natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A significant part of the operational expenditure is used to fund the European topic centres.
En betydande del av driftsutgifterna används för att finansiera de europeiska ämnescentrerna.
In 2000, the proportion of the total going to the topic centres was 48 %.
Ar 2000 var andelen som gick till ämnescentrerna 48 % av de totala driftsutgifterna.
This figure has been fairly stable throughout the lifetime of the Agency.
Denna siffra har varit ganska stabil under miljöbyråns hela livstid.
Key figures for budgetary and staff resources are as follows:
Nyckeltalen för budget- och personalresurser är enligt följande:
Income 1998-2001
Inkomster 1998-2001
Miscellaneous revenues
Diverse inkomster
Expenditure (E) 1998 & 1999, budget (B), 2000 & 2001, and multiannual budget (MAB), 2002 & 2003 (million EUR)
Utgifter (U) 1998 & 1999, budget (B), 2000 8i 2001, samt flerårig budget (FÅB), 2002 och 2003 (miljoner euro)
Staff 8Í administration (titles 1 and 2)
Personal & administration {avdelning 1 och 2) 9,1
Operational expenditure (title 3)
Driftsutgifter (avdelning 3)
Operational expenditure (Title 3) and related staff allocations (staff months) for 1999-2001 by programme area and project group
Driftsutgifter (Avdelning 3) och relaterad personaltilldelning (personalmånader) för 1999-2001 per programgrupp och projektgrupp
Programme area and project group
Programområde och projektgru pp
Integrated assessments
Integrerade bedömningar
Environmental Issues
Miljöproblem
Research dissemination. emerging issues
Spridning av forskning. nya frågor
Regular indicator-based report
Vanliga indikatorbaserade rapporter
Data and information management
Data- och informationshantering hantering
Public assess to information
Allmän tillgång till information
Institutional networking
Institutionellt nätarbete
Service and network infrastructure
Tjänster och nätverksinfrastruktur infrastruktur
Information capacities and services
Informationskapacitet och -tjänster
Total allocated to projects
Sammanlagda anslag till projekt
The figures for 1999 and 2000 are based on commitments (budget). Only grades A and Β
Siffrorna för 1999 och 2000 grundas på åtaganden (budget) Endast lönegrad A och B
Staff development, 1995-2000 (December), by category
Personalutveckling, 1995-2000 (december), per kategori
A (academic staff)
A (universitetsutbildad personal)
D (service staff)
D (tjänstepersonal)
Staff by category and sex on 31 December 2000
Personal per kategori och kön den 31 december 2000
Staff by category and nationality on 31 December 2000
Personal per kategori och nationalitet den 31 december 2000
Luxembourg: Office for Official Publication of the European Communities
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
Energy and environmentin the European Union
Energi och miljö i Europeiska unionen
Note The contents of this publication do not necessarily reflect theofficial opinions of the European Commission or other European Communities institutions.
Reservation Innehållet i denna rapport återspeglar inte nödvändigtvis Europeiska gemenskapernas eller andra EG-institutionersofficiella ställningstaganden.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on thebehalf of the Agency is responsible for the use that may bemade of the information contained in this report.
Varken Europeiska miljöbyrån,personer eller någon företag som agerar på uppdrag av byrånär ansvarig för hur informationen i denna rapport används.
A great deal of additional information on the European Unionis available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
En stor mängd övrig information om Europeiskaunionen är tillgänglig på Internet via Europa-servern(http://europa.eu.int).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2002
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiellapublikationer, 2002
European Environment Agency Kongens Nytorv 6DK-1050 Copenhagen K Denmark Tel: (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99E-mail: eea@eea.eu.int Internet: http://www.eea.eu.int
Europeiska miljöbyrån Kongens Nytorv 6DK-1050 Köpenhamn KTel: (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99E-post: eea@eea.eu.int Internet: http://www.eea.eu.int
1.Is the use of energy having less impact on theenvironment?............................................................
1.Minskar energianvändningens miljökonsekvenser?.
1.c.Other energyrelated pressures............................12
1.c.Andra energirelaterade belastningar...................12
2.Are we using less energy?........................................14
2.Använder vi mindre energi?......................................14
3.How rapidly is energy efficiency being increased?...16
3.Hur snabbt ökar energieffektiviteten?.....................16
4.Are we switching to lesspolluting fuels?.................18
4.Går vi över till mindre förorenande bränslen?..........18
5.How rapidly are renewable energy technologiesbeing implemented?.................................................20
5.Hur snabbt införs tekniker för förnybar energi?.......20
6.Are we moving towards a pricing system thatbetter incorporates environmental costs?................22
6.Går vi mot ett prissättningssystem som bättrebeaktar miljökostnader?..........................................22
Energy and environment in the European Union
Energi och miljö i Europeiska unionen
This is the first indicator-based report produced by the European Environment Agency on energy and theenvironment.
Detta är den första indikatorbaserade rapport som läggs fram avEuropeiska miljöbyrån om energi och miljö.
It covers the European Union (EU), and isdesigned to provide policy-makers with the informationnecessary for assessing how effectively environmental policiesand concerns are being integrated with energy policies, inline with the environmental integration process initiated bythe European Council’s Cardiff Summit in 1998.
Den behandlar Europeiska unionen (EU) och är utformad för att ge beslutsfattarenödvändig information för att bedöma hur effektivt miljöpolitikoch miljöhänsyn integreras med energipolitiken, i linje med denprocess för integration av miljöskyddskrav som Europeiska rådetsmöte i Cardiff 1998 tog initiativtill.
The reportaims to support the EU sixth environmental actionprogramme and in this way to provide input, from anenvironmental perspective, to sustainable development in the EU.
Rapporten syftar till att stödja EU:s sjätte miljöhandlingsprogram och att, utifrån ettmiljöperspektiv, bidra till en hållbar utveckling i EU.
Energy is central to social and economic well-being.
Energi är avgrundläggande betydelse för social och ekonomiskvälfärd.
Itprovides personal comfort and mobility, and is essential tomost industrial and commercial wealth generation. However,energy production and consumption place considerablepressures on the environment, including contributing toclimate change, damaging natural ecosystems, tarnishing thebuilt environment and causing adverse effects to humanhealth.
Den ger personlig komfort och rörlighet och är i de flestafall avgörande för att skapa industriellt och kommersiellt välstånd.Produktionen och förbrukningen av energi utsätter dock miljönför ett avsevärt tryck genom att bidra till klimatförändring, skadanaturliga ekosystem, slita på byggnader och påverka människorshälsa negativt.
EU energy policy reflects these wide-ranging issues and hasthree main goals:
EU:s energipolitik återspeglar dessa vittomspännande frågor ochhar tre huvudmål:
While these areas may be considered separately, they arestrongly interrelated.
Även om dessa områden kan betraktas vart och ett för sig, är de näraförbundna med varandra.
For example, improvements in energyefficiency both benefit security of supply by reducing theamount of energy consumed and reduce emissions ofgreenhouse gases and pollutants by reducing theconsumption of fossil fuels.
Förbättringar av energieffektivitetengynnar till exempel både försörjningstryggheten, genom attminska den mängd energi som förbrukas, och minskar utsläppenav växthusgaser och föroreningar, genom att minska förbrukningenav fossila bränslen.
On the other hand, energymarket liberalisation and more price competition benefitcompetitiveness through reduced costs, but unless externalcosts are fully internalised and energy demand management
Åandra sidan gynnar en avreglering avenergimarknaderna och ökad priskonkurrens konkurrenskraften,genom att kostnaderna sjunker, men om inte externa kostnaderinternaliseras fullständigt och styrningen av energibehovetförbättras, kan de sänkta kostnaderna leda till prissänkningar somsannolikt fungerar som en hämsko för energisparande och till ochmed uppmuntrar till energiförbrukning.
In line with the energy policy goals, the specificenvironmental objectives of EU energy policy onenvironmental integration (as detailed in the European Commission communication on environmental integrationwithin Community energy policy, 1998) are to:
I linje med de energipolitiska målen är de specifika miljömålenför EU:s energipolitik för integration av miljöskyddskrav ( enligt Europeiska kommissionens meddelande om integration avmiljöskyddskravi gemenskapens energipolitik, 1998) att
• • reduce the environmental impact of energy productionand usepromote energy saving and energy efficiencyincrease the share of production and use of cleanerenergy.
• • minska miljökonsekvenserna av produktionen ochanvändningen av energi,främja energisparande och energieffektivitet,öka andelen renare energi som produceras och används.
This report provides an assessment, based on indicators, ofprogress by the energy sector towards environmentalintegration.
På grundval avindikatorer bedöms i denna rapportenergisektorns framsteg i fråga om integration av miljöskyddskrav.Med hjälp av indikatorerna undersöks resultatet såväl i EU somhelhet som i enskilda medlemsstater, och då så är möjligtunderbyggs indikatorerna med en analys av framstegen i riktningmot kvantitativa mål.
These examine performance in the EU as awhole, as well as in individual Member States, and aresupported, where possible, by an analysis of progress towardsquantitative targets.
Faktorer som har påverkat förändringarundersöks, och kvantitativa analyser görs då så är lämpligt.
Factors that have affected change areexamined and quantitative analysis is provided where feasible.The indicators examine trends over the period 1990–99 andcompare these with baseline projections to 2010, whichoriginate from European Commission studies and assumeboth a continuation of policies adopted by 1998, and that the EU voluntary agreement with the car industry on reducingcarbon dioxide emissions from new passenger cars will behonoured.
Medindikatorerna undersöks utvecklingstendenserna under perioden1990–1999, vilka jämförs med referensberäkningar till 2010, somhärrör från Europeiska kommissionens studier och förutsätterbåde att program som antagits fram till 1998 fortsätter och att EU:sfrivilliga överenskommelser med bilindustrin om minskadekoldioxidutsläpp från nya personbilar följs.
In line with the sectoral reporting strategy adopted by the Agency, the report addresses six policy questions to provide asystematic evaluation of all aspects of the environmentalintegration of the energy sector.
I linje med den sektorsvisa rapporteringsstrategi som valts av byråninriktar man sig i rapporten på sex policyfrågor för att systematisktutvärdera alla aspekter av integrationen av miljöskyddskrav ienergisektorn.
1.Is the use of energy having less impact on the environment?2.Are we using less energy?3.How rapidly is energy efficiency being increased?4.Are we switching to lesspolluting fuels?
4.Går vi över till mindre förorenande bränslen?
5.How rapidly are renewable energy technologies beingimplemented?
5.Hur snabbt införs tekniker för förnybar energi?
6.Are we moving towards a pricing system that betterincorporates environmental costs?
6.Går vi i riktning mot ett prissättningssystem som bättre beaktarmiljökostnader?
Overall, while there have been some successes, there has beeninsufficient progress in most of the areas of environmentalintegration covered by this report.
Även om man har uppnått vissa framgångar, har framstegen i frågaom integration av miljöskyddskrav på det hela taget varitotillräckliga på de flesta av de områden som omfattas av dennarapport.
In relation to the above sixquestions, the following conclusions can be drawn:
När det gäller de sex frågorna ovan kan man dra följandeslutsatser:
1.(a)Emissions of greenhouse gases in the EU fell between 1990and 2000, but without additional measures are unlikely tofall further to 2010 and beyond because of increasedenergy-related emissions.
1.(a)Utsläppen av växthusgaser i EU föll mellan 1990 och 2000,men utan nya åtgärder är det osannolikt att de kommer att fallaytterligare fram till och efter 2010 på grund av ökadeenergirelaterade utsläpp.
Ongoing successful initiatives insome Member States appear to point the way forward.
Pågående framgångsrika initiativ ivissa medlemsstater tycks utstaka vägen framåt.
(b)Measures taken to reduce atmospheric pollution fromenergy use are proving successful, with a number of Member States on track to meet the reduction targets setfor 2010.
(b)Vidtagna åtgärder för att minska luftföroreningar frånenergianvändning visar sig vara framgångsrika, och ett antalmedlemsstater är på rätt spår för att uppfylla de minskningsmålsom fastställts för 2010.
(c)Oil pollution from coastal refineries, offshore installationsand maritime transport has been reduced, but still placessignificant pressures on the marine environment.
(c)Oljeföroreningar från kustraffinaderier, anläggningar till havsoch sjötransporter har minskat, men utsätter fortfarandehavsmiljön för ett betydande tryck.
2.Energy consumption is increasing, mainly because of growth intransport but also in the household and services sectors.However, the rate of increase is expected to slow by 2010 asfuel efficiency improvements in transport are realised.
2.Energiförbrukningen ökar, huvudsakligen på grund av stigandeförbrukning i transportsektorn, men även i hushålls-och tjänstesektorerna. Ökningstakten väntas dock dämpas till 2010 i takt medatt transporternas bränsleeffektivitet förbättras.
3.Improvements in energy efficiency have been slow, butimprovements in some Member States are showing thepotential benefits of good practices and strategies.
3.Förbättringen avenergieffektiviteten har varit långsam, menförbättringarna i vissa medlemsstater visar på de möjliga vinsternamed goda metoder och strategier.
4.The EU is switching from coal to the relatively cleaner naturalgas, but after 2010 no further switching is expected.Furthermore, some nuclear installations will retire and, if theseare replaced by fossil fuel plants, increases in carbon dioxideemissions are likely.
4.EU går över från kol till naturgas, som relativt sett är renare, menefter 2010 väntas ingen ytterligare övergång ske. Vidare kommer ettantal kärnkraftsanläggningar att stängas, och om de ersätts medanläggningar för fossila bränslen, är det sannolikt attkoldioxidutsläppen ökar.
This underlines the need to furtherstrengthen support for renewable energy sources.
Detta understryker behovet av attytterligare stärka stödet för förnybara energikällor.
5.Renewable energy targets are unlikely to be met under currenttrends, but experience in some Member States suggests thatgrowth could be accelerated by appropriate support measures.
5.Det är osannolikt att målen för förnybar energi kommer att uppfyllasmed nuvarande tendenser, men erfarenheten i vissa medlemsstaterantyder att utvecklingen skulle kunna påskyndas med lämpligastödåtgärder.
6.Despite increases in energy taxation, most energy prices in the EU have fallen, as a result mainly of falling international fossilfuel prices but also of the liberalisation of energy markets.
6.Trots skärpningar i energibeskattningen har de flesta energipriser i EU fallit, huvudsakligen till följd av fallande priser på fossilabränslen internationellt, men även till följd av avregleringen avenergimarknaderna.
Inthe absence of appropriate policies to internalise the externalcosts of energy and improve energy demand management,reduced prices are likely to act as a disincentive to energysaving and may encourage energy consumption.
I avsaknad av lämpliga strategier för attinternalisera de externa kostnaderna för energin och förbättrastyrningen avenergibehovet, kommer sänkta priser sannolikt attfungera som en hämsko för energisparande och kan ävenuppmuntra till energiförbrukning.
The following sections provide an assessment of each of thekey energy and environment policy questions.
I de följande avsnitten görs en bedömning mot bakgrund av varoch en av de viktiga policyfrågorna om energi och miljö.
1.Is the use of energy having lessimpact on the environment?
1.Minskar energianvändningensmiljökonsekvenser?
Greenhouse gas emissions Greenhouse gas emissions in the EU related to the use ofenergy fell proportionately less than total greenhouse gasemissions between 1990 and 2000, increasing their share ofthe total to 82 %.
Utsläpp av växthusgaser Utsläppen av växthusgaser i EU i samband med användning avenergi föll proportionellt mindre än de totala utsläppen avväxthusgaser mellan 1990 och 2000, vilket ökade deras andel av detotala utsläppen till 82 %.
The reduction in energyrelated emissionscan be partly attributed to one-off reductions in Germany andthe UK.
Minskningen av energirelateradeutsläpp kan delvis hänföras till engångsminskningar i Tysklandoch Förenade kungariket.
Nevertheless, the EU achieved its commitment tostabilise carbon dioxide emissions in 2000 at 1990 levels.
Likväl fullgjorde EU sitt åtagande attstabilisera koldioxidutsläppen år 2000 på 1990 års nivåer.
However, it will be difficult for the EU to meet its Kyoto Protocol target of reducing total greenhouse gas emissions by8 % from 1990 levels by 2010.
EU kommer dock att få svårt att uppfylla sitt mål enligt Kyotoprotokollet att minska de totala utsläppen av växthusgasermed 8 % jämfört med 1990 års nivåer till 2010.
Without additional measures,total emissions in 2010 are likely to be about the same as in1990, with a further fall in non-energy related emissions beingoffset by a rise in energyrelated emissions, driven mainly bythe transport sector.
Utan nya åtgärderkommer de totala utsläppen 2010 sannolikt att vara ungefär likastora som 1990, då en ytterligare minskning av icke-energirela-terade utsläpp uppvägs av en ökning av energirelaterade utsläpp, iförsta hand från transportsektorn.
Assuming that the Kyoto Protocol target will be met usingonly domestic measures, the majority of Member States havenot made sufficient progress to ensure meeting their targetsunder the EU burden-sharing agreement.
Om man utgår från att målet enligt Kyotoprotokollet kommer attuppfyllas endast genom inhemska åtgärder, har flertalet medlemsstater inte gjort tillräckliga framsteg för att se till att uppfylla sinamål enligt EU:s överenskommelse om fördelning avbördan.
Distance-to-targetsanalysis performed on the basis of 1999 data shows that Finland, France, Germany, Luxembourg, Sweden and the UKreduced total emissions at least enough to be on track toachieve their 2010 targets.
Enanalys av hur långt det är kvar till målen som gjorts på grundval avuppgifter för 1999 visar att Finland, Frankrike, Tyskland,Luxemburg, Sverige och Förenade kungariket minskade de totalautsläppen åtminstone så mycket som krävs för att vara på rätt spårför att uppnå sina mål för 2010.
However, in all Member States,with the exception of Sweden, energyrelated emissionsbetween 1990 and 1999 either fell less than or increased morethan total emissions.
I alla medlemsstater, medundantag för Sverige, föll dock de energirelaterade utsläppenmellan 1990 och 1999 antingen mindre än, eller så ökade de merän, de totala utsläppen.
Beyond 2010 energy consumption levels are expected tocontinue to increase, at least to 2020.
Nivåerna på energiförbrukningen väntas fortsätta att stiga efter2010, åtminstone till 2020.
Meeting the European Commission’s proposed EU total emission reduction target of1 % per year from 1990 levels up to 2020 would require longterm changes in energy production and consumptionpatterns (power plants, buildings, transport, etc.). Thesepatterns will be determined by decisions taken imminently, soreducing future energyrelated emissions requires policyaction now.
Att uppfylla det mål att minska detotala utsläppen i EU med 1 % per år från 1990 års nivåer fram till2020 som föreslås av Europeiska kommissionen skulle krävalångsiktiga förändringar i mönstren i fråga om produktion ochförbrukning av energi (kraftverk, byggnader, transporter osv.).Dessa mönster kommer att avgöras avbeslut som fattas i en näraframtid; minskade energirelaterade utsläpp i framtiden kräverföljaktligen politisk handling nu.
Total EU greenhouse gas emissions fell between 1990 and2000, but energyrelated emissions, by far the largestcomponent, fell considerably less, making significant reductionsin total emissions in coming decades unlikely.
De totala utsläppen av växthusgaser i EU föll mellan 1990 och2000, men de energirelaterade utsläppen, som utgör den klartstörsta delen, föll avsevärt mindre, vilket gör det osannolikt attbetydande minskningar av de totala utsläppen kommer att ägarum under kommande årtionden.
Most Member States have failed to reduce greenhouse gasemissions in line with their share of the EU commitment underthe Kyoto Protocol.
De flesta medlemsstater har misslyckats med att minskautsläppen av växthusgaser i överensstämmelse med derasandelar av EU:s åtagande enligt Kyotoprotokollet.
The reduction in energyrelated greenhouse gas emissions overthe last decade was achieved through considerable reductionsby the manufacturing and energy supply sectors, mostly offsetby growth in transport.
Minskningen av energirelaterade utsläpp av växthusgaser underdet senaste årtiondet uppnåddes genom avsevärda minskningari tillverknings- och energisektorerna, något som dock till störstadelen neutraliserades av ökade utsläpp från transporterna.
A number of initiatives to pave the way for long-termgreenhouse gas emission reductions from energy use areongoing in Member States.
Ett antal initiativför att jämna vägen för långsiktiga minskningar avutsläppen av växthusgaser från energianvändning pågår imedlemsstaterna.
For example, seven Member States have already introduced carbon taxes.
Sju medlemsstater har till exempel redan införtskatt på kolskatter.
Change in energy-relatedgreenhouse gas emissions byeconomic sector, 1990–99
Förändring i energirelateradeutsläpp av växthusgaser perekonomisk sektor, 1990–1999
Performance in reducing totaland energyrelated greenhousegas emissions to meet Kyoto Protocol targets, 1999
Resultat i fråga om att minskatotala och energirelateradeutsläpp av växthusgaser för attuppfylla målen enligt Kyotoprotokollet, 1999
Total greenhousegas emissions
Totala utsläpp av växthusgaser
Energy-relatedgreenhouse gasemissions
Energirelaterade utsläpp av växthusgaser
Households and services
Hushåll och tjänster
EU 15 Luxembourg Germany United Kingdom Finland France Sweden Greece Italy Austria Netherlands Belgium Portugal Denmark Ireland Spain
EU 15 Luxemburg Tyskland Förenade kungariket Finland Frankrike Sverige Grekland Italien Österrike Nederländerna Belgien Portugal Danmark Irland Spanien
5% change
510Förändring i %
-25-15-551525Distance in 1999 to linear target path (index points)
-25-15-551525Avvikelse 1999 från linjär målkurva (indexpunkter)
Note: The diagram indicates whether a Member State was on track in 1999 to meet its shared Kyoto Protocol target.
Anm.: Diagrammet visar om en medlemsstat varpå rätt spår 1999 för att uppfylla sin andel av måletenligt Kyotoprotokollet.
A negative value suggestsan over-achievement and a positive value anunder-achievement against the linear target pathfrom 1990 to 2010.
Ett negativt värde antyderett bättre resultat och ett positivt värde ett sämreresultat i förhållande till den linjära målkurvan från1990 till 2010.
For the purpose of thisanalysis it is arbitrarily assumed that energyrelated emissions will be reduced proportionatelywith total emissions. Source: EEA.
I denna analys antas det godtyckligtatt de energirelaterade utsläppen kommer attminska proportionellt med de totala utsläppen.Källa: EEA.
Source: EEA
Källa: EEA.