natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Source: ECB staff calculations.Note: A positive (negative) value represents an appreciation (depreciation) of the euro.
Källa: ECB:s beräkningar.Anm. Ett positivt (negativt) värde motsvarar en appreciering (depreciering) av euron.
Changes refer to the period from 2 January 2007 to 29 February 2008.
Förändringarna avser perioden 2 januari 2007 till 29 februari 2008.
10 No comparable longterm interest rate is available for Estonia.
10 För Estland finns inte några jämförbara långa räntor tillgängliga.
Chart 39 Credit to the private sector in 2007
Diagram 39 Kreditgivning till den privata sektorn 2007
(percentages) credit growth (left-hand scale)credit-to-GDP ratio (right-hand scale) average, around 25 basis points higher than at the beginning of 2007, compared with an increase of more than 30 basis points in the euro area.
Kredittillväxt (vänster skala)Kreditgivning i förhållande till BNP (höger skala)
For credit growth in 2007 for each country the latest available month was used.
Beträffande kredittillväxten 2007 har senast tillgängliga månadsuppgifter använts för varje land.
The data for the United Kingdom are based on a national definition. nition.
Uppgifterna för Cypern och Storbritannien baseras på en nationell definition. nition.
In 2007 growth in credit to the private sector remained high in all noneuro area EU Member States.
PENNINGPOLITIKHuvudmålet för penningpolitiken i alla EU-länder utanför euroområdet är prisstabilitet.
However, it continued to accelerate in some countries, such as Bulgaria, the Czech Republic, Lithuania and Poland.
Det finns emellertid stora skillnader mellan ländernas penningpolitiska strategier (se tabell 11).
Features
Innehåll
Exchange rate target
Växelkursmål estnisk krona
Exchange rate target
Växelkursmål cypriotiskt pund
Exchange rate target
Växelkursmål lettiska lats
Exchange rate target
Växelkursmål maltesisk lira
Inflation targeting under the conditions of ERM II
Inflationsmål under ERM 2:s villkor
Managed floating exchange rate. Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation band around central rate of DKK 7.46038 per euro.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of EEK 15.6466 per euro.
Växelkursmål: knuten till euron till kursen 1,95583 BGN per euro inom ett sedelfondssystem.Mål: 3 % ±1 procentenhet fram till slutet av 2009; därefter 2 % ±1 procentenhet.Styrd flytande växelkurs.Deltar i ERM 2 med ett fluktuationsband på ±2,25 % kring centralkursen på DKK 7,46038 per euro.Deltar i ERM 2 med ett fluktuationsband på ±15 % kring centralkursen på EEK 15,6466 per euro.
Estonia continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Participated in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of CYP 0.585274 per euro.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of LVL 0.702804 per euro.
Estland fortsätter med sitt sedelfondssystem som ett ensidigt åtagande.Deltar i ERM 2 med ett fluktuationsband på ±15 % kring centralkursen på CYP 0,585274 per euro.Deltar i ERM 2 med ett fluktuationsband på ±15 % kring centralkursen på LVL 0,702804 per euro.
Latvia continues with a fluctuation band of ±1% as a unilateral commitment.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of LTL 3.45280 per euro.
Lettland fortsätter med ett fluktuationsband på ±1 % som ett ensidigt åtagande.Deltar i ERM 2 med ett fluktuationsband på ±15 % kring centralkursen på LTL 3,45280 per euro.
Lithuania continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Infl ation target: 3% ±1 percentage point medium- term target.
Litauen fortsätter med sitt sedelfondssystem som ett ensidigt åtagande.Infl ationsmål 3% ±1 procentenhet.
Free-floating exchange rate since February 2008 when the exchange rate peg to the euro was abolished.Participated in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of MTL 0.429300 per euro.
Flytande växelkurs sedan februari 2008 då knytningen till euron örergavs.Deltar i ERM 2 med ett fluktuationsband på ±15 % kring centralkursen på MTL 0,429300 per euro.
Malta maintained the exchange rate against the euro unchanged from the central rate as a unilateral commitment.Infl ation target: 2.5% ±1 percentage point (12-month increase in the CPI).
Malta håller sin växelkurs oförändrad gentemot euron som ett ensidigt åtagande.Infl ationsmål: 2,5 % ±1 procentenhet (12månaders ökning i KPII).
Free-floating exchange rate. Inflation target: 4%, 3.8% and 3.5%, ±1 percentage point for end-2007, 2008 and 2009 respectively.
Fritt flytande växelkurs.Infl ationsmål: 4 %, 3,8 % och 3,5 % ±1 procentenhet i slutet av 2007, 2008 samt 2009.
Managed floating exchange rate.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of SKK 35.4424 per euro.
Styrd flytande växelkurs Deltar i ERM 2 med ett fluktuationsband på ±15 % runt centralkursen på 35,4424 slovakiska kronor per euro.
The inflation target for the period 2006-08 is set below 2.5% for end-2006 and below 2% for end-2007 and end-2008.Infl ation target: 2% increase in the CPI with a tolerance margin of ±1 percentage point.
Inflationsmålet för 2006-08 år satt till under 2,5% för slutet av 2006 och under 2% för slutet av 2007 och 2008.Infl ationsmål: Ökning i KPI på 2 % med en toleransmarginal på ±1 procentenhet.
Free-floating exchange rate.
Fritt flytande växelkurs.
Inflation target: 2% as measured by the 12-month increase in the CPI 1).
Källa: ECBS.1) KPI är identiskt med HIKP.
In case of a deviation of more than 1 percentage point, the MPC is expected to write an open letter to the Chancellor of the Exchequer.
och övergick till ett fullt utvecklat inflationsmål med en fritt flytande växelkurs.
Source: ESCB.1) The CPI is identical to the HICP.
I februari 2008 övergav Ungern emellertid forintens knytning till euron
These often mirrored moves by the ECB, which in 2007 raised the minimum bid rate on the main refinancing operations of the Eurosystem by a total of 50 basis points, in two steps (in March and June), to 4.0%.
ofta de åtgärder som vidtogs av ECB, som vid två tillfällen under 2007 (mars och juni) höjde den lägsta anbudsräntan i Eurosystemets huvudsakliga refinansieringstransaktioner med totalt 50 punkter, till 4,0 %.
The decisions were taken against the background of a further decline in external reserves and a marked narrowing of the shortterm interest rate differential vis-à-vis the euro in favour of the Maltese lira, mainly as a result of the increase in interest rates in the euro area.
togs mot bakgrund av en ytterligare minskning av valutareserven och den kraftigt krympande skillnaden i korträntan mot euron till förmån för den maltesiska liran, vilket främst berodde på ränteökningarna i euroområdet.
In December 2007 the main policy rate was reduced by 25 basis points, thereby realigning itself with that of the euro area.
I december 2007 sänktes den viktigaste styrräntan med 25 punkter och anpassades därmed till den i euroområdet.
The last interest rate decisions by the central banks of Cyprus and Malta were part of their final preparations before joining the euro area on 1 January 2008.
Cyperns och Maltas sista räntebeslut var en del av deras slutförberedelser inför anslutningen till euroområdet den 1 januari 2008.
Národná banka Slovenska lowered its repo rate by a total of 50 basis points to 4.25% on 25 April 2007 (and widened the corridor of overnight rates around that rate), based on a more moderate inflation outlook.
Národná banka Slovenska sänkte sin reporänta med totalt 50 punkter till 4,25 % den 25 april 2007 (och breddade korridoren för dagslåneräntorna runt räntan), mot bakgrund av mer måttliga inflationsutsikter. ationsutsikter.
Българска народна банка (Bulgarian National Bank), Eesti Pank and Lietuvos bankas have no official policy rates given their currency board arrangements; they automatically adjust to the rates set by the ECB.
Българска народна банка (Bulgariens centralbank), Eesti Pank och Lietuvos bankas har på grund av sina sedelfondssystem inga styrräntor. De anpassar sig automatiskt till de räntor som fastställs av ECB.
However, in view of strong inflation, several NCBs took additional measures.
Till följd av kraftig inflation vidtog emellertid flera nationella centralbanker ytterligare åtgärder.
Българска народна банка (Bulgarian National Bank) abolished, as of January 2007, the requirement for additional reserves for banks exceeding certain credit growth ceilings.
Från och med januari 2007 övergav Българска народна банка (Bulgariens centralbank) kravet på ytterligare reserver för banker som överskrider vissa tak för kredittillväxten.
At the same time, to cushion strong credit growth, it decided to raise the minimum reserve requirement by 400 basis points to 12%.
Samtidigt beslutade banken, i syfte att dämpa den kraftiga kredittillväxten, att öka kassakravet med 400 punkter till 12 %.
Confronted with increasing volatility of the nominal exchange rate of the Latvian lats, persistently very high inflation and overheating domestic demand, Latvijas Banka increased its refinancing rate by a total of 100 basis points to 6.0% as well as the marginal lending facility rate by a total of150 basis points to 7.5% in the first five months of 2007 and intervened in the foreign exchange market on several occasions.
En ökad volatilitet i den nominella växelkursen för den lettiska latsen, en ihållande mycket hög inflation och en överhettad inhemsk efterfrågan fick Latvijas Banka att höja refinansieringsräntan med 100 punkter till 6,0 % och räntan på utlåningsfaciliteten med totalt 150 punkter till 7,5 % under de första fem månaderna 2007, samt att vid flera tillfällen intervenera på valutamarknaden.
Despite the rise in policy interest rates, shortterm real interest rates (in the four abovementioned countries)
Trots höjningen av styrräntorna är de korta realräntorna (i de fyra ovannämnda länderna) fortfarande negativa, mot bakgrund av en snabb real BNP-tillväxt, ett växande inflationstryck och stora ihållande obalanser gentemot omvärlden.
The monetary policy decisions of those NCBs with inflation targets that are not participating in ERM II differed across countries, mainly reflecting their different cyclical positions and inflationary outlook.
De penningpolitiska beslut som togs av de nationella centralbanker med inflationsmål som inte deltar i ERM2 skilde sig åt mellan olika länder, främst till följd av skillnader i fråga om konjunkturläge och inflationsutsikter.
In view of rising inflationary pressures and an upward revision of its inflation forecast for 2007 and 2008, Česká národní banka increased its main refinancing rate four times in 2007 – by a total of 100 basis points – to 3.5%.
I ett läge med ett växande inflationstryck och en uppskrivning av inflationsprognosen för 2007 och 2008 höjde Česká národní banka sin huvudsakliga finansieringsränta vid fyra tillfällen 2007 – med totalt 100 punkter – till 3,5 %.
Narodowy Bank Polski raised its main policy rate in four steps – by a total of 100 basis points – to 5%.
Narodowy Bank Polski höjde sin viktigaste styrränta i fyra omgångar – med totalt 100 punkter – till 5 %.
In January and
Besluten
In contrast to most other countries, the Magyar Nemzeti Bank decreased its key interest rate in two steps – by 50 basis points altogether – to 7.5%, as the mediumterm inflation target seemed to be attainable.
Till skillnad från de fl esta andra länder sänkte Magyar Nemzeti Bank sin styrränta i två omgångar – med totalt 50 punkter – till 7,5 %, eftersom det medelfristiga inflationsmålet föreföll vara inom räckhåll.
In 2007 Banca Naţională a României cut its key interest rate in four steps – by a total of 175 basis points – to 7.0% by June 2007, in view of an improving inflationary outlook and a stronger than expected appreciation of the nominal exchange rate.
Under 2007 sänkte Banca Naţională a României sin styrränta vid fyra tillfällen – med totalt 175 punkter – till 7,0 % i juni 2007, med anledning av de förbättrade inflationsutsikterna och en appreciering av den nominella växelkursen som var starkare än väntat.
However, in October 2007 and January and February 2008, the policy rate was increased by a total of 200 basis points to 9.0% on the back of the deteriorating inflation outlook owing to both supply and demand shocks.
I oktober 2007 samt i januari och februari 2008 höjdes emellertid styrräntan med totalt 200 punkter till 9,0 % mot bakgrund av försämrade inflationsutsikter till följd av chocker på både tillgångs- och efterfrågesidan.
CENTRAL BANK OPERATIONS AND ACTIVITIES
CENTRALBANKENS VERKSAMHET
1MONETARY POLICY OPERATIONS, FOREIGN EXCHANGE OPERATIONS ANDINVESTMENT ACTIVITIES
1PENNINGPOLITISKA TRANSAKTIONER, VALUTATRANSAKTIONER OCH INVESTERINGSVERKSAMHET
1.1 MONETARY POLICY OPERATIONS
1.1 PENNINGPOLITISKA TRANSAKTIONER
The monetary policy operations of the Eurosystem comprise on the one hand open market operations, such as main refinancing operations (MROs), longerterm refinancing operations (LTROs) and fine-tuning operations, and on the other hand standing facilities.
Eurosystemets penningpolitiska transaktioner omfattar dels öppna marknadsoperationer – till exempel huvudsakliga refi n ansiering s-transaktioner, långfristiga refi n ansiering s-transaktioner och finjusterande transaktioner – dels de stående faciliteterna.
Within the operational framework for the implementation of monetary policy, which also includes the system of minimum reserve requirements, these instruments are used to manage liquidity conditions in the interbank money market, first of all with a view to steering very shortterm interest rates – in particular the overnight money market rate – close to the minimum bid rate in the MROs, which is the Eurosystem’s key policy rate.
Inom det penningpolitiska styrsystemet, som även omfattar kassakravssystemet, används dessa instrument för att hantera likviditetsläget på interbankmarknaden, i första hand för att styra de mycket korta räntorna – särskilt dagsräntan på penningmarknaden – så att de ligger nära den lägsta anbudsräntan vid de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna, som är Eurosystemets viktigaste styrränta.
to address the tensions in the money market and highlights the role of the collateral framework in supporting monetary policy implementation in this period of financial market volatility.
understryks den roll som ramverket för säkerheter spelade för att understödja genomförandet av penningpolitiken under denna period av volatilitet på finansmarknaderna. finansmarknaderna.
On two occasions in 2007, namely on 8 March and 6 June, the Governing Council increased the minimum bid rate by 25 basis points, to 3.75% and 4.00% respectively.
Vid två tillfällen 2007 – den 8 mars och den 6 juni – höjde ECB-rådet den lägsta anbudsräntan med 25 punkter till 3,75 % respektive 4,00 %.
As on previous occasions since the amendment of the operational framework in March 2004, these interest rate changes did not influence liquidity conditions or the overnight money market rate in a noticeable way before they actually entered into effect, illustrating that the amended framework has significantly helped in shielding very shortterm money market interest rates from the impact of expectations about changes in the monetary policy stance.
Precis som vid tidigare tillfällen sedan det operativa styrsystemet ändrades i mars 2004 påverkade dessa ränteändringar inte likviditetsförhållandena eller dagsräntan på penningmarknaderna nämnvärt innan de trädde i kraft, vilket visar att det ändrade styrsystemet har bidragit väsentligt till att skydda de mycket korta penningmarknadsräntorna mot effekten av förväntningar om ändringar av inriktningen på penningpolitiken.
However, after 9 August 2007 the Eurosystem faced one of the most challenging periods for the implementation of monetary policy since the introduction of the euro, when the turmoil in financial markets originating from the US subprime mortgage market spilled over into the euro money market.
Efter den 9 augusti 2007 stod Eurosystemet emellertid inför en av de svåraste perioderna för genomförandet av penningpolitiken sedan eurons införande, när den oro på finansmarknaderna som hade sitt ursprung i den amerikanska subprimemarknaden spred sig till penningmarknaden i euroområdet.
Within hours of the liquidity drying up in the euro money market on the morning of 9 August, the Eurosystem reacted by providing €95 billion of additional liquidity to the market at its policy rate of 4.00% in a fine-tuning operation with overnight maturity. This was the largest volume that had ever been allotted in a
Några timmar efter det att likviditeten på penningmarknaden i euroområdet hade tagit slut på morgonen den 9 augusti reagerade Eurosystemet genom att i en fi finjusterande transaktion med löptid över natten
A particularly important indicator for assessing how successful the ECB was in steering very shortterm interest rates is the spread between the overnight money market rate, as measured by the EONIA (euro overnight index average), an important reference rate for the money market, and the minimum bid rate in the MROs (see Chart 40).
En särskilt viktig indikator för att bedöma hur framgångsrik ECB är när det gäller att styra de mycket korta räntorna är skillnaden mellan dagsräntan på penningmarknaden, mätt genom Eonia (euro overnight index average) – en viktig referensränta för penningmarknaden – och den lägsta anbudsräntan i de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna (se diagram 40).
In 2007 this EONIA spread stood on average at 3 basis points, lower than the 8 basis points observed in 2006.
Under 2007 låg Eonia-spreaden i genomsnitt på 3 punkter, dvs. lägre än de 8 punkter som noterades 2006.
At the same time, the volatility of the EONIA spread, as measured by the standard deviation, increased to 12 basis points in 2007, from 5 basis points in the previous year.
Samtidigt ökade volatiliteten i Eonia-spreaden, mätt genom standardavvikelsen, till 12 punkter 2007, från 5 punkter året innan.
These developments mainly reflect the more volatile market environment as of 9 August: even though the ECB was indeed able to steer the average overnight rate fairly close to the minimum bid rate throughout the year, this was accompanied by an increase in the standard deviation of the EONIA spread from 6 basis points before 9 August to 17 basis points as of 9 August.
Denna utveckling speglar främst de mer volatila förhållandena på marknaden efter den 9 augusti: Trots att ECB under året faktiskt lyckades styra den genomsnittliga dagslåneräntan relativt nära den lägsta anbudsräntan, åtföljdes detta av en ökning av standardavvikelsen i Eonia-spreaden från 6 punkter före den 9 augusti till 17 punkter den 9 augusti.
Over the same period, the average level of the spread decreased from 6 basis points to -3 basis points.
Under samma period minskade den genomsnittliga nivån på spreaden från 6 punkter till -3 punkter.
fi fine-tuning operation up until that point.
Det var den största volymen som ditintills hade tilldelats i en finjusterande transaktion.
Thereafter, the Eurosystem’s open market operations continued to be heavily influenced by the turmoil until the end of 2007.
Den finansiella oron fortsatte därefter att i hög grad påverka Eurosystemets öppna marknadsoperationer fram till slutet av 2007.
Box 9 describes the specific operational measures which the Eurosystem used
I ruta 9 beskrivs de särskilda operativa åtgärder som Eurosystemet vidtog för att hantera oron på penningmarknaden. Dessutom
LIQUIDITY NEEDS OF THE BANKING SYSTEM When supplying liquidity through open market operations, the Eurosystem takes into
BANKSYSTEMETS LIKVIDITETSBEHOVEurosystemet tillför likviditet genom de öppna marknadsoperationerna utifrån en daglig
ending in 2007 increased by €0.2 billion to €0.9 billion, they remained negligible in relative terms at 0.5% of reserve requirements.
till 0,9 miljarder euro, var de i relativa termer fortfarande obetydliga på 0,5 % av kasskraven.
account a daily assessment of the liquidity needs of the aggregate euro area banking system.
bedömning av likviditetsbehoven inom hela euroområdets banksystem.
These liquidity needs are determined by the sum of minimum reserve requirements, funds held in excess of these requirements on credit institutions’ current accounts with the Eurosystem (excess reserves) and autonomous factors.
Likviditetsbehoven definieras som summan av kassakraven, behållningar utöver kassakraven som kreditinstitut håller på löpande räkning hos Eurosystemet (kassaöverskott) och autonoma faktorer.
Autonomous factors are those items on the Eurosystem’s balance sheet, such as “banknotes in circulation” and “government deposits”, which have an impact on credit institutions’ current account holdings but are not under the direct control of the Eurosystem’s liquidity management.
Autonoma faktorer är de poster på Eurosystemets balansräkning som påverkar kreditinstituts behållningar på löpande räkning, men som inte direkt påverkas av Eurosystemets likviditetshantering, t.ex. ”utelöpande sedlar” och ”inlåning från staten”.
In 2007 the average daily liquidity needs of the euro area banking system (see Chart 41) amounted to €441.5 billion, 5% higher than in 2006.
Under 2007 uppgick de genomsnittliga dagliga likviditetsbehoven i euroområdets banksystem (se diagram 41) till 441,5 miljarder euro, dvs. en ökning på 5 % jämfört med 2006.
The main reason for the increase was the continued growth in average reserve requirements, by 14%, to €187.4 billion, which was only partially offset by a decrease in autonomous factors of 2% to €252.2 billion.
Ökningen berodde emellertid främst på den fortsatta höjningen av de genomsnittliga kassakraven, med 14 %, till 187,4 miljarder euro, vilket endast delvis uppvägdes av en minskning av de autonoma faktorerna på 2 % till 252,2 miljarder euro.
Among the autonomous factors, banknotes in circulation rose significantly, although the growth rate decreased to 9%, from 11% in 2006.
Bland de autonoma faktorerna ökade utelöpande sedlar kraftigt, även om ökningstakten minskade till 9 %, från 11 % 2006.
The liquidity-draining impact of the growth in banknotes was, however, more than offset by other autonomous factors.
Den likviditetsindragande effekten av ökningen i sedlar mer än uppvägdes emellertid av andra autonoma faktorer.
Although average excess reserves for the maintenance periods
Trots att de genomsnittliga kassaöverskotten för de uppfyllandeperioder som löpte ut 2007 ökade med 0,2 miljarder euro
MINIMUM RESERVE SYSTEMCredit institutions in the euro area are required to hold minimum reserves on current accounts with the Eurosystem.
KASSAKRAVSSYSTEMKreditinstitut i euroområdet måste hålla kassakravsmedel på löpande räkning hos Eurosystemet.
As has been the case since 1999, the minimum reserve requirements amounted to 2% of credit institutions’ reserve base in 2007.
Under 2007 uppgick kassakraven till 2 % av ett kreditinstituts kassakravsbas, vilket varit fallet sedan 1999.
It is the growth in the reserve base, which is determined by certain shortterm liabilities on credit institutions’ balance sheets, which explains the abovementioned 14% increase in the total amount of reserve requirements during 2007.
Det är den ökning i kassakravsbasen som beror på vissa kortfristiga skulder på kreditinstituts balansräkningar som ligger bakom den ovannämnda höjningen på 14 % av de totala kassakravbeloppen 2007.
Since for any maintenance period the Eurosystem remunerates the reserve holdings at a rate which is the average of the marginal rate of the MROs, the minimum reserve system does not impose noticeable costs on the banking sector.
Eftersom Eurosystemet för varje uppfyllandeperiod betalar ränta på kassakravsmedel enligt den genomsnittliga marginalräntan i de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna, medför kassakravssystemet inga nämnvärda kostnader för banksektorn.