natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As already expressed, greater attention should be paid to comorbid health problems when dealing with older patients.
Eftersom hälsoproblem är mycket vanligt förekommande bland äldre användare av substanser har många av dem regelbunden kontakt med sjukvården.
Older drug users may, for example, have chronic illnesses, including liver disease because of chronic hepatitis C infection, or HIV-related illnesses, and may therefore require specialised forms of treatment.
Öppenvården och andra sjukvårdsinrättningar är därför betydelsefulla när det gäller att kontrollera denna grupp.
Simple improved screening procedures could be implemented through adequate monitoring of repeated prescriptions, and/or prescription of multiple medications.
Ett enkelt sätt för att förbättra kontrollerna är lämplig övervakning av recept som skrivs ut upprepade gånger och/eller av recept på flera olika läkemedel.
Screening and assessment questionnaires could be specifically developed to target the needs and problems of older people.
Man kan t.ex. utforma speciella frågeformulär för kontroll och utvärdering med särskild inriktning på äldre personers behov och problem.
Treatment: interventions and services
Behandling: åtgärder och tjänster
The realities of demographic change and the increasing service needs of ageing
Som redan nämnts är det viktigt att ägna större uppmärksamhet åt samtidigt förekommande hälsoproblem i behandlingen av äldre patienter.
However, despite their regular contact with healthcare professionals, substance use disorders among older persons are often missed or misdiagnosed.
Trots dessa regelbundna kontakter med sjukvården förbises eller feldiagnostiseras ofta missbruk av substanser bland äldre personer.
Many doctors lack adequate training in this field and current diagnostic criteria for assessing dependence and addiction in
Många läkare saknar lämplig utbildning på detta område och de befintliga diagnostiska kriterierna för att bedöma beroende och missbruk hos äldre vuxna kan vara otillräckliga.
Addiction services typically have limited medical treatment resources.
De demografiska förändringarna och de ökade behoven av behandlingstjänster för äldre personer som missbrukar vissa substanser kommer att medföra en ekonomisk belastning på de befintliga resurserna.
Percentage of the total European population aged 65 or more (historical and predicted)
Procentandel av Europas befolkning som är 65 år eller äldre (historiska och beräknade siffror)
Detoxification may be best conducted in a medical setting to avoid potential interactions between medications and other substances, or because of comorbid illnesses.
Avgiftning genomförs bäst i sjukvårdsmiljö för undvikande av eventuell växelverkan mellan läkemedel och andra substanser eller på grund av samtidigt förekommande sjukdomar.
Different dose regimens may be required because of age-related metabolic changes.
Olika doseringssystem kan krävas på grund av åldersrelaterade förändringar i ämnesomsättningen.
Many therapeutic issues are poorly understood regarding ageing drug users.
Förståelsen för många terapeutiska frågor är dålig när det gäller äldre användare av missbrukssubstanser.
However, older patients do achieve equivalent or better results than younger adults when they enter into treatment.
Äldre patienter når emellertid likvärdiga eller bättre resultat än yngre vuxna när de inleder behandling.
Older citizens should have access to effective healthcare services where they will be catered for with dignity and sensitivity.
Äldre bör ha tillgång till effektiva hälsovårdstjänster där deras behov tillgodoses på ett värdigt och lyhört sätt.
This may require developing a wider range and alternatives to current treatment.
Detta kan göra det nödvändigt att utveckla fler alternativ till de befintliga behandlingarna.
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) in Lisbon.
Fokus på narkotika publiceras av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) i Lissabon.
The briefings are produced three times a year in the 23 official languages of the European Union plus Norwegian and Turkish.
Serien kommer ut tre gånger om året på samtliga 23 officiella EU-språk samt norska och turkiska. Originalspråk: engelska.
For free subscriptions, please specify your requirements via e-mail: publications@emcdda.europa.eu
För gratisabonnemang skriv till e-postadressen publications@emcdda.europa.eu
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communitiesnull
OFFICIELL UTGIVARE: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationernull
Briefing of the European Monitoring
Fokus på narkotika
Centre for Drugs and Drug Addiction
Informationsblad från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk
Drug addiction is a behaviour characterised by the individual exhibiting a loss of control over their consumption.
Drogberoende är ett beteende som kännetecknas av att individen har förlorat kontrollen över sitt drogbruk.
Addicts may wish to stop, but find it difficult to do so, despite often experiencing negative consequences.
Trots missbrukets negativa konsekvenser och trots att missbrukaren kan vilja sluta med sitt missbruk kan det vara svårt.
Modern developments in neurobiology help us to better understand this process.
Den senaste utvecklingen inom neurobiologin kan göra det lättare att förstå beroendeprocessen.
Moreover, such developments now provide strong scientific grounds for viewing drug addiction as a psychiatric disorder, usually classified as a ‘chronic and relapsing brain disease’.
Dessutom ger forskningsrönen starka vetenskapliga skäl för att betrakta drogberoende som en psykiatrisk sjukdom, som vanligen klassificeras som en ”kronisk och återkommande hjärnsjukdom”.
psychological and pharmacological treatments and prevention strategies.
en grund för nya psykologiska och farmakologiska behandlingar och strategier för att förebygga missbruk.
The findings so far are encouraging, but their implications can easily be overstated or misunderstood, and also raise a number of important ethical issues that require careful consideration.
De resultat som hittills har framkommit är uppmuntrande, men det är lätt att överskatta eller missförstå deras konsekvenser, och de medför också ett antal viktiga etiska frågeställningar som kräver noggrant övervägande.
This paper provides a summary of the key developments in this area and underlines the fact that any potential new approaches will require rigorous evaluation for safety and efficacy before being introduced into routine practice.
Detta informationsblad sammanfattar den viktigaste utvecklingen inom området och betonar att potentiella nya strategiers säkerhet och effekt måste utvärderas mycket noga innan de införs som rutinmetoder för behandling.
Most neurobiological research on addiction has focused on the role a drug-released neurotransmitter called dopamine has on the repeated activation of the ‘reward system’– circuitry made up of a complex set of cerebral structures which act as a barometer, indicating a person’s physical and psychological state.
Det mesta av den neurobiologiska beroendeforskningen har varit inriktad på hur signalsubstansen dopamin, som frigörs vid användning av droger, påverkar den upprepade aktiveringen av ”belöningssystemet” — ett komplicerat system som omfattar en grupp strukturer i hjärnan och fungerar som en barometer som visar en människas fysiska och psykologiska tillstånd.
Spurred on by recent technological developments occurring rapidly in this field, newmodels have arisen which take into account the implication of other neurotransmitters in the process, also exploring the role of genetic differences between individuals.
Den tekniska utvecklingen inom området under de senaste åren har lett till att nyamodeller har utvecklats som innefattar även signalsubstansernas betydelse för beroendeprocessen och som också utforskar betydelsen av ärftliga skillnader mellan individer.
By providing a better understanding of how addiction develops, this research may provide the basis for new
Genom att ge en bättre förståelse av hur ett beroende utvecklas kan forskningen ge
Neurotransmitter: a chemical produced and released by neurons.
Signalsubstans: ett kemiskt ämne som produceras och frisätts av nervceller.
Some of these molecules (GABA, glutamic acid) participate in the communication between neurons; some others (dopamine, noradrenaline, serotonin) modulate (amplify or attenuate) the information.
Vissa av dessa molekyler (GABA, glutaminsyra) deltar i kommunikationen mellan nervceller medan andra (dopamin, noradrenalin, serotonin) modifierar (förstärker eller dämpar) informationen, dvs. de signaler som överförs.
Reward system: this brain circuit reinforces behaviour when activated.
Belöningssystem: ett system i hjärnan som när det aktiveras förstärker ett beteende.
Data indicate that drugs of abuse are pleasurable because they activate this system.
Data tyder på att droger som missbrukas ger en lustupplevelse genom att de aktiverar belöningssystemet.
Key issues at a glance
Viktiga frågor i korthet
Neurobiological research tries to understand how addictive drugs produce neurochemical changes in the brain’s reward pathway, making their use appealing and producing a drive to use them repeatedly.
Neurobiologisk forskning försöker förstå hur beroendeframkallande droger ger neurokemiska förändringar av hjärnans belöningssystem som gör det lockande att använda drogerna och som leder till upprepat bruk av dem.
A growing body of research suggests that chronic drug use can produce long-term disruptions in the modulation of neurocognitive circuits involved in motivation and attention, decision-making and the ability to inhibit impulses.
Allt fler forskningsrön tyder på att kroniskt drogmissbruk kan ge långsiktiga störningar i moduleringen av de neurokognitiva system som påverkar motivation och uppmärksamhet, beslutsfattande och förmåga till impulskontroll.
Neuroscience and genetic research promise to provide a detailed causal explanation in terms of brain processes.
Neurovetenskap och genetisk forskning ser ut att kunna ge detaljerade kausala förklaringar av beroende utifrån processer i hjärnan.
However, causal, or over-simplified models of addiction could also potentially lead to more coercive policies towards addicted individuals, the neglect of important social policies, or undermine support for existing proven approaches to drug treatment.
Kausala eller alltför förenklade modeller av beroende kan dock också leda till en politik som innebär en ökning av tvångsåtgärderna mot individer med drogberoende, till att viktiga socialpolitiska åtgärder inte genomförs eller till att stödet för befintliga och beprövade behandlingsstrategier undermineras.
There is a pressing need to explore the ethical and policyimplications of addiction neuroscience research to ensure that developments are taken forward in ways that adequately safeguard human rights and protect the ethical values of consent, liberty, equality and privacy.
Det finns ett trängande behov av att utforska de etiska och politiska konsekvenserna av neurovetenskaplig beroendeforskning för att säkerställa att utvecklingen förs framåt på ett sätt som innebär att såväl de mänskliga rättigheterna som etiska värden i form av samtycke, frihet, jämlikhet och privatliv skyddas på ett tillfredsställande sätt.
Neuroimaging and genetic technologies may help to define more precisely intimate mechanisms of addiction and to identify individuals who have a vulnerability to develop addiction, potentially allowing interventions to be targeted at those at greater risk.
Neuroavbildning och genteknik kan bidra till att ge mer exakta definitioner och detaljerade beskrivningar av beroendemekanismerna och identifiera individer som kan vara sårbara för att utveckla drogberoende, vilket i sin tur kan göra det möjligt att sätta in åtgärder som är inriktade på individer som löper ökad risk att utveckla beroende.
Neurobiological research in addiction and that repeated exposure to drugs of abuse disrupts this regulation.
Neurobiologiskberoendeforskning och att upprepad exponering för droger som missbrukas förstör denna reglering.
Over time, noradrenergic and serotonergic neurons become autonomous and hyper-reactive to external stimuli and arguably this druginduced long-term uncoupling explains dysfunctions in motivation and in the ability to inhibit impulses.
Över längre tid blir noradrenerga och serotonerga nervceller självstyrande och hyperreaktiva på externa stimuli, och det har hävdats att denna långsiktiga, drogutlösta frikoppling skulle förklara de motivations- och impulskontrollstörningar som drabbar missbrukare.
‘Developments in neuroscience are transforming our understanding of how people become addicted to drugs while opening-up avenues of investigation for new approaches to treatment.
”Utvecklingen inom neurovetenskapen förändrar vår syn på hur människor blir beroende av droger och banar väg för forskning om nya behandlingsstrategier.
We must, however, ensure that such beneficial new approaches are rigorously evaluated prior to implementation to ensure maximum success and financial efficiency.’
Men vi måste se till att lovande nya strategier utvärderas mycket noga innan de används för att säkerställa största möjliga framgång och ekonomiska effektivitet.”
Almost all drugs known to induce abuse or addiction in humans increase the release of a neurotransmitter called dopamine in a sub-cortical structure, the nucleus accumbens.
Nästan alla droger som är kända för att kunna missbrukas eller leda till beroende hos människor ökar frisättningen av en signalsubstans som kallas dopamin i en subkortikal struktur, accumbenskärnan.
The cell bodies of neurons which release dopamine are located in the ventral tegmental area and the substantia nigra (see figure).
Cellkropparna hos de nervceller som frisätter dopamin finns i ventrala tegmentala arean och i substantia nigra (se figur).
These dopaminergic neurons form the meso-corticolimbic pathway.
Dessa dopaminerga nervceller utgör det mesokortikolimbiska dopamin systemet.
They stimulate different cerebral structures, such as the prefrontal cortex, the amygdala and the hippocampus, which are part of a circuitry called the ‘reward system’.
De stimulerar olika hjärnstrukturer, till exempel prefrontala barken, amygdala och hippocampus, som ingår i det så kallade belöningssystemet.
Animal studies and other evidence suggest great variability in vulnerability to addiction.
Djurstudier och andra forskningsrön tyder på att sårbarheten för beroende varierar kraftigt mellan individer.
New technologies mean that neurobiological research can start to identify neuropsychological and genetic differences in individuals that may influence their chances of developing addiction if they use drugs.
Tack vare ny teknik kan neurobiologisk forskning börja identifiera neuropsykologiska och genetiska skillnader mellan individer som kan påverka riskerna för att utveckla beroende vid användning av droger.
New technologies in addiction research non-invasive techniques which may help to identify neuropsychological deficits that may be the primary source of an individual’s inability to stop using drugs.
Ny teknik inomberoendeforskning uppträder hos drogberoende individer. Dessa icke-invasiva tekniker kan bidra till att identifiera neuropsykologiska störningar som kan vara den primära orsaken till att missbrukare inte kan sluta använda droger.
Traditional and newtreatments of addiction
Konventionella och nyametoder förberoendebehandling
Advances in genomic and molecular biology, such as the ability to clone and sequence receptor subtypes, transporters and endogenous agonists, have enabled scientists to identify and specifically target relevant receptor or transporter sites with drugs that either block (antagonists) or facilitate (agonists or partial agonists) activity.
Framsteg inom genom- och molekylärbiologi, till exempel tekniker för att klona och sekvensbestämma receptorsubtyper, transportörer och endogena agonister, har gjort det möjligt för forskarna att identifiera och målsöka receptor- eller transportörställen med läkemedel som antingen blockerar (antagonister) eller förstärker (agonister eller partiella agonister) aktiviteten.
Moreover, genetic manipulation techniques have been used on animal models to increase (i.e. overexpression mutants) or block (i.e. transgenic knockouts of dominant-negative mutants) the activity of a specific molecule under analysis.
Vidare har olika metoder för gentekniska förändringar använts i djurmodeller för att öka (mutationer som ger överuttryck) eller blockera (transgena knockout-djur med dominant-negativa mutationer) aktiviteten hos en specifik molekyl som analyseras.
Most neurobiological models of addiction argue that, because drugs of abuse release dopamine and activate the reward system, addiction is due to a modification of kinetic reactions and increased dopamine release.
Eftersom droger som missbrukas frisätter dopamin bygger de flesta neurobiologiska beroendemodeller på antagandet att beroende orsakas av en modifiering av kinetiska reaktioner och en ökad frisättning av dopamin.
This dysregulation would correspond either to an increased reactivity of dopaminergic neurons to specific stimuli linked to the pleasurable and addictive product or to a down-regulation of dopamine signalling and a dampening of activity in the reward pathway.
Denna störning av dopaminregleringen skulle kunna avspegla antingen en ökad reaktivitet hos dopaminerga nervceller på specifika stimuli som är kopplad till den lust- och beroendeframkallande produkten eller en nedreglering av dopaminsignalerna och minskad aktivitet i belöningssystemet.
In natural situations, dopamine is released when a rewarding experience is new, better than expected or unanticipated.
I naturliga situationer frisätts dopamin när en lustfylld erfarenhet är ny, bättre än förväntat eller oväntad.
This release of dopamine helps the individual to memorise signals announcing a reward.
Frisättningen av dopamin hjälper individen att komma ihåg signaler som åtföljs av en belöning.
Hence, when the dopamine system becomes over-aroused by drug use, pursuit of the repetition of these effects can dominate other important, goal-directed activities.
När dopaminsystemet blir överaktiverat genom användning av droger kan individens strävan efter att gång på gång få fram effekterna komma att dominera över andra viktiga, målinriktade aktiviteter.
Newmodels in theneurobiology of addiction
Nyamodeller inomberoendeneurobiologin
In humans, genetic studies have tried to identify specific addiction susceptibility genes.
Ett antal lovande kandidatgener har identifierats genom storskaliga kopplings- och associationsstudier.
Large-scale linkage and association studies have identified numerous promising candidate genes that confer vulnerability to addiction but, to date, few of these alleles have been consistently replicated and many of the associations are modest.
Dessa gener kan överföra sårbarhet för beroende, men hittills har få av de aktuella allelerna kunnat replikeras konsekvent, och många av associationerna är relativt svaga.
Addiction has traditionally been treated by a combination of pharmacological and psychosocial treatments.
Beroende har av tradition behandlats med en kombination av läkemedel och psykosociala behandlingsmetoder.
Usual pharmacological treatments include: (i) drugs that either block the addictive drug from working (e.g. naltrexone as a relapse prevention of heroin dependence) or make it unpleasant (e.g. disulfiram for alcohol dependence) or (ii) drugs that replace the addictive drug with a less harmful version of the drug (e.g. opioid substitution treatment using methadone).
Vanligt förekommande läkemedelsbehandlingar är bland annat i) läkemedel som antingen förhindrar den beroendeframkallande drogens effekt (t.ex. naltrexon för att förebygga heroinberoende) eller gör det obehagligt att ta drogen (t.ex. disulfiram vid alkoholberoende) eller ii) läkemedel som ersätter den beroendeframkallande drogen med en mindre skadlig version (t.ex. substitutionsbehandling med metadon vid opioidmissbruk).
Nicotine replacement therapy is a common form of substitution treatment for smoked tobacco but is not particularly effective.
Nikotinersättningsbehandling är en vanlig men inte särskilt effektiv form av substitutionsbehandling av tobaksrökare.
Some treatments may also be used for a short period to help wean individuals off all drugs.
Vissa behandlingar kan också användas under en kortare period för att hjälpa missbrukaren vänja sig av med alla droger.
Psychosocial interventions include cognitive behavioural therapy, motivational interviewing, drug counselling or 12-step support groups.
De psykosociala åtgärderna är bland annat kognitiv beteendeterapi (KBT), motiverande samtal, drogrådgivning eller stödgrupper för tolvstegsmetoden.
These therapies provide an important adjunct to pharmacological and medical treatments in achieving a long-term successful outcome.
Dessa behandlingar utgör ett viktigt komplement till läkemedelsbehandling och medicinsk behandling när det gäller att nå varaktig framgång.
Some recent studies suggest that, despite the critical and unquestionable role dopamine plays in reward, drugs of abuse may not necessarily induce addiction via a direct effect on dopaminergic neurons.
Vissa nyligen genomförda studier tyder på att droger som missbrukas kanske inte nödvändigtvis leder till beroende genom en direkt effekt på dopaminerga nervceller, trots den kritiska och uppenbara roll dopamin spelar i belöningssystemet.
There is some evidence that dopamine acts downstream to two other neuromodulators, noradrenaline and serotonin, responsible for vigilance and for the control of impulsivity, respectively.
Vissa data tyder på att dopamin verkar nedströms på två andra neuromodulatorer, noradrenalin och serotonin, som är kopplade till vaksamhet respektive impulskontroll.
Animal studies indicate that noradrenergic and serotonergic neurons are coupled (i.e. limit the activity of each other)
Resultat från djurstudier tyder på att noradrenerga och serotonerga nervceller är kopplade (dvs. begränsar varandras aktivitet)
Neuroimaging, using technologies such as functional magnetic resonance imaging (fMRI), positron tomography (PET), single photon emission computed tomography (SPECT), magnetoencephalograph (MEG), and electroencephalograph (EEG), has provided insight into the way in which druginduced changes in the brain can produce the type of cognitive deficits seen in people addicted to drugs. These are
Neuroavbildning med tekniker som fMRI (funktionell magnetresonansavbildning), PET (positrontomografi), SPECT (single photon emission computed tomography), MEG (magnetencefalografi) och EEG (elektroencefalografi) har gett insikter om hur drogorsakade förändringar i hjärnan kan leda till den typ av kognitiva störningar som
proven and all bring with them potential costs as well as possible benefits.
potentiella kostnader utöver den möjliga nyttan.
Causal models of addiction treating addiction, possibly because the wrong dopamine receptor has been targeted (i.e. D2) or because other modulatory neurotransmitter systems also require consideration.
Denna strategi har dock ännu inte visats vara effektiv vid beroendebehandling, möjligen därför att fel dopaminreceptor (D2) har valts som mål eller därför att även andra modulerande signalsubstanssystem måste beaktas.
Drug use encompasses a complex set of behaviours and even the autonomy of dependent individuals is variable.
beteenden och även drogberoende individers förmåga till självbestämmande varierar.