natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Modern telescopes have revealed that many Spiral galaxies harbour supermassive black holes at their centres, with masses that can exceed that of a billion Suns. Both elliptical and spiral galaxies are known to contain these exotic objects; in fact many astronomers now believe that all large galaxies contain a supermassive black hole in their nucleus. Our own Milky Way is known to harbour a black hole in its core with a mass millions of times bigger than a star 's mass.
Moderna teleskop har visat att många spiralgalaxer härbärgerar ytterst massiva svarta hål i sina centrum, med massor som kan överskrida en miljard solar. Det är känt att både elliptiska och spiralgalaxer innehåller dessa exotiska objekt: I själva verket anser många astronomer nu att alla stora galaxer innehåller ytterst massiva svarta hål i sina kärnor. Det är känt att vår egen Vintergata har ett svart hål i sitt centrum, med en massa flera miljoner gånger större än en stjärnas massa.
There are many fine examples of spiral galaxies to be found in & kstars;, and many have beautiful images available in their popup menu. You can find them by using the Find Object window. Here is a list of some spiral galaxies with nice images available:
Det finns många storartade exempel på spiralgalaxer att betrakta i & kstars;, och många har vackra bilder tillgängliga i sina objektmenyer. Du hittar dem genom att använda fönstret Sök objekt. Här är en lista med några spiralgalaxer som har fina bilder tillgängliga:
M 64, the Black-Eye Galaxy (type Sa)
M64, Blåtiran (typ Sa)
M 31, the Andromeda Galaxy (type Sb)
M 31, Andromedagalaxen (typ Sb)
M 81, Bode 's Galaxy (type Sb)
M 81, Bodes galax (typ Sb)
M 51, the Whirlpool Galaxy (type Sc)
M 51, Virvelgalaxen (typ Sc)
NGC 300 (type Sd) [use DSS image link]
NGC 300 (typ Sd) [använd DSS- bildlänk]
M 83 (type SBa)
M 83 (typ SBa)
NGC 1530 (type SBb)
NGC 1530 (typ SBb)
NGC 1073 (type SBc)
NGC 1073 (typ SBc)
Stars
Stjärnor
What are the stars?
Vad är stjärnor?
Stars are gigantic, self-gravitating spheres of (mostly) Hydrogen gas. Stars are also thermonuclear engines; nuclear fusion takes place deep in the cores of stars, where the density is extreme and the temperature reaches tens of millions of degrees Celsius.
Stjärnor är gigantiska klot med (i huvudsak) vätgas, som hålls ihop av sin egen gravitation. Stjärnor är också termonukleära kraftverk. Kärnfusion äger rum djupt inne i en stjärnas mitt, där tätheten är extrem och temperaturen når tiomiljontals grader Celsius.
Is the Sun a star?
Är solen en stjärna?
Yes, the Sun is a star. It is the dominant centrepiece of our solar system. Compared to other stars, our Sun is rather ordinary; it appears to be so much bigger and brighter to us because it is millions of times closer than any other star.
Ja, solen är en stjärna. Den är den dominerande centralpunkten i vårt solsystem. Jämfört med andra stjärnor är vår sol ganska vanlig. Den verkar så mycket större och ljusare för oss, eftersom den är miljontals gånger närmare än alla andra stjärnor.
Why do stars shine?
Varför lyser stjärnor?
The short answer is: star shine because they are very hot. It is really no more complicated than that. Any object heated to thousands of degrees will radiate light, just like stars do.
Ett kort svar är: Stjärnor lyser eftersom de är mycket varma. Det är egentligen inte mer komplicerat än så. Alla objekt som värms upp till tusentals grader avger ljus, precis som stjärnorna gör.
The obvious next question is: why are stars so hot?
Nästa uppenbara fråga är: Varför är stjärnor så varma?
This is a tougher question. The usual answer is that stars get their heat from the thermonuclear fusion reactions in their cores. However, this cannot be the ultimate cause for the stars 'heat, because a star must be hot in the first place for nuclear fusion to be triggered. Fusion can only sustain the hot temperature; it cannot make a star hot. A more correct answer is that stars are hot because they have collapsed. Stars form from diffuse gaseous nebulae; as the nebulous gas condenses to form a star, the gravitational potential energy of the material is released, first as kinetic energy, and ultimately as heat as the density increases.
Det är en svårare fråga. Det vanliga svaret är att stjärnorna får sin värme från den termonukleära fusionsreaktionen i deras inre. Detta kan dock inte vara den ursprungliga orsaken till stjärnornas värme, eftersom en stjärna måste vara varm från början för att kärnfusion ska kunna starta. Fusionen kan bara bibehålla den varma temperaturen, den kan inte göra en stjärna varm. Ett riktigare svar är att stjärnor är varma eftersom de har kollapsat. Stjärnor formas av diffusa gasnebulosor. Medan nebulosans gas kondenseras så att en stjärna formas, avges materialets potentiella gravitationsenergi, först som kinetisk energi, och till sist som värme när tätheten ökar.
Are stars all the same?
Är alla stjärnor likadana?
Stars have many things in common: they are all collapsed spheres of hot, dense gas (mostly Hydrogen), and nuclear fusion reactions are occurring at or near the centres of every star in the sky.
Stjärnor har mycket gemensamt: De är alla kollapsade klot med varm, tät gas (i huvudsak väte), och kärnfusionsreaktioner sker i eller nära mitten av varje stjärna på himlen.
However, stars also show a great diversity in some properties. The brightest stars shine almost 100 million times as brightly as the faintest stars. Stars range in surface temperature from only a few thousand degrees to almost 50,000 degrees Celsius. These differences are largely due to differences in mass: massive stars are both hotter and brighter than lower-mass stars. The temperature and Luminosity also depend on the evolutionary state of the star.
Men stjärnor uppvisar också en stor variation för vissa egenskaper. De ljusstarkaste stjärnorna lyser nästan 100 miljoner gånger ljusare än de svagaste stjärnorna. Stjärnornas yttemperatur går från bara ett fåtal tusen grader till nästan 50 000 grader Celsius. Dessa skillnader beror till stor del på skillnader i massa: Massiva stjärnor är både varmare och ljusare än stjärnor med mindre massa. Temperaturen och ljusstyrkan beror också på stjärnans utvecklingsstadium.
What is the Main Sequence?
Vad är huvudsekvensen?
Main sequence
Huvudsekvensen
The main sequence is the evolutionary state of a star when it is fusing Hydrogen in its core. This is the first (and longest) stage of a star 's life (not including protostar phases). What happens to a star after it runs out of core Hydrogen is addressed in the stellar evolution article (coming soon).
Huvudsekvensen är utvecklingsstadiet då stjärnans fusion av väte pågår i dess inre. Det är det första (och längsta) stadiet i en stjärnas liv (om inte stadierna som protostjärna inräknas). Vad som händer med en stjärna efter den får slut på väte i kärnan, beskrivs i avsnittet om stellär utveckling (som snart kommer).
How long do stars last?
Hur länge lever stjärnor?
The lifetime of a star depends very much on its mass. More massive stars are hotter and shine much more brightly, causing them to consume their nuclear fuel much more rapidly. The largest stars (roughly 100 times as massive as the Sun), will run out of fuel in only a few million years; while the smallest stars (roughly ten percent the mass of the Sun), with their much more frugal consumption rate, will shine on (albeit dimly) for trillions of years. Note that this is much longer than the Universe has yet been in existence.
En stjärnas livstid beror väldigt mycket på dess massa. Massivare stjärnor är varmare och skiner mycket ljusare, vilket gör att de förbrukar sitt kärnbränsle mycket fortare. De största stjärnorna (grovt sett 100 miljoner gånger massivare än solen), får slut på bränslet efter bara några få miljoner år, medan de minsta stjärnorna (med ungefär 10 procent av solens massa), med sin mycket blygsammare förbrukningshastighet, kommer att skina (om än svagt) under biljoner år. Observera att detta är mycket längre än universum ännu har funnits.
The Earth is round, and it is always half-illuminated by the Sun. However, because the Earth is spinning, the half that is illuminated is always changing. We experience this as the passing of days wherever we are on the Earth 's surface. At any given instant, there are places on the Earth passing from the dark half into the illuminated half (which is seen as dawn on the surface). At the same instant, on the opposite side of the Earth, points are passing from the illuminated half into darkness (which is seen as dusk at those locations). So, at any given time, different places on Earth are experiencing different parts of the day. Thus, Solar time is defined locally, so that the clock time at any location describes the part of the day consistently.
Jorden är rund, och den är alltid belyst till hälften av solen. Eftersom jorden snurrar, ändras dock halvan som belyses hela tiden. Vi upplever detta som att dagarna går var vi än befinner oss på jordens yta. Vid ett givet ögonblick finns det platser på jorden som passerar från den mörka halvan till den belysta (som ses som gryning på ytan). I samma ögonblick, på motsatt sida av jorden, passerar platser från den belysta halvan till den mörka (som ses som skymning på platsen). Alltså, vid ett givet ögonblick, ser olika platser på jorden olika delar av dagen. Soltid definieras därför lokalt, så att klockan på vilken plats som helst beskriver tiden på dagen på ett konsekvent sätt.
This localisation of time is accomplished by dividing the globe into 24 vertical slices called Time Zones. The Local Time is the same within any given zone, but the time in each zone is one Hour earlier than the time in the neighboring Zone to the East. Actually, this is a idealised simplification; real Time Zone boundaries are not straight vertical lines, because they often follow national boundaries and other political considerations.
Den här lokaliseringen av tid åstadkoms genom att dela globen i 24 vertikala skivor som kallas tidzoner. Den lokala tiden är samma i en given zon, men tiden i varje zon är en timme tidigare än tiden i den angränsande zonen österut. I själva verket är detta en idealiserad förenkling. Verkliga tidzonegränser är inte raka vertikala linjer, eftersom de ofta följer nationsgränser och andra politiska hänsyn.
Note that because the Local Time always increases by an hour when moving between Zones to the East, by the time you move through all 24 Time Zones, you are a full day ahead of where you started. We deal with this paradox by defining the International Date Line, which is a Time Zone boundary in the Pacific Ocean, between Asia and North America. Points just to the East of this line are 24 hours behind the points just to the West of the line. This leads to some interesting phenomena. A direct flight from Australia to California arrives before it departs. Also, the islands of Fiji straddle the International Date Line, so if you have a bad day on the West side of Fiji, you can go over to the East side of Fiji and have a chance to live the same day all over again.
Observera att eftersom den lokala tiden alltid ökar med en timme när man förflyttar sig mellan zoner österut, när man väl flyttat sig genom alla 24 tidzonerna, är man en hel dag tidigare än där man började. Vi hanterar den här paradoxen genom att definiera den internationella datumlinjen, som är en tidzonegräns i Stilla havet, mellan Asien och Nordamerika. Platser precis öster om den här linjen är 24 timmar efter platser precis väster om linjen. Det här orsakar en del intressanta fenomen. En direktflygning från Australien till Kalifornien anländer innan den avgår. Dessutom ligger Fidjiöarna tvärs över datumlinjen, så om man har en dålig dag på västsidan av Fidji, kan man gå över till östsidan och få chansen att uppleva samma dag en gång till.
KStars Tools
Kstars verktyg
& kstars; comes with a number of tools that allow you to explore some more advanced aspects of astronomy and the night sky.
& kstars; levereras med ett antal verktyg som låter dig utforska några mer avancerade aspekter av astronomi och natthimlen.
Object Details
Detaljinformation om objekt
What 's Up Tonight?
Vad händer i natt?
Jupiter Moons Tool
Verktyget Jupiters månar
The time on our clocks is essentially a measurement of the current position of the Sun in the sky, which is different for places at different Longitudes because the Earth is round (see Time Zones).
Tiden på våra klockor är väsentligen ett mått på den nuvarande positionen för solen på himlen, som skiljer sig för platser med olika longitud eftersom jorden är rund (se tidzoner).
However, it is sometimes necessary to define a global time, one that is the same for all places on Earth. One way to do this is to pick a place on the Earth, and adopt the Local Time at that place as the Universal Time, abbreviated UT. (The name is a bit of a misnomer, since Universal Time has little to do with the Universe. It would perhaps be better to think of it as global time).
Det är dock ibland nödvändigt att definiera en global tid, som är samma för alla platser på jorden. Ett sätt att göra detta är att ta en plats på jorden och anta lokal tid för den platsen som universell tid, förkortat UT. (Namnet är något av en felbeteckning, eftersom universell tid inte har mycket att göra med universum. Det är kanske bättre att tänka på den som global tid).
The geographic location chosen to represent Universal Time is Greenwich, England. The choice is arbitrary and historical. Universal Time became an important concept when European ships began to sail the wide open seas, far from any known landmarks. A navigator could reckon the ship 's longitude by comparing the Local Time (as measured from the Sun 's position) to the time back at the home port (as kept by an accurate clock on board the ship). Greenwich was home to England 's Royal Observatory, which was charged with keeping time very accurately, so that ships in port could re-calibrate their clocks before setting sail.
Den geografiska platsen som är vald för att representera universell tid är Greenwich i England. Valet är godtyckligt och av historiska skäl. Universell tid blev ett viktigt begrepp när europeiska fartyg började segla över det öppna havet, långt från kända landmärken. En navigatör kunde beräkna fartygets longitud genom att jämföra den lokala tiden (uppmätt från solens position) med tiden borta i hemmahamnen (upprätthållen av en noggrann klocka ombord på fartyget). Greenwich var platsen för Englands Kungliga observatorium, som hade hand om noggrann tidshållning, så att fartyg i hamn kunde kalibrera om sina klockor innan de seglade ut.
Set the geographic location to Greenwich, England using the Set Location window (Ctrl; G). Note that the Local Time (LT )and the Universal Time (UT) are now the same.
Välj geografisk plats till Greenwich, England med fönstret Ställ in plats (Ctrl; G). Observera att den lokala tiden (LT) och universella tiden (UT) nu är samma.
Further Reading: The history behind the construction of the first clock that was accurate and stable enough to be used on ships to keep Universal Time is a fascinating tale, and one told expertly in the book Longitude, by Dava Sobel.
Ytterligare läsning: Historien bakom konstruktionen av den första klockan som var noggrann och stabil nog att användas på skepp för att hålla universell tid är en fascinerande berättelse, som kunnigt berättas i boken Longitud, av Dava Sobel.
What 's Up Tonight? Tool
Verktyget Vad händer i natt?
The What 's Up Tonight Tool
Verktyget Vad händer i natt?
The What 's Up Tonight? (WUT) tool displays a list of objects that will be visible at night from any location, on any date. By default, the Date and Location are taken from the current settings in the main window, but you can change either value using the Change Date and Change Location buttons at the top of the WUT window.
Verktyget Vad händer i natt? visar en lista med objekt som är synliga på natten från vilken plats som helst, vilket datum som helst. Normalt tas datum och plats från nuvarande inställningar i huvudfönstret, men du kan ändra båda värden med knapparna Ändra datum och Ändra plats längst upp i verktygets fönster.
The WUT tool also displays a short almanac of data for the selected date: the rise and set times for the Sun and moon, the duration of the night and the Moon 's illumination fraction.
Verktyget visar också en kort almanacka med information för aktuellt datum: uppgångs - och nergångstider för solen och månen, nattens längd, och månens lyskraft.
Below the almanac is where the object information is displayed. The objects are organised into type categories. Select an object type in the box labelled Choose a Category, and all objects of that type which are above the horizon on the selected night will be displayed in the box labelled Matching Objects. For example, in the screenshot, the Planets category has been selected, and four planets which are up on the selected night are displayed (Mars, Neptune, Pluto, and Uranus). When an object in the list is selected, its rise, set and transit times are displayed in the lower-right panel. In addition, you can press the Object Details... button to open the Object Details window for that object.
Under almanackan visas objektinformationen. Objekten är organiserade i kategorier. Välj en objekttyp i rutan som heter Välj en kategori, så visas alla objekt av typen som är ovanför horisonten den aktuella natten i rutan som heter Funna objekt. I skärmbilden har till exempel kategorin Planeter valts, och fyra planeter som syns den aktuella natten visas (Mars, Neptunus, Pluto och Uranus). När ett objekt i listan väljes, visas dess uppgångs - och nergångstid i nedre högra rutan. Dessutom kan du trycka på knappen Information om objekt... för att öppna objektets Informationsfönster.
By default, the WUT will display objects which are above the horizon between sunset and midnight (i. e., in the evening). You can choose to show objects which are up between midnight and dawn (in the morning), or between dusk and dawn (any time tonight) using the combobox near the top of the window.
Normalt visar verktyget objekt som är ovanför horisonten mellan solnedgång och midnatt (dvs. på kvällen). Du kan välja att visa objekt som är uppe mellan midnatt och gryning (på morgonen), eller mellan skymning och gryning (När som helst inatt) med kombinationsrutan nära fönstrets överkant.
Zenith
Zenit
The Zenith is the point in the sky where you are looking when you look straight up from the ground. More precisely, it is the point on the sky with an Altitude of +90 Degrees; it is the Pole of the Horizontal Coordinate System. Geometrically, it is the point on the Celestial Sphere intersected by a line drawn from the centre of the Earth through your location on the Earth 's surface.
Zenit är punkten på himlen dit man tittar om man titta rakt upp från marken. Mer exakt så är det punkten på himlen med en elevation på +90 grader. Det är polen i det horisontella koordinatsystemet. Geometriskt är det punkten på himmelssfären som skärs av en linje som dras från jordens centrum genom platsen man befinner sig på jordens yta.
The Zenith is, by definition, a point along the Local Meridian.
Zenit är, definitionsmässigt, en punkt längs den lokala meridianen.
You can point to the Zenith by pressing Z or by selecting Zenith from the Location menu.
Du kan peka mot zenit genom att trycka på Z eller genom att välja Zenit i menyn Plats.
The & kturtle; Handbook
Handbok & kturtle;
annma@kde. org
annma SNABELA kde PUNKT org
annma@kde. org
piacentini SNABELA kde PUNKT org
KTurtle
Kturtle
native
modersmål
turtle
sköldpadda
& kturtle; is an educational programming environment using the & logo; programming language. It tries to make programming as easy and accessible as possible. This makes & kturtle; suitable for teaching kids the basics of maths, geometry and... programming. The commands used to program are in the style of the & logo; programming language. The unique feature of & logo; is that the commands are often translated into the speaking language of the programmer.
& kturtle; är en programmeringsmiljö för undervisning som använder ett programspråk fritt baserat på och inspirerat av & logo;. Målet med & kturtle; är att göra programmering så enkel och lättillgänglig som möjligt. Det gör & kturtle; lämpligt för att lära barn grunderna i matematik, geometri och... programmering. En av de viktigaste egenskaperna hos programspråket är möjligheten att översätta kommandon till programmerarens eget modersmål.
& kturtle; is named after the turtle that plays a central role in the programming environment. The user programs the turtle, using the & logo; commands, to draw a picture on the canvas.
& kturtle; är uppkallat efter sköldpaddan (turtle på engelska) som har en central roll i programmeringsmiljön. Användaren programmerar sköldpaddan att rita en bild på duken med programspråkets kommandon.
What is & logo;?
Vad är & kturtle; s programspråk?
The first version & logo; programming language was created by Seymour Papert of MIT Artificial Intelligence Laboratory in 1967 as an offshoot of the LISP programming language. From then many versions of & logo; have been released. By 1980 & logo; was gaining momentum, with versions for MSX, Commodore, Atari, Apple II and IBM PC systems. These versions were mainly for educational purposes. LCSI released MacLogo in 1985 as a tool for professional programmers, but it never caught on. MIT is still maintaining a site on & logo; which can be found on http: / /el. media. mit. edu/ logo-foundation/.
Programspråket som används i & kturtle; är inspirerat av programspråksfamiljen & logo;. Den första versionen av & logo; skapades av Seymour Papert från MIT: s laboratorium för artificiell intelligens under 1967 utgående från programspråket LISP. Därefter har många versioner av & logo; givits ut. På 1980- talet hade & logo; fått fart, med versioner för MSX, Commodore, Atari och IBM PC- system. Dessa versioner var i huvudsak avsedda för utbildning. MIT underhåller fortfarande en webbsida för & logo;, som innehåller en lista med flera populära implementeringar av språket.
Features of & kturtle;
Funktioner i & kturtle;
& kturtle; has some nice features that make starting to program a breeze. See here some of the highlights of & kturtle; feature set:
& kturtle; har en hel del bra funktioner som gör att det går snabbt och enkelt att börja programmera. Här är några av höjdpunkterna i & kturtle; s uppsättning med funktioner:
A powerful editor for the & logo; commands with intuitive syntax highlighting, line numbering and more.
En kraftfull editor med intuitiv syntaxfärgläggning, radnumrering, felmarkering, visuell körning med mera.
The canvas can be saved as an image or printed.
Duken, där sköldpaddan ritar, kan skrivas ut, eller antingen sparas som en bild (PNG) eller en teckning (SVG).
Program copyright 2003-2004 Cies Breijs cies # showroommama! nl
Program copyright 2003- 2007 Cies Breijs cies SNABELA kde PUNKT nl
Documentation copyright 2004
Dokumentation copyright 2004, 2007, 2009
Cies Briej cies # showroommama! nl
Cies Briej cies SNABELA kde PUNKT nl
Anne-Marie Mahfouf annma@kde. org
& Anne- Marie. Mahfouf; annma SNABELA kde PUNKT org
Some proofreading changes by & Philip. Rodrigues; & Philip. Rodrigues. mail;
Vissa ändringar efter korrekturläsning av & Philip. Rodrigues; & Philip. Rodrigues. mail;
Updated translation how-to and some proofreading changes by Andrew Coles andrew_coles@yahoo. co. uk
Uppdaterad översättningsguide och vissa ändringar efter korrekturläsning av Andrew Coles andrew_ coles SNABELA yahoo PUNKT co PUNKT uk
How to obtain & kturtle;
Hur man skaffar & kturtle;