another. LCMS does this for you when you ask LCMS to convert from one color space to another. However, if ALL you are doing is converting from one color space to the same color space except for a different gamma, use imagemagick instead of LCMS and just manipulate the RGB numbers directly, then assign the new working space to the image - the results will be more accurate than going through a color space transform.
Användbar matematisk information om du sysslar med dcraws utdata med linjärt gamma: Matematiskt sett, vid beräkning av en gammatransform normaliseras (det vill säga divideras med 256 vid arbete med 8- bitars värden) RGB- värdena, de resulterande talen upphöjs till en lämplig exponent beroende på respektive gamma för ingående färgsystem, och resultaten normaliseras igen till en ny uppsättning RGB- värden. Det är inte svårt, och mycket lärorikt, att göra det med en miniräknare för några få uppsättningar RGB- värden spridda från (0, 0, 0) till (255, 255, 255), för att se hur RGB- värden ändras från en gammakodning till en annan. LCMS gör det åt dig när du ber LCMS att konvertera från ett färgsystem till ett annat. Om ALLT du gör är att konvertera från ett färgsystem till samma färgsystem förutom annorlunda gamma, använd ImageMagick istället för LCMS, behandla bara RGB- värdena direkt, och tilldela den nya arbetsrymden till bilden: resultatet blir noggrannare än att gå via en färgsystemtransform.
Copyrighted and copyleft working spaces: I will take it as given that all the ordinarily encountered working spaces, such as:
Upphovsrättsskyddade arbetsrymder och arbetsrymder med fri upphovsrätt: Jag tar för givet att alla arbetsrymder som man normalt träffar på, såsom:
the several variants of sRGB (see color. org)
De olika varianterna av sRGB (se color. org)
BruceRGB or BestRGB
BruceRGB eller BestRGB
the various ECI (European color initiative) working space profiles
De olika profilerna för arbetsrymder från ECI (Europeiska färginitiativet)
AdobeRGB, Adobe WideGamutRGB, and Kodak/ Adobe ProPhotoRGB (Kodak and Adobe ProPhoto are the same, just branded differently) and their non-branded, non-copyrighted counterparts (Oyranos includes a non-branded version of AdobeRGB)
AdobeRGB, Adobe WideGamutRGB och Kodak/ Adobe ProPhotoRGB (Kodak och Adobe ProPhoto är likadana, bara med olika märkesnamn) och deras motsvarigheter utan märkesnamn och upphovsrättsskydd (Oyranos innehåller en version av AdobeRGB utan märkesnamn)
and quite a few other working spaces that could be added to this list, are all more or less suitable as working spaces. Which working space you should use depends only and solely on you, on your requirements as the editor of your digital images with your eventual output intentions (web, fine art print, etc). However, as a critical aside, if you are using Adobe or other copyrighted working space profiles, these profiles contain copyright information that shows up in your image exif information. Lately I've been perusing the openicc mailing lists. Apparently LCMS can be used to produce nonbranded, copyleft working space profiles that are just the same as - actually indistinguishable from - the branded, copyrighted working space profiles. It would be a wonderful addition to & digikam; if a set of "copyleft" working space profiles, including nonbranded, relabelled versions of ProPhotoRGB, AdobeRGB, and Adobe WidegamutRGB (perhaps in two flavors each: linear gamma and the usual gamma), could be bundled as part of the & digikam; package.
och en mängd andra arbetsrymder som skulle kunna läggas till i listan, är alla mer eller mindre lämpliga som arbetsrymder. Vilken arbetsrymd du bör använda beror enbart på dig, och dina krav när du redigerar dina digitala bilder med dina slutliga utskriftsbehov (webben, konstfotografier etc.). Dock, som en kritisk kommentar, om man använder Adobe eller andra upphovsrättsskyddade profiler som arbetsrymder, innehåller dessa profiler copyright- information som dyker upp i bildens EXIF- information. Den senaste tiden har jag bläddrat igenom e- postlistorna hos openicc. Uppenbarligen kan LCMS användas för att skapa profiler med fri upphovsrätt utan märkesnamn för arbetsrymder som är likadana som, i själva verket omöjliga att skilja från, upphovsrättsskyddade profiler med märkesnamn. Det skulle vara ett underbart tillägg till & digikam; om en uppsättning profiler med "fri upphovsrätt", inklusive omdöpta versioner av ProPhotoRGB, AdobeRGB och Adobe WidegamutRGB utan märkesnamn (kanske i två versioner vardera: med linjär gamma och vanlig gamma), skulle kunna levereras som en del av & digikam; - paketet.
The Universal Translator: your camera profile, the Profile Connection Space, and LMCS
Universalöversättaren: kameraprofilen, profilsambandsrymden (PCS) och LCMS