natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the second half of 2004,however, the impact gradually started toreverse in a number of countries.
Under andra halvåret 2004 började emellertid effekten långsamt att vända i ett antal länder.
Furthermore,in some new Member States, administeredprices have been substantially raised with aview to completing the adjustment of somestate-owned enterprises to producing at costrecovery levels.
I några nya medlemsländer har dessutom administrativt fastställda priser höjts rejält i syfte att slutföra anpassningen av vissa statliga företag för att producera med full kostnadstäckning.
FISCAL POLICIESThree noneuro area EU Member States(Estonia, Denmark and Sweden) recorded afiscal surplus and ten countries recorded fiscaldeficits in 2004.
Utvecklingen i de nominella effektiva växelkurserna och deras fördröjda genomslag på importpriserna påverkade också inflationsutvecklingen under 2004.
As set out in ECOFIN Councildecisions on 5 July 2004, six countries (the Czech Republic, Cyprus, Hungary, Malta,Poland and Slovakia) were found to be in anexcessive deficit situation.
I ett antal länder, särskilt Tjeckien, Ungern och Slovakien, hade den effektiva växelkursutvecklingen en dämpande inverkan på inflationen, medan den i andra, t.ex.
The large numberof countries still in an excessive deficitsituation points to a continued need for astronger political commitment to carrying outstructural reforms and fiscal consolidation.
I Polen bidrog växelkursutvecklingens fördröjda genomslag till en ökning av HIKP-inflationen under första halvåret 2004, men dess genomslag vände under årets andra hälft.
Nominal effective exchange rate developmentsand their lagged passthrough to import pricesalso influenced inflation developments in2004.
I de nya medlemsländerna föranledde även EU-anslutningen visst inflationstryck.
In a number of countries, in particular the Czech Republic, Hungary and Slovakia,effective exchange rate developments had adampening impact on inflation, while in others,such as Latvia, the impact contributed toinflation pressures.
Livsmedelspriserna ökade i de flesta nya medlemsländer under årets första hälft, till följd av att dessa länder integrerades i den gemensamma jordbrukspolitiken och på grund av att återstående sektoriella handelshinder undanröjdes.
In Poland the laggedimpact of exchange rate developmentscontributed in the first half of 2004 to anincrease in HICP inflation, but their impactreversed in the second half of the year.
Med tanke på den relativt höga vikt som livsmedelspriserna har i deras konsumentkorgar för HIKP fick detta en kraftig inverkan på HIKP-inflationen i de flesta av de nya medlemsländerna.
General government budget balances improvedin ten of the 13 noneuro area EU Member States in 2004, while they deteriorated in theremaining three countries (see Table 8).
Dessutom ökades indirekta skatter och punktskatter i ett antal av de nya medlemsländerna för att få upp dem på nivåer som är mer förenliga med de som råder i EU.
ECB Annual Report 2004
DE OFFENTLIGA FINANSERNAUnder 2004 uppvisade tre EU-länder utanför euroområdet (Estland, Danmark och Sverige) överskott i de offentliga finanserna och tio län-
General government surplus (+) / deficit (-)2001200220032004
Storbritannien registrerade ett underskott över referensvärdet på 3 % både 2003 och 2004.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.1) Calendar year estimates.2) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.3) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Budgetsaldona förbättrades i tio av de 13 EU-länderna utanför euroområdet under 2004, medan de försämrades i de övriga tre länderna (se tabell 8).
improvement can be explained mainly bytemporary factors, as well as by the positiveeffect of the economic cycle.
Förbättringen beror främst på tillfälliga faktorer samt på konjunkturcykelns positiva effekt.
In the Czech Republic and Malta, the countries recordingthe largest improvement in their fiscal balance,temporary factors had sizeable deficitincreasing effects in 2003.
I Tjeckien och Malta, dvs. de länder som registrerat de kraftigaste förbättringarna av budgetsaldona, hade tillfälliga faktorer betydande underskottsökande effekter under 2003.
The ratiosdeclined in six of the 13 noneuro area Member States in line with their improved governmentbudget balances.
Skuldkvoterna minskade i sex av de 13 EU-länderna utanför euroområdet, i linje med dessa länders förbättrade budgetsaldon.
In the other countries, theincrease in the debt ratios reflected mainly thelow primary surplus ratios and debt-increasingdeficit-debt adjustments, i.e. variations inpublic debt that cannot be explained by thedeficit/surplus.
I de övriga länderna speglade ökningen av skuldkvoterna främst de låga primära överskottskvoterna och skuldökande underskotts/skuldanpassningar, dvs. variationer i den offentliga skulden som inte kan förklaras genom underskottet/överskottet.
Only Cyprus and Maltacontinued to record debt ratios above the 60%of GDP reference value.
Endast Cypern och Malta fortsatte att registrera skuldkvoter över referensvärdet på 60 % av BNP.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTSAs regards external balances, Sweden and Denmark continued to report sizeable surpluseson current account in 2004, while the United Kingdom and most new Member States recordedcurrent account deficits, which in somecountries were large (see Table 9).
BETALNINGSBALANSUTVECKLINGNär det gäller den externa balansen fortsatte Sverige och Danmark att rapportera betydande bytesbalansöverskott under 2004, medan Storbritannien och de flesta av de nya medlemsländerna uppvisade bytesbalansunderskott, som i vissa länder var omfattande (se tabell 9).
The onlyexception was Slovenia, which has a history ofbroadly balanced current account positions.Particularly large current account deficits –close to or above 10% of GDP – were observed inthe Baltic States and Hungary, while Slovakiaand Poland showed more moderate currentaccount deficits, which contracted in the pasttwo years compared with the previous twoyears.
Det enda undantaget var Slovenien, där bytesbalansen historiskt sett har varit i balans. Särskilt stora bytesbalansunderskott – nära eller mer än 10 % av BNP – noterades i de baltiska länderna och Ungern, medan Slovakien och Polen uppvisade mer måttliga bytesbalansunderskott, som minskade under de senaste två åren jämfört med de två åren innan.
ECB Annual Report 2004
I flera av de nya medlemsländerna hade det ökande bytesbalansunderskottet under 2004
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabell 9 Betalningsbalans för EU-länderna utanför euroområdet och för euroområdet
Source: ECB.1) Figures for 2004 are a four-quarter moving average for the period from the fourth quarter of 2003 to the third quarter of 2004, exceptfor Cyprus, for which the average is for the period from the third quarter of 2003 to the second quarter of 2004.
Källa: ECB.1) Uppgifterna för 2004 är ett fyra kvartals glidande medelvärde från 4 kv 2003 till 3 kv 2004, förutom för Cypern där medelvärdetavser 3 kv 2003 till 2 kv 2004.
of foreign direct investment in the same period,while in the United Kingdom, net foreign directinvestment turned positive after registeringmodest outflows in previous years.
ringar under samma period, medan nettoflödet av utländska direktinvesteringar blev positivt i Storbritannien efter att ha registrerat måttliga utflöden under tidigare år.
Overall, netforeign direct investment inflows constitutedan important source of financing in recent yearsfor a number of the noneuro area Member States, although in most cases these inflowswere not sufficient to cover the current accountdeficit.
Totalt sett har nettoinflöden av utländska direktinvesteringar varit en viktig finansieringskälla i EU-länderna utanför euroområdet de senaste åren, även om dessa inflöden i de flesta fall inte varit tillräckliga för att täcka bytesbalansunderskottet.
Net inflows in portfolio investment andin “other investment” provided additionalfinancing.
Nettoinflöden av portföljinvesteringar och ”övriga investeringar” stod för resterande finansiering.
As a result the external indebtednessof some countries also rose.
Till följd av detta steg även skulden till utlandet i vissa länder.
In many of the new Member States the rise inthe current account deficit in 2004 wasassociated with strong import growth owing torobust domestic demand and high oil prices.Other structural and temporary factors havealso affected the current account position.
Bytesbalansen påverkades även av andra strukturella och tillfälliga faktorer. Ur struktursynpunkt är bytesbalansunderskott ett normalt inslag i ekonomier som befinner sig i en process för att ”hinna i fatt”, som de nya medlemsländerna.
Onthe structural side, current account deficitsare a normal characteristic of catching-upeconomies such as the new Member States.Whereas these deficits could signal problemsregarding the sustainability of externalpositions, the current account deficits in manynew Member States were to some extent linkedto a rise in the income deficit reflectingearnings related to past foreign directinvestment inflows.
Samtidigt som dessa underskott skulle kunna signalera problem med avseende på utlandsställningens hållbarhet, var bytesbalansunderskottet i flera av de nya medlemsländerna i viss utsträckning kopplat till en ökning av underskottet i faktorinkomsterna som speglar inkomster i förhållande till tidigare inflöden av utländska direktinvesteringar.
As a transitory factor,current account balances may have beenaffected by the EU accession process itself as,for instance, companies increased their stocksin anticipation of higher tariffs.
Vad gäller övergående faktorer kan bytesbalansen ha påverkats av själva anslutningsprocessen till EU eftersom till exempel företag ökade sina lager till följd av förväntningar om högre avgifter.
ERM II AND EXCHANGE RATE-RELATED ISSUESOn 28 June 2004 Estonia, Lithuania and Slovenia joined Denmark as participants in ERM II.
ERM2 OCH VÄXELKURSRELATERADE FRÅGORDen 28 juni 2004 anslöt sig Estland, Litauen och Slovenien till ERM2, i vilket Danmark redan deltog.
They entered the mechanism with astandard fluctuation band of ±15% around theircentral rates against the euro, while Estoniaand Lithuania kept their currency boards as aunilateral commitment.
De anslöt sig till växelkursmekanismen med ett normalt fluktuationsband på ±15 % runt sina centralkurser mot euron, och Estland och Litauen behöll sina sedelfondssystem som ett ensidigt åtagande.
To ensure their smoothparticipation in ERM II, the countries havefirmly committed to taking the necessarymeasures to preserve macroeconomic andexchange rate stability.
För att säkerställa ett smidigt deltagande i ERM2 har länderna gjort ett fast åtagande att vidta nödvändiga åtgärder för att bevara makroekonomisk stabilitet och växelkursstabilitet.
Box 10 provides anoverview of the characteristics of ERM II.
I ruta 10 ges en översikt över huvuddragen i ERM2.
Looking at the financing side of the balanceof payments, net foreign direct investmentinflows recovered somewhat in most new EUMember States in 2004, having slowed the yearbefore (see Table 9).
Om man ser till finansieringen av betalningsbalansen återhämtade sig nettoinflöden av utländska direktinvesteringar något i de flesta nya EU-länderna under 2004, efter att ha avtagit året innan (se tabell 9).
Among these countries,only Slovenia recorded moderate outflows innet foreign direct investment in 2004.
Bland dessa länder uppvisade endast Slovenien måttliga nettoutflöden av utländska direktinvesteringar under 2004.
As to theother noneuro area EU Member States,Denmark and Sweden witnessed net outflows
När det gäller de övriga EU-länderna utanför euroområdet hade Danmark och Sverige nettoutflöden av utländska direktinveste-
Participation in ERM II has not been associatedwith tensions in the foreign exchange markets
Deltagande i ERM2 har inte varit förknippat med några spänningar på valutamarknaderna i
MAIN ELEMENTS OF THE EXCHANGE RATE MECHANISM II
HUVUDDRAGEN I VÄXELKURSMEKANISMEN ERM2
With the introduction of the euro on 1 January 1999, the exchange rate mechanism II (ERM II)replaced the European Monetary System (and its exchange rate mechanism component) whichhad been in operation since 1979.
Vid införandet av euron den 1 januari 1999 ersatte ERM2 (växelkursmekanismen 2) Europeiska monetära systemet (och detta systems växelkursmekanism) som hade varit i kraft sedan 1979.
ERM II is a multilateral arrangement of fixed but adjustableexchange rates, with bilateral central rates between the euro and participating currencies, and astandard fluctuation band of ±15% around those central rates.
ERM2 är ett multilateralt arrangemang för fasta men justerbara växelkurser med bilaterala centralkurser mellan euron och deltagande valutor, och ett normalt fluktuationsband runt centralkurserna på ±15 %.
Participation in ERM II for at least two years without severe tensions prior to the examinationof economic convergence is a requirement for fulfilling the exchange rate criterion of the Maastricht convergence criteria that must be met in order to adopt the euro.
Deltagande i ERM2 utan allvarliga spänningar under minst två år före granskningen av ekonomisk konvergens är ett krav för att uppfylla växelkurskriteriet, vilket är ett av konvergenskriterierna från Maastricht som måste uppfyllas för att för att få införa euron.
The economicrationale behind this requirement is that it helps Member States outside the euro area to orienttheir policies towards stability and enhances the prospects of achieving a lasting convergenceof economic fundamentals.
Den ekonomiska grunden bakom detta krav är att det hjälper medlemsländer utanför euroområdet att inrikta sin politik mot stabilitet och främjar utsikterna för att uppnå varaktig konvergens när det gäller grundläggande ekonomiska faktorer.
This reflects the notion that economic conditions and policies of participating Member Statesshould be consistent with the preservation of the central rates set.
Detta speglar uppfattningen att de ekonomiska villkoren och den ekonomiska politiken i deltagande medlemsländer skall vara förenlig med att de fastställda centralkurserna upprätthålls.
The overall goal of thisprocess is to foster macroeconomic stability in the new EU Member States, thereby providingthe best possible contribution to sustainable growth and real convergence.
Det övergripande målet för denna process är att främja makroekonomisk stabilitet i de nya EU-medlemsländerna och på så vis ge bästa möjliga förutsättningar för hållbar tillväxt och real konvergens.
Moreover, soundmacroeconomic policies and stable exchange rates are supportive of a smooth functioning ofthe internal market.
Dessutom är en sund makroekonomisk politik och stabila växelkurser nödvändiga för en väl fungerande inre marknad.
According to the Governing Council, the mechanism, as well as the policy orientation requiredfor participation, is designed to help Member States outside the euro area in their efforts toadopt the euro, while dealing with the complex relationship between economic fundamentals and exchange rate stability.1
Enligt ECB-rådet är mekanismen, samt den inriktning på politiken som är nödvändig för deltagande, utformad för att stödja de medlemsländer som står utanför euroområdet i deras ansträngningar att införa euron, genom att hantera det komplexa förhållandet mellan grundläggande ekonomiska faktorer och växelkursstabilitet.1
The mechanism foresees a range of policy instruments that may be combined to addressmarket pressures: interest rate measures, flexibility of the exchange rate within the band,interventions, and possible realignments of the central rate.
Mekanismen förutser en rad politiska instrument som kan kombineras för att ta itu med marknadstryck: ränteåtgärder, växelkursflexibilitet innanför bandgränserna, interventioner och eventuella justeringar av centralkursen.
From an operational perspective, decisions concerning central rates and the standardfluctuation band are taken by mutual agreement of the ministers of the individual euro areacountries, the ECB and the ministers and central bank governors of the noneuro area EUMember States participating in the mechanism.
Ur ett operativt perspektiv fattas beslut om centralkurser och det normala fluktuationsbandet genom ömsesidig överenskommelse mellan euroländernas ministrar, ECB samt ministrarna och centralbankscheferna i de EU-länder som står utanför euroområdet men som deltar i mekanismen.
The General Council is responsible formonitoring the functioning of ERM II and serves as the forum for monetary and exchange ratecooperation.
Allmänna rådet övervakar hur ERM2 fungerar och tjänar som ett forum för samordning av penning- och valutapolitiken.
It closely monitors, on a permanent basis, the sustainability of the bilateralexchange rate between each participating currency and the euro.
Rådet övervakar noggrant och kontinuerligt hållbarheten i de bilaterala växelkurserna mellan varje deltagande valuta och euron.
1See also “Policy position of the Governing Council of the European Central Bank on exchange rate issues relating to the accedingcountries”, 18 December 2003.
1 Se även ”Europeiska centralbankens råd – ståndpunkt om växelkursfrågor rörande de blivande medlemsländerna i EU”, av den 18 december 2003.
Table 10 Developments in ERM II
Tabell10 Utvecklingen i ERM2
Maximum deviation from ERM II central rate 1)
Maximal avvikelse från centralkurseni ERM2 1)
(ten-day moving average of daily data at business frequency) Upward Downward Shortterm interest rate differential(monthly data, average)Fourth quarter of 2004
(10-dagars glidande medelvärde av dagliga bankdagsuppgifter) Uppåt Nedåt Differenser mellan korta räntor(månadsuppgift, genomsnitt)4 kv 2004
1) For Estonia, Lithuania and Slovenia the reference period is from 28 June 2004 to 24 February 2005. For Denmark the referenceperiod is from 1 November 2002 to 24 February 2005.
1) För Estland, Litauen och Slovenien löper referensperioden från den 28 juni 2004 till den 24 februari 2005, och för Danmark från den 1 november 2002 till den 24 februari 2005.
of any of the participating countries.
något av de deltagande länderna.
The fourcurrencies in ERM II have traded continuouslyat or close to their central rates, while shortterm interest rate differentials vis-à-vis theeuro area have been small in most countries(see Table 10).
De fyra valutorna i ERM2 har ständigt handlats vid eller nära sina centralkurser, och skillnaderna i de korta räntorna gentemot euroområdet har varit små i de flesta länder (se tabell 10).
In the context of ERM II entry,Banka Slovenije smoothly discontinued thegradual trend depreciation of the Sloveniantolar against the euro.
Vid anslutningen till ERM2 upphävde Banka Slovenije smidigt den gradvisa trendmässiga deprecieringen av den slovenska tolaren gentemot euron.
The Polish zloty experienced the largest appreciation against theeuro in 2004, followed by the Czech koruna, the Slovak koruna and the Hungarian forint.
Däremot försvagades den lettiska laten, som till följd av sitt växelkurssystem delvis var knuten till US-dollarn under 2004, mot euron.
Bycontrast, the Latvian lats, which in 2004 waspartially linked through its exchange rate regimeto the US dollar, depreciated against the euro.Since the beginning of 2005 Latvia has changedthe peg of the lats from the special drawingright (SDR) currency basket to the euro, at LVL 0.702804 per euro.
Sedan i början av 2005 har Lettland ändrat kopplingen av laten från valutakorgen med särskilda dragningsrätter (SDR) till euron enligt kursen 0,702804 lats per euro.
Since the re-pegging,the lats has fluctuated within a narrow bandaround its peg rate.
Sedan dess har laten fluktuerat inom ett snävt band runt denna kurs.
The Swedish krona, the Maltese lira and the Cyprus pound wererelatively stable against the euro.
Den svenska kronan, den maltesiska liran och det cypriotiska pundet var relativt stabila mot euron.
The poundsterling appreciated somewhat against the euroin early 2004 amid a favourable outlook for the UK economy and rising interest rates.
Det brittiska pundet stärktes något mot euron i början av 2004 bland gynnsamma utsikter för den brittiska ekonomin och stigande räntor.
In thesecond half of the year, however, it depreciatedvis-à-vis the euro.
Under årets andra hälft försvagades det emellertid mot euron.
Chart 32 Exchange rate changes of the euroagainst EU currencies outside ERM II
Diagram 32 Förändringar i eurons växelkurs gentemot EU-valutorna utanför ERM2
MONETARY POLICYThe primary objective for monetary policy inall noneuro area EU Member States is pricestability.
PENNINGPOLITIKHuvudmålet för penningpolitiken i alla EU-länder utanför euroområdet är prisstabilitet.
Monetary policy strategies differ to agreat extent from country to country, reflectingthe heterogeneity among them in nominal, realand structural terms (see Table 11).
De penningpolitiska strategierna skiljer sig i hög grad från land till land, och speglar heterogeniteten bland länderna i nominella, reala och strukturella termer (se tabell 11).
ECB Annual Report 2004
Framför allt anslöt sig Estland, Litauen och Slovenien till ERM2 den 28 juni 2004.
Banka re-pegged the lats from the SDR to theeuro on 1 January 2005.
Tabell11 Officiellpenningpolitiskstrategihos medlemsländerutanföreuroområdet
Monetary policy strategy
Utmärkande drag
Inflation target: 24% by end-2005, thereafter3% ±1 percentage point (p.p).
Mål: 2 %-4 % i slutet av 2005, därefter 3 % ±1 procentenhet.
Exchange ratestrategy: (managed) float.
Växelkursstrategi: (styrd) flytande växelkurs.
Exchange rate target
Växelkursmål
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation bandaround central rate of DKK 7.46038 per euro.
Deltar i ERM2 med ett fluktuationsband på ±2,25 %runt centralkursen på 7,46038 danska kronor per euro.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of EEK 15.6466 per euro.
Deltar i ERM2 med ett fluktuationsband på ±15 %runt centralkursen på 15,6466 estniska kronor per euro.
Estoniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Estland fortsätter med sitt sedelfondsystem som ett ensidigt åtagande.
Cyprus pound
Cypriotiskt pund
Peg to the euro at CYP 0.5853 per euro, with ±15%fluctuation bands. The Cyprus pound has de factofluctuated within a narrow range.
Knutet till euron enligt kursen 0,5853 cypriotiska pund per euro med ett fluktuationsband på ±15 %.Det cypriotiska pundet har de facto fluktuerat inom ett snävt band.
From February 1994 peg to the SDR (euro weight36.4%) with a ±1% fluctuation band.
Tidigare, från februari 1994, var laten knuten till SDR (där euron har en tyngd av 36,4 %) med ett fluktuationsband på ± 1 %.
Since 1 January2005 peg to the euro at LVL 0.702804 per euro with a±1% fluctuation band.
Sedan den1 januari 2005 är laten knuten till euron enligt kursen 0,702804 lettiska lats per euro med ett fluktuationsband på ±1 %.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of LTL 3.4528 per euro.
Deltar i ERM2 med ett fluktuationsband på ±15 %runt centralkursen på 3,4528 litauiska litas per euro.
Lithuaniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Litauen fortsätter med sitt sedelfondsystem som ett ensidigt åtagande.
Inflation target with anexchange rate constraint
Inflationsmål med en växelkursrestriktion
Exchange rate target: peg to the euro at HUF 282.36 pereuro, with ±15% fluctuation band.
Växelkursmål: knuten till euron enligt kursen 282,36 ungerska forinter per euro med ett fluktuationsband på ±15 %.
Inflation target:3.5% (±1 p.p.) by end-2004, 4% (±1 p.p.) by end-2005and 3.5% (±1 p.p.) by end-2006.
Inflationsmål: 3,5 %(±1 procentenhet) i slutet av 2004, 4 % (±1procentenhet) i slutet av 2005 och 3,5 %(±1 procentenhet) i slutet av 2006.
Peg to a currency basket comprising the euro (70%),pound sterling (20%) and US dollar (10%).
Knuten till en valutakorg (euro (70 %), pund sterling (20 %) och US-dollar (10 %)).
Nofluctuation margin but a trading margin of ±0.25% forforeign exchange market operations.
Inga fluktuationsmarginaler utan en handelsmarginal på ±0,25 % för transaktioner på valutamarknaden.
Free floating exchange rate.
Fritt flytande växelkurs.