natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result, the annual growth rate of euro area private consumption declined sharply to 1.4% in the first quarter of 2007, from 2.1% in the fourth quarter of 2006.
Till följd av detta sjönk årstakten i den privata konsumtionen i euroområdet kraftigt till 1,4 % första kvartalet 2007, från 2,1 % fjärde kvartalet 2006.
Household consumption rebounded in subsequent months, in line with improvements in real household disposable income which were mainly driven by the positive developments in employment and, to a lesser extent, by growth in household real wealth.
Hushållens konsumtion återhämtade sig under de följande månaderna, i linje med förbättringarna i hushållens reala disponibla inkomster som främst berodde på den positiva sysselsättningsutvecklingen och, i mindre omfattning, ökningen av hushållens reala förmögenhet.
Having rebounded strongly in 2006, total investment growth was robust in 2007, at 4.4% for the year as a whole.
Efter att ha börjat öka starkt igen under 2006 var den totala investeringstillväxten stadig under 2007 och låg på 4,4 % för året som helhet.
However, the pace of growth gradually moderated in the course of the year.
Tillväxten sjönk dock gradvis under året.
The deceleration was most pronounced in residential investment, marking the end of the expansionary phase of the business cycle in the construction sector in the context of a slowdown in house price growth.
Avmattningen märktes framför allt inom bostadsinvesteringar, vilket markerade slutet på konjunkturcykelns expansiva fas inom byggsektorn i ett läge där bostadspriserna började mattas av.
The deceleration in housing investment was more marked in certain countries which had experienced very fast growth in previous years.
Den långsammare takten i bostadsinvesteringarna var mer uttalad i vissa länder som har haft en mycket snabb tillväxt de senaste åren.
As reported in the Eurosystem’s bank lending survey, net demand for housing loans to households dropped considerably in the
Enligt Eurosystemets enkätundersökning om bankernas utlåning föll nettoefterfrågan på bostadslån från hushåll
Euro area exports expanded robustly by 5.9% in 2007, reflecting the strong growth of external demand, despite the rapid appreciation of the euro observed during the year and strong competition from China and other Asian countries.
Industrisektorn (exkl. byggverksamhet) visade stor motståndskraft under hela året, vilket främst berodde på den robusta exporttillväxten som uppvägde nedgången i byggverksamheten. Ökningen av förädlingsvärdet inom byggsektorn i euroområdet minskade kraftigt 2007, särskilt under årets andra hälft.
Euro area imports also grew strongly, boosted by the robust performance of business investment and exports and also by the appreciation of the euro. Overall, net trade made a positive contribution of 0.4 percentage point to GDP growth.
Som nämnts ovan berodde denna utveckling främst på försämrade förväntningar på bostadsmarknaderna, men tillväxten var även långsammare inom annan byggverksamhet – däribland annan byggverksamhet än bostadsbyggande och anläggningsarbeten.
Source: European Commission Business and Consumer Surveys.Notes: Data shown are calculated as deviations from the average over the period since January 1985 for consumer and industrial confidence, and since April 1995 for services confidence.
Källa: Euroeiska kommissionens företags- och hushållsenkäter.Anm. De redovisade siffrorna är beräknade som avvikelser från genomsnittet för perioden sedan januari 1985 för konsumenternas och industrins förtroende och sedan april 1995 för förtroendet inom tjänstesektorn.
Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.
Uppgifterna avser euroområdet inkl. Cypern och Malta.
From a sectoral perspective, economic activity in 2007 was mainly supported by the sustained performance of services, with the annual growth rate of this sector decreasing slightly from 2.5% in 2006 to 2.4% in 2007.
YTTERLIGARE FÖRBÄTTRING PÅ ARBETSMARKNADENArbetsmarknadsläget i euroområdet har visat en klar förbättring de senaste åren. Särskilt 2006, efter år av dämpad tillväxt, ökade sysselsättningen med 1,5 %.
The industrial sector (excluding construction) showed considerable resilience throughout the year which was closely related to the robust growth of exports, and this offset the slowdown in construction activity.
Sysselsättnings tillväxten var dessutom mer jämnt fördelad över ålder, kön och grad av utbildning.7 Den kraftiga sysselsättningstillväxten fortsatte under 2007 och den årliga ökningstakten på 1,7 % var den högsta sedan 2001 (se tabell 4).
Value added growth in the euro area construction sector declined sharply in 2007, particularly in the second half of the year. As mentioned above, this
Sysselsättningstillväxten minskade emellertid under andra hälften av 2007, till följd av svagare ekonomiska förhållanden.
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
Totalt bidrog handelsnettot positivt med 0,4 procentenheter till BNP-tillväxten.
Labour force Employment
Arbetskraft Sysselsättning
Agriculture 1)Industry 2)
Jordbruk 1)Industri 2)
Services 3)Rates of unemployment 4)
Tjänster 3)Arbetslöshet 4)
Total Under 25 years25 years and over
Totalt Under 25 år25 år och över
Sources: Eurostat and ECB calculations.
Källor: Eurostat och ECB:s beräkningar.Anm.
Job creation was also more balanced across age, gender and skill groups.7
där nedgången var mer uttalad.
The developments in the latter sector reflect the end of the cyclical upswing in housing and other construction activities.
Utvecklingen inom byggsektorn berodde på slutet av konjunkturuppgången inom bostadsbyggandet och annan byggverksamhet.
Chart 32 Unemployment
Diagram 32 Arbetslöshet
The unemployment rate, which started to decline at the beginning of 2005 and stood at 7.9% in the fourth quarter of 2006, decreased further in 2007, falling to 7.1% at the end of the year (see Chart 32).
Arbetslösheten, som började sjunka i början av 2005 och låg på 7,9 % fjärde kvartalet 2006, sjönk ytterligare under 2007 till 7,1 % i slutet av året (se diagram 32).
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)percentage of the labour force (right-hand scale)
Årlig förändring i miljoner (vänster skala) 1)Procent av arbetskraften (höger skala)
The average monthly decline in the number of unemployed persons during 2007 stood at around 80,000.
I genomsnitt sjönk antalet arbetslösa med cirka 80 000 personer per månad 2007.
Overall, lower unemployment reflects employment growth associated with cyclical conditions as well as the impact of market reforms and continued wage moderation.
Totalt sett beror den lägre arbetslösheten på den sysselsättningstillväxt som har att göra med konjunkturläget och på effekterna av marknadsreformer och en fortsatt måttlig löneutveckling.
Labour productivity growth for the economy as a whole, as measured by real GDP divided by total employment, increased by just 0.8% in 2007, down from 1.3% in 2006 when labour productivity peaked in the fourth quarter at an annual growth rate of 1.6%.
Arbetsproduktivitetsutvecklingen i hela ekonomin, mätt genom reala BNP delat med den totala sysselsättningen, accelererade med knappa 0,8 % 2007, jämfört med 1,3 % 2006 då arbetsproduktiviteten nådde en topp fjärde kvartalet med en årlig tillväxttakt på 1,6 %.
The acceleration in labour productivity seen in 2006, which was mainly associated with the cyclical upswing of the euro area economy, proved to be shortlived and the annual growth rate fell to 0.6% in the fourth quarter of 2007.
Den starkare arbetsproduktivitetsutvecklingen 2006, som främst berodde på konjunkturuppgången i euroområdets ekonomi, var relativ kortlivad och den årliga tillväxten föll till 0,6 % fjärde kvartalet 2007.
Source: Eurostat.Note: Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.1) Annual changes are not seasonally adjusted.
Cypern och Malta.1) Årliga förändringar är inte säsongrensade.
THE DECLINE IN UNEMPLOYMENT IN THE EURO AREA IN RECENT YEARS
NEDGÅNGEN I ARBETSLÖSHETEN I EUROOMRÅDET PÅ SENARE ÅR
For the last nine years employment growth in the euro area has expanded by a 1.3% annual average growth rate. Since the second quarter of 2003, the euro area unemployment rate has fallen by 1.5 percentage points, to stand at 7.2% in December 2007.
De senaste nio åren har sysselsättningstillväxten i euroområdet ökat med i genomsnitt 1,3 % på årsbasis, medan arbetslösheten har sjunkit med 1,5 procentenheter sedan andra kvartalet 2003, till 7,2 % i december 2007.
This decline reflects not only the economic upturn but also the effect of sustained moderate wage developments as well as reforms in the euro area labour market.
Denna nedgång beror inte bara på det ekonomiska uppsvinget utan också på effekten av en fortsatt måttlig löneutveckling och arbetsmarknadsreformer i euroområdet.
Two periods can be identified regarding unemployment developments in recent years (see Chart A).
Om man ser till arbetslöshetsutvecklingen de senaste två åren går det att urskilja två perioder (se diagram A).
First, a period from mid-2003 to early 2005, during which the unemployment rate continued to increase slowly in spite of the acceleration in activity.
Den första perioden löper från mitten av 2003 till början av 2005 och kännetecknades av en långsamt växande arbetslöshet, trots att aktiviteten ökade.
This followed a period in which the unemployment rate increased sharply from a low of 7.8% in mid-2001 to 8.7% in mid-2003.
Detta följde på en period då arbetslösheten steg kraftigt från som lägst 7,8 % i mitten av 2001 till 8,7 % i mitten av 2003.
Then a second period, from early 2005 to 2007, in which the unemployment rate fell markedly in a context of sustained economic growth, bringing the rate to levels not seen since the early 1980s.
Den andra perioden löper från början av 2005 till 2007 och kännetecknades av att arbetslösheten sjönk kraftigt i ett läge med stadig ekonomisk tillväxt till de lägsta nivåerna sedan i början av 1980-talet.
In absolute terms, unemployment has declined by around 1.6 million since June 2003, absorbing the increase recorded from mid-2001 to mid-2003.
I absoluta tal har arbetslösheten sjunkit med omkring 1,6 miljoner personer sedan juni 2003, och upphävt nästan hela den ökning som ägde rum från mitten av 2001 till mitten av 2003.
This box reviews the decline in unemployment in the euro area since 2003, focusing in particular on age, gender, skills and duration patterns.
I denna ruta granskas den sjunkande arbetslösheten i euroområdet sedan 2003, framför allt mönstren beträffande ålder, kön, grad av utbildning och varaktighet.
Strong employment growth largely accounts for the decline in unemployment
Den sjunkande arbetslösheten beror främst på en stark sysselsättningstillväxt
The decline in unemployment stemmed from the vigorous growth in employment.
Nedgången i arbetslösheten är en följd av den starka sysselsättningstillväxten.
Total employment has been growing at an average quarter-on-quarter rate of 0.3% since mid-2003, compared with only 0.1% between mid-2001 and mid-2003.
Den samlade sysselsättningen har ökat med i genomsnitt 0,3 % varje kvartal sedan mitten av 2003, jämfört med knappa 0,1 % mellan mitten av 2001 och mitten av 2003.
This corresponds to an increase of more than 7.5 million employed.
Detta motsvarar en ökning på mer än 7,5 miljoner anställda.
At the sectoral level, the services sector was responsible for around 85% of the increase in employment, while the remainder was created in the construction sector.
Sett till olika sektorer stod tjänstesektorn för omkring 85 % av sysselsättningsökningen, medan resterande sysselsättning skapades inom byggsektorn.
Employment in agriculture and industry excluding construction remained on a declining trend.
Sysselsättningen inom jordbruket och industrin exklusive byggverksamhet fortsatte att minska.
Chart A Euro area unemployment rate and GDP growth
Diagram A Arbetslöshetsutvecklingen i euroområdet
(percentages; annual percentage changes) unemployment rate (left-hand scale)real GDP growth (year-on-year; right-hand scale)
(procent; årliga procentuella förändringar)
It is worth noting that the decline in unemployment occurred against the background of an ongoing increase in the labour force, although in the last two years this showed some signs of decelerating.
Det är värt att notera att minskningen av arbetslösheten skedde mot bakgrund av en pågående ökning av arbetskraften, även om denna under de senaste två åren har visat vissa tecken på att dämpas.
Mainly on account of an increasing participation rate, labour force growth has remained sustained since early 2003 at an average annual rate of slightly above 0.9%.
Arbetskraftsutbudet har, främst till följd av ett ökat arbetskraftsdeltagande, fortsatt att öka sedan början av 2003, i en genomsnittlig årstakt på något över 0,9 %.
In other words, the dynamism of employment since 2003 not only absorbed the increasing labour force but also led to a significant decline in unemployment.
Utvecklingen i sysselsättningen sedan 2003 har med andra ord inte bara absorberat ökningen i arbetskraften utan också lett till en kraftigt minskad arbetslöshet.
Source: Eurostat.Note: Unemployment as a percentage of the labour force.
Arbetslösheten har sjunkit inom alla relevanta grupper sedan 2003 och särskilt inom grupper
Unemployment rates in the euro area by gender, age group and skills
Arbetslöshet i euroområdet fördelat på kön, ålder och kvalifikationer
Change 2003-07
Förändring 2003-2007
All Men Women Younger Older Skills below secondary education at least secondary education tertiary education Longterm unemployment rate above 15
Alla Män Kvinnor Unga Äldre Kv al i fi kationerlägre än sekundärskolaminst sekundärskolahögskola eller universitet Långtidsarbetslöshet över 15
most affected by high unemployment, i.e. young people and women.
där arbetslösheten varit mycket hög, t.ex. ungdomar och kvinnor.
However, differences in unemployment rates across groups are still significant (see the table).
Skillnaden i arbetslösheten mellan olika grupper är emellertid fortfarande betydande (se tabellen).
Youth unemployment (unemployment of those aged under 25) – which in the euro area is around twice as high as the overall unemployment rate – has decreased, from 16.5% in June 2003 to 14.3% in December 2007.
Arbetslösheten bland ungdomar (under 25 år) – som är omkring dubbelt så hög som den totala arbetslöshetsgraden i euroområdet – har sjunkit från 16,5 % i juni 2003 till 14,3 % i december 2007.
Overall, around a third of the total decrease in unemployment is attributable to this group.
Totalt sett har omkring en tredjedel av den totala minskningen i arbetslösheten ägt rum i denna grupp.
The female unemployment rate fell by 1.9 percentage points, to 8.0%, between June 2003 and December 2007, clearly a more pronounced decline than that recorded for male workers.
Arbetslösheten bland kvinnor minskade med 1,9 procentenheter till 8,0 % mellan juni 2003 och december 2007, vilket är en klart större minskning än den för manliga arbetstagare.
Both groups, youths and women, have continued to benefit from the easing of regulations applicable to fixed-term contracts and the introduction of measures aimed at promoting part-time employment, which have increased these groups’ employability.
Båda dessa grupper, dvs. ungdomar och kvinnor, har fortsatt gynnats av lättnader i bestämmelserna om visstidsanställning samt av åtgärder som syftar till att främja deltidsarbete, vilket har ökat dessa gruppers anställningsbarhet.
They have also benefited from the structural rise in employment in the services sector.
De har också gynnats av den strukturella sysselsättningstillväxten inom tjänstesektorn.
On a less positive note, the ratio of longterm unemployed to the total number of unemployed persons appears to have remained broadly unchanged between 2003 and 2007, at slightly above 44%, which is very high compared with other economic areas.
Mindre glädjande är att förhållandet mellan långtidsarbetslösa och antalet arbetslösa tycks ha varit i stort sett oförändrat mellan 2003 och 2007 på något över 44 %, vilket är mycket högt jämfört med andra ekonomiska områden.
However, the ratio of those unemployed for more than a year to total unemployment has decreased by 1.0 percentage point since 2005.
Förhållandet mellan de som varit arbetslösa i över ett år och den totala arbetslösheten har emellertid minskat med 1,0 procentenhet sedan 2005.
This indicates that persons in that group are benefiting from the economic recovery with some lag.
Detta tyder på att personer i den gruppen gynnas av den ekonomiska återhämtningen med viss tidsfördröjning.
As reflected in the trend decline, longterm unemployment is also benefiting from labour market reforms aimed in particular at improving the employability of the most vulnerable groups and at increasing work incentives.
Som framgår av den trendmässiga minskningen gynnas långtidsarbetslösa dessutom av arbetsmarknadsreformer som särskilt syftar till att förbättra anställningsbarheten hos de mest sårbara grupperna och öka incitamenten att arbeta.
Additional reforms and continuing wage moderation are necessary to encourage a further decline in unemployment
Fler reformer och fortsatt dämpad löneutveckling krävs för att arbetslösheten ska sjunka ytterligare
Overall, the decline in unemployment since mid-2003 has been significant.
Totalt sett har arbetslösheten sjunkit mycket kraftigt sedan mitten av 2003.
A sustainable continuation of this decline in the coming years will necessitate, in addition to wage moderation, ongoing reforms in euro area labour and product markets.
För att den ska sjunka ytterligare under de kommande åren krävs, förutom en dämpad löneutveckling, fortsatta reformer på arbets- och produktmarknaderna i euroområdet.
The European Commission has recently compiled a database (called LABREF), recording the key features of policy initiatives since the year 2000, focusing on their design, scope and durability.1 Chart B shows that on average the
Europeiska kommissionen har nyligen sammanställt en databas (kallad LABREF) över de viktigaste inslagen i de politiska initiativ som tagits sedan 2000, med fokus på utformning, omfattning och varaktighet.1
1 Reforms have been classified along eight main policy dimensions, covering labour taxation, the unemployment benefit systems (together with other welfare-related benefits), active labour market programmes, job protection, pension systems, wage bargaining, working time organisation, migration policies and labour mobility; within these broad policy domains, an overall set of 36 areas of intervention are investigated.
1 Reformer har kategoriserats utifrån åtta övergripande politiska dimensioner som omfattar beskattning av arbete, system för arbetslöshetsunderstöd (tillsammans med andra välfärdsrelaterade förmåner), aktiva arbetsmarknadsåtgärder, anställningsskydd, pensionssystem, löneförhandlingar, arbetstidens förläggning, migrationspolitik och arbetstagares rörlighet. Inom dessa övergripande politikområden undersöks totalt 36 åtgärdsområden.
Chart B Reform intensity in the euro area 1)and distribution by type of reform, 2000-06
Diagram B Reformintensitet i euroområdet 1)och fördelning på typ av reform, 2000-2006
(number of reforms enacted) working timewage bargaininglabour taxation, pension systems, unemploymentand welfare-related benefitsjob protectionimmigration and labour mobilityactive labour market programmes overall number of policy changes in euro area labour markets amounted to about 98 measures enacted between 2000 and 2006.
Diagram B visar att mellan 2000 och 2006 har i genomsnitt 98 åtgärder vidtagits i syfte att förändra arbetsmarknadspolitiken i euroområdet.
Measures have mostly been taken in the field of active labour market policies (particularly initiatives affecting public employment services and training), followed by pension systems (mainly concerning the amount and the eligibility criteria) and labour taxation (in the form of policies mostly affecting income taxation and employers’ social security contributions).
Det har mestadels handlat om aktiva arbetsmarknadsåtgärder (särskilt initiativ som rör offentliga arbetsförmedlingar och yrkesutbildningsorganisationer), följt av pensionssystem (främst beloppet och kriterier för berättigande) och beskattning av arbete (i form av åtgärder som främst påverkar inkomstbeskattning och arbetsgivarnas socialförsäkringsbidrag).
Although several euro area countries have made progress in adopting and implementing structural reforms, further effort is needed in a number of policy areas.
Trots att flera euroländer har gjort framsteg när det gäller att anta och genomföra strukturreformer krävs ytterligare insatser inom flera politikområden.
Reforms should increase employment opportunities for young people and women in particular.
Reformer bör öka sysselsättningsmöjligheterna för i synnerhet ungdomar och kvinnor.
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process.
Alla euroländer måste därför undanröja snedvridningar på marknaden och strikt genomföra de nationella reformprogram som står i centrum för Lissabonprocessen.
Progress in terms of changing employment protection legislation and providing incentives to work via tax and benefit systems has been rather limited.
Framstegen när det gäller att förändra lagstiftningen om anställningsskydd och att inom ramen för skatte- och förmånssystem skapa incitament att arbeta har varit relativt begränsade.
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area.
Kraftfulla reformer inom dessa områden skulle på ett väsentligt sätt bidra till flexiblare arbetsmarknader och stödja euroländernas anpassningsförmåga.
In addition, increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities.
Dessutom krävs ökade ansträngningar för att slutföra och fördjupa EU:s inre marknad för varor och tjänster och för att öka forskning och utveckling och innovation, i syfte att öka produktiviteten och sysselsättningsmöjligheterna.
Furthermore, reforms of the wage bargaining systems, aimed at removing rigidities, are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups.
Dessutom är reformer av löneförhandlingssystem som syftar till att undanröja stelheter välkomna med tanke på deras betydelse för att minska arbetslöshetsskillnader mellan olika grupper.
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS more recent estimates, the 2007 deficit ratio amounted to 0.1% of GDP and the debt ratio to 85.1% of GDP.
För Belgiens del uppgick, enligt mer aktuella beräkningar, underskottet för 2007 till 0,1 % av BNP och skuldkvoten till 85,1 % av BNP.
No country participating in the euro area had a deficit of more than 3% of GDP in 2007, a situation that was last witnessed in 2000 (proceeds from the sale of UMTS licences excluded).
För första gången sedan 2000 uppvisade inget av euroländerna ett underskott på mer än 3 % av BNP 2007 (undantaget intäkterna från försäljningen av UMTS-licenser).
Comparing the 2007 figures with the targets set in the stability programme updates released at the end of 2006 and in early 2007, the euro area average deficit improved by 0.7 percentage point of GDP.
Om man jämför siffrorna för 2007 med budgetmålen i de uppdaterade stabilitetsprogram som offentliggjordes i slutet av 2006 och början av 2007, förbättrades det genomsnittliga underskottet i euroområdet med 0,7 procentenheter av BNP.
This improvement is largely accounted for by the base effect, which reflects the better than expected outcomes in 2006.
Denna förbättring beror främst på en baseffekt, som
The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Uppgifterna för 2007 i stabilitetsprogrammet är baserade pä uppskattningar och kan skilja sig från de slutgiltiga uppgifterna.