natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The bank lending survey (BLS), which is conducted by the Eurosystem four times a year, provides qualitative information on the financing conditions of SMEs and large enterprises.
Den undersökning av bankernas utlåning som Eurosystemet genomför fyra gånger om året ger kvalitativ information om finansieringsvillkoren för små och medelstora företag samt för stora företag.
In particular, the BLS reports the changes in credit standards forloans granted to large enterprises and SMEs (see Chart A).
Undersökningen visar särskilt förändringar av kreditkraven för lån till stora företag respektive små och medelstora företag (se diagram A).
Since the fourth quarter of 2002,banks’ credit standards for loans to SMEs and large companies have followed a broadly similar
Sedan fjärde kvartalet 2002 har bankernas kreditkrav för lån till små och medelstora företag respektive stora företag följt i stort sett samma mönster av grad-
Chart A Changes in the credit standards applied to the approval ofloans orcreditlinestonon-financialcorporations
Diagram AFörändringarikreditkravenförbeviljandeavlånellerkreditlimitertillicke-finansiellaföretag
SMEslarge enterprises
Små och medelstora företag Stora företag
The creditstandards applied to loans to large enterpriseshave tended, on average, to be marginally lesstight, and were even eased (in net terms) fromthe second quarter of 2004 onwards.
Kreditkraven för lån till stora företag har tenderat att i genomsnitt vara något mindre hårda och lättade till och med (i nettotermer) från andra kvartalet 2004.
In thefourth quarter of 2004 the net tightening ofcredit standards on loans to SMEs declinedrelatively more and eased for the first timesince the start of the BLS.
Under fjärde kvartalet avtog skärpningen av kreditkrav för lån till små och medelstora företag relativt snabbare, och lättade för första gången sedan undersökningen började genomföras.
Source: ECB.Note: The net percentages refer to the difference between the sumof the percentages for “tightened considerably” and “tightenedsomewhat” and the sum of the percentages for “eased somewhat”and “eased considerably”.
Källa: ECB.Anm. Med netto i procent avses skillnaden mellan den procentuella summan för ”blev betydligt stramare” och ”blev något stramare” och den procentuella summan för ”lättade något” och ”lättade betydligt”.
The introduction of the new MFI interest ratestatistics (from January 2003 onwards) allowsrates on loans of different sizes (below andabove 1 million) to be compared.2 Assumingthat loans of more than 1 million are grantedmore often to large enterprises, a comparisonof interest rates charged on loans of differentsizes may provide some information on SMEs’ costs of financing compared withthose of large enterprises.
Den nya statistiken över MFI-räntorna (som infördes i januari 2003) gör det möjligt att jämföra räntor på lån av olika storlek (under och över 1 miljon euro)2. Om det antas att lån över 1 miljon euro oftare beviljas stora företag kan en jämförelse av räntorna på lån av olika storlek ge en del information om finansieringskostnaderna för små och medelstora företag jämfört med för stora företag.
Naturally, this canonly be a rough distinction.
Det kan av naturliga skäl bara bli fråga om en grov åtskillnad.
Throughout theperiod from January 2003 to December 2004,the level of interest rates on small-sized MFIloans (as measured by MFI interest rates on
Under hela perioden från januari 2003 till december 2004 var räntorna på små MFI-lån (mätt genom MFI-räntorna på lån upp till 1 miljon euro till ickefinansiella företag) mellan 0,4 och 1,8 procentenheter
8, No 2, 2003, and the European Commission’s “SMEs and access tofinance”, Observatory of European SMEs, 2003, No 2.2See also Box 13 entitled “Financial integration in the euro area credit market” later in this report.
8, nr 2, 2003, och Europeiska kommissionens ”SMEs and accessto finance”, Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag 2003, nr 2.2 Se även ruta 13 ”Finansiell integration på euroområdets kreditmarknad” längre fram i denna årsrapport.
Chart B MFI interest rate spreads betweensmall-sized loans and large-sized loans tonon-financial corporations1), 2)
Över 1 och upp till 5 års ursprunglig räntebindningsperiod Över 5 års ursprunglig räntebindningsperiod
(percentage points; new business loans) over one and up to five years’ initial rate fixationover five years’ initial rate fixationfloating rate and up to one year initial rate fixation
Rörlig ränta och upp till 1 år ursprunglig räntebindningsperiod
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
För perioden innan, från januari till november 2003, beräknas MFI:s viktade räntor med hjälp av ländervikter som konstruerats utifrån medelvärdet av mängden nya avtal under 2003.
For further information, seethe box entitled “Analysing MFI interest rates at the euro arealevel” in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.2) Small-sized loans are loans up to 1 million and large-sizedloans are loans over 1 million.
För mer information, se rutan ”Analyzing MFI interest rates at the euro area level” i ECB:s månadsrapport för augusti 2004.2) Mindre lån är lån upp till 1 miljon euro och stora lån är lån över 1 miljon euro.
It is difficult to draw firm conclusions on thebasis of the evidence available.
Det är svårt att dra några säkra slutsatser utifrån den information som finns tillgänglig.
While the costof financing of SMEs remained relativelyhigh compared with large companies, thedevelopments in 2004 were broadly similarfor small and large companies.
Även om finansieringskostnaderna för små och medelstora företag fortfarande var relativt höga jämfört med för stora företag var utvecklingen under 2004 i stort sett densamma för små och stora företag.
At the sametime, some evidence suggests that SMEs’access to finance improved significantly inthe same period.
Samtidigt finns det vissa tecken som tyder på att de små och medelstora företagens tillgång till finansiering förbättrades avsevärt under samma period.
The fact that, overall, debt financing flowsremained relatively subdued may be relatedto several factors.
Det faktum att de totala skuldfinansieringsflödena förblev relativt dämpade kan bero på flera faktorer.
First, improvements incorporate profitability, at least for majorcompanies in the Dow Jones EURO STOXXindex (see Chart 14), by boosting internalsavings, may have increased the incentive offirms to reduce their total debt.
För det första kan ökad lönsamhet, åtminstone för stora företag som ingår i Dow Jones EURO STOXX (se diagram 14), ha skapat ett större incitament för företag att minska sin totala skuldsättning genom att stimulera internt sparande.
The annual rate of growth of debtfinancing stood at 4.8% at the end of 2004,slightly higher than the 4.5% at the end of 2003.In the second half of 2004, it picked upsomewhat mainly as a result of an increase inloan financing (see Chart 19).
För det andra kan den relativt långsamma ökningen av skuldfinansiering även hänga samman med den långsamma takten i den pågående ekonomiska återhämtningen.
ECB Annual Report 2004
BEGRÄNSAD EXTERN FINANSIERING UNDER 2004Trots att finansieringsvillkoren var fortsatt gynnsamma var de ickefinansiella företagens externa finansiering begränsad 2004.
Chart 20 Balance sheet indicators for nonfinancial corporations
Diagram 20 Balansräkningsindikatorer för ickefinansiella företag
(percentages) debt-to-gross operating surplus ratio (left-hand scale) debt-to-GDP ratio (right-hand scale) debt securities MFI loans
Skuld i förhållande till intäkter (vänster skala)Skuld i förhållande till BNP (höger skala)
Sources: ECB and Eurostat.Note: The figures for the fourth quarter of 2004 have beenestimated on the basis of transactions reported in the moneyand banking statistics and in securities issues statistics.
Källor: ECB och Eurostat.Anm. Siffrorna för fjärde kvartalet 2004 är uppskattningar baserade på transaktioner som har rapporterats i penning- och bankstatistik samt i värdepappersstatistik.
Thedebt ratios are somewhat lower on the basis of the quarterlyfinancial accounts than on the basis of the annual financialaccounts mainly because loans by nonfinancial sectors andbanks outside the euro area are not included.
Skuldkvoten är något lägre på grundval av de kvartalsvisa finansräkenskaperna än på grundval av de årliga finansräkenskaperna, främst beroende på att lån av den ickefinansiella sektorn och banker utanför euroområdet inte ingår.
In 2004 there was also a slowdown in indirectfinancing of nonfinancial corporationsthrough companies in the non-monetaryfinancial corporations sector.
Under 2004 sjönk även ickefinansiella företags indirekta finansiering via företag inom sektorn icke-monetära finansiella företag.
This sectorincludes financial subsidiaries of non-financialcorporations, special-purpose vehicles andother corporations which raise funds on behalfof banks.
Denna sektor omfattar finansiella dotterföretag till ickefinansiella företag, SPV-bolag (special-purposevehicle) och andra företag som anskaffar medel för bankers räkning.
The low recourseto equity financing is a consequence both ofrelatively low demand for external financingand of the very low cost of other sources offinance. The low net issuance of quoted sharesis also, to some extent, a reflection of a numberof more structural developments, such as thedelisting of stocks and buyback operations,which are principally carried out by companiesthat have generated enough cash to bothreinvest in their businesses and buy back theirstocks.
De begränsade nettoemissionerna av noterade aktier är också i viss mån en följd av mer strukturella förhållanden, som avregistreringen av aktier och återköpsoperationer, som i första hand genomförs av företag som har genererat tillräckligt mycket kontanter för att både återinvestera i verksamheten och köpa tillbaka sina aktier.
The annual growth rate of net issuance ofdebt securities by nonmonetary financialcorporations declined from 22.3% at the end of2003 to 13.2% at the end of 2004.
Den årliga ökningstakten för ickefinansiella företags nettoemissioner av räntebärande värdepapper sjönk från 22,3 % i slutet av 2003 till 13,2 % i slutet av 2004.
Nevertheless,it remained strong compared with the issuanceactivity of the other sectors.
Den var emellertid fortfarande stark jämfört med emissionsaktiviteten i övriga sektorer.
The favourable financing conditions led tosome improvement in the balance sheetpositions of firms in 2004 (see Chart 20).
De gynnsamma finansieringsvillkoren ledde till en viss förbättring av företagens balansräkningspositioner 2004 (se diagram 20).
Froma historical perspective, corporate debt ratiosremained at a rather high level.
I ett historiskt perspektiv var företagens skuldkvoter fortfarande ganska höga.
ECB Annual Report 2004
Den årliga ökningstakten för ickefinansiella företags aktieemissioner i euroområdet uppgick till 0,9 % i slutet av 2004, vilket var i stort sett oförändrat jämfört med den mycket låga nivå som har kunnat iakttas de senaste två åren.
context of ongoing moderate growth and labourmarket developments.
2.3 PRISUTVECKLINGEN nenter och berodde delvis på baseffekter.
result of the general decline in MFI interestrates, these have not resulted in markedlyhigher debt servicing costs for non-financialcorporations over recent years.
INFLATIONEN PÅVERKADES AV VOLATILA KOMPONENTERInflationsutvecklingen 2004 berodde främst på HIKP:s volatila komponenter, särskilt priserna på energi och i mindre utsträckning livsmedel (se diagram 21).
2.3PRICE DEVELOPMENTS
Oljepriserna var högre än väntat 2004.
In January 2005 overall HICP inflation fellto 1.9%, a decline of 0.5 percentage pointcompared with December 2004.
I december var det genomsnittliga europriset för ett fat Brent-råolja 25 % högre än i december 2003 (se ruta 5 för mer information om oljeprisernas inverkan på euroområdets ekonomi).
This declinewas broadly based across components of HICPinflation and partly driven by base effects.
Detta ledde till ett betydande prisökningstryck på euroområdets energipriser i konsumentledet som steg med i genomsnitt 4,5 % 2004 från 3,0 % 2003.
HEADLINE INFLATION AFFECTED BY VOLATILECOMPONENTSThe volatile components of the HICP, inparticular energy and to a lesser extentunprocessed food prices, largely explain thepattern of headline inflation in 2004 (see Chart 21).
Deras bidrag på 0,4 procentenheter till den genomsnittliga årliga inflationstakten 2004 var det högsta på fyra år (se diagram 22).
Overall HICP inflation in the euro area stood atan average of 2.1% in 2004, unchanged fromthe previous year (see Table 1).
HIKP-inflationen i euroområdet uppgick till i genomsnitt 2,1 % 2004, vilket var oförändrat från året innan (se tabell 1).
Higher oilprices and further increases in indirect taxesand administered prices were the main factorsexerting upward pressure on prices.
Ett prisökningstryck härrörde från högre oljepriser och ytterligare höjningar av indirekta skatter och administrativt fastställda priser.
Thesewere offset by a further strengthening of theeuro, subdued demand conditions and thesubstantial decline in the annual growth rateof unprocessed food prices.
En motvikt till detta kom från eurons appreciering, dämpade efterfrågevillkor och en stor nedgång i den årliga ökningstakten för priser på oförädlade livsmedel.
Yet, despitethe sizeable upward impact of oil pricedevelopments on euro area consumer prices,there was little evidence of stronger underlyinginflationary pressures building up in the euroarea economy.
Trots att oljeprisutvecklingen skapade ett stort prisökningstryck på euroområdets konsumentpriser fanns det ändå inte mycket som talade för att något starkare underliggande inflationstryck höll på att byggas upp i euroområdets ekonomi.
Producer prices grew at anaverage annual rate of 2.3% in 2004, comparedwith 1.4% in 2003, largely on account ofincreases in energy and intermediate goodsprices.
Producentpriserna steg i en genomsnittlig årlig takt på 2,3 % under 2004, jämfört med 1,4 % 2003, vilket främst berodde på prisökningar på energi och halvfabrikat.
However, there were only limited signsof significant passthrough to prices at a laterstage of the production chain.
Det fanns dock få tecken på ett markant genomslag i priserna längre fram i produktionskedjan.
Similarly, wageincreases remained contained in 2004, in the
Även löneökningarna fortsatte att vara måttliga 2004 i ett läge med fortsatt måttlig tillväxt och arbetsmarknadsutveckling.
Oil prices were higher than expected in 2004.In December, the average euro price of a barrelof Brent crude oil stood 25% above its averagein December 2003 (see Box 5 for more detailson the impact of oil prices on the euro areaeconomy).
I januari 2005 sjönk HIKP-inflationen till 1,9 %, vilket är en nedgång med 0,5 procentenheter jämfört med december 2004. Denna nedgång var brett baserad över HIKP:s alla kompo-
This put significant direct upwardpressure on consumer energy prices in the euroarea, which rose by an average of 4.5% in 2004
På grund av starka baseffekter som påverkade energikomponenten sjönk HIKP-inflationen första kvartalet 2004 till omkring 1,7 % jämfört med motsvarande period ett år innan.
Table 1 Price developments
Tabell 1 Prisutveckling
(annual percentage changes, unless otherwise indicated)
(årliga procentuella förändringar; om inget annat anges)
HICP and its components Overall index Energy Processed food Unprocessed food Non-energy industrial goods Services
HIKP och dess komponenter HIKP totalt Energi Förädlade livsmedel Oförädlade livsmedel Industrivaror exklusive energi Tjänster
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream and Hamburg Institute of International Economics.1) Excluding construction.2) Brent Blend (for one-month forward delivery).3) Excluding energy; in EUR.
Källor: Eurostat, Thomson Financial Datastream och Hamburg Institute of International Economics.1) Exklusive byggverksamhet.2) Brent Blend (terminspris för leverans om en månad).3) Exklusive energi. I euro.
Chart 21 Breakdown of HICP inflation: mainsub-components
(årliga procentuella förändringar; månadsuppgifter)
(annual percentage changes; monthly data)
(årligt bidrag i procentenheter; månadsuppgifter)
1.0 total HICP excl. energy and unprocessed foodprocessed foodnon-energy industrial goodsservices
HIKP, totalt exklusive energi och oförädlade livsmedel Förädlade livsmedel Industrivaror exklusive energi Tjänster
Their contribution of 0.4percentage point to the average annualinflation rate in 2004 was the highest in fouryears (see Chart 22).
Eurons betydande appreciering uppvägde dock delvis de inflatoriska effekterna från priserna på olja och andra råvaror.
conditions, had a moderating influence onoverall HICP developments.
Under sommaren och hösten hade priserna på oförädlade livsmedel, som hölls nere av gynnsamma väderförhållanden, ett dämpande inflytande på utvecklingen i HIKP totalt.
However, HICPinflation remained slightly above 2% until theend of the year.
HIKP-inflationen låg dock fortfarande något över 2 % fram till slutet av året.
Other sources of external inflationarypressures were also at work in 2004.
Det fanns även andra faktorer som gav upphov till ett externt inflationstryck 2004.
Inparticular, non-oil commodity prices increasedstrongly in the first half of the year, beforemoderating.
Inte minst steg priserna på andra råvaror än olja kraftigt
Driven by strong base effects in the energycomponent of the HICP, headline inflationdeclined to around 1.7% year on year in the firstquarter of 2004. It then started to rise in line withunexpected energy price increases and peaked at2.5% in May.
De andra, mindre volatila, komponenterna i HIKP bidrog i viss mån till att hålla uppe den samlade inflationen under 2004, särskilt utvecklingen i indirekta skatter och administrativt fastställda priser.
This upward pressure largely offsetthe moderating impact of unprocessed foodprices, for which the annual growth rate declinedfrom 2.1% on average in 2003 to 0.6% in 2004.Over the summer and autumn, unprocessed foodprices, dampened by favourable weather
Precis som 2003 genomfördes ytterligare höjningar av tobaksskatterna i flera euroländer, vilket bidrog till ett betydande prisökningstryck på förädlade livsmedel.
ECB Annual Report 2004
Priserna på förädlade livsmedel steg därför med i genomsnitt 3,4 % under 2004, jämfört med
for healthcare goods and pharmaceuticalproducts.
tandvård och sjukhusvård.
Theseexplained the increase in overall servicesprice growth, from 2.5% in 2003 to 2.6% in2004.
Detta var orsaken till att prisökningstakten för tjänster totalt steg från 2,5 % 2003 till 2,6 % 2004.
The upward impact of energy priceson transport costs also contributed, albeit to alesser extent, to the increase in services pricesas a whole.
Även prisökningstrycket från energipriserna på transportkostnader bidrog, om än i mindre grad, till att priserna på tjänster totalt ökade.
Box 5 details the impact of oil pricedevelopments on the euro area economy.
Ruta 5 beskriver mer ingående oljeprisutvecklingens inverkan på euroområdets ekonomi.
Consequently, processed food pricesgrew at an average of 3.4% in 2004, comparedwith 3.3% in 2003.
Den årliga prisökningstakten för andra industrivaror än energi uppgick till 0,8 % 2004, vilket var oförändrat jämfört med 2003.
The annual rate of changeof non-energy industrial goods prices stoodat 0.8% in 2004, unchanged from 2003.
En nedgång i denna komponent förhindrades av höjningar av administrativt fastställda priser, särskilt på vårdprodukter och läkemedel.
Adecline in this component was prevented byincreases in administered prices, in particular
Statliga åtgärder som rörde administrativt fastställda priser för hälso- och sjukvård utlöste betydande höjningar av priserna på sjukvård,
OIL PRICES AND THE EURO AREA ECONOMY
OLJEPRISERNA OCH EUROOMRÅDETS EKONOMI
This box describes oil price developments in 2004 and their effect on the euro area economy.First of all, it puts the oil price increase of 2004 into a historical perspective.
Denna ruta handlar om oljeprisutvecklingen under 2004 och hur den påverkade euroområdets ekonomi.
Developments in oil prices from a longerterm perspective
Oljeprisutvecklingen i ett mer långsiktigt perspektiv
Oil prices in US dollars rose to record levels in nominal terms during 2004.
Oljepriserna i US-dollar steg till rekordnivåer i nominella termer under 2004.
There are, however,key differences between this increase and previous oil price shocks.
Det finns dock viktiga skillnader mellan denna uppgång och tidigare oljeprischocker.
First, the increase in 2004
För det första steg priserna betydligt mindre under 2004 än under andra stora oljeprischocker (se tabellen).
Sources: IMF and ECB calculations.Note: Real oil prices allow a comparison of the impact of oil price developments on purchasing power over time.
Källor: IMF och ECB:s beräkningar.Anm. De reala oljepriserna möjliggör en jämförelse av oljeprisutvecklingens effekter på köpkraften över tiden.
They are computed bydeflating nominal oil prices with the euro area HICP with December 2004 as a base.
De beräknas genom att de nominella oljepriserna deflateras med euroområdets HIKP med december 2004 som bas.
Price data before 1990 refer to national CPI data.
Prisuppgifter före 1990 avser euroländernasnationella KPI-uppgifter.
Increases in Brent crude oil prices overspecific periods
(procentuell förändring av det årliga genomsnittet)
Sources: IMF and ECB calculations.
Källor: IMF och ECB:s beräkningar.
was considerably smaller than those observedduring other major oil price shocks (seetable). On average, the price of Brent crudeoil in 2004 was 33% higher than in 2003.Nonetheless, as a result of the overallappreciation of the euro against the US dollar,oil prices in euro terms went up by 20% in
andra var oljepriserna om man tar hänsyn till inflationen, dvs. i reala termer, betydligt lägre 2004 än under tidigare perioder med en hög prisnivå (se diagram A).
Transmission of oil price changes to euro area inflation
Oljeprisernas inverkan på euroområdets inflation
Turning to the impact of the oil price increase on euro area prices, it is helpful to distinguishbetween direct, indirect and secondround effects.1 First, direct effects refer to the impact of anoil price change on the overall HICP through its immediate effect on consumer prices ofenergy.
När det gäller oljeprisuppgångens inverkan på euroområdets priser kan det vara meningsfullt att skilja mellan direkta och indirekta effekter samt följdeffekter1. Med direkta effekter avses oljeprisförändringens inverkan på totala HIKP genom de omedelbara effekterna på energipriserna i konsumentledet.
The energy component constitutes 8% of the overall HICP and is strongly correlatedwith oil prices in euro terms.
Energikomponenten utgör 8 % av totala HIKP och är nära korrelerad med oljepriserna i euro.
Chart B shows the contribution of the most important oil-relateditems of the energy component to the annual overall HICP inflation rate along with oil pricedevelopments.
Diagram B visar bidraget från de viktigaste oljerelaterade posterna i energikomponenten till den årliga totala HIKP-inflationen tillsammans med oljeprisutvecklingen.
This chart shows that the direct effect materialises within a year of the oil priceincrease.
Diagrammet visar att den direkta effekten uppstår inom ett år efter oljeprishöjningen.
Chart B Oil prices and the contribution ofenergy components to HICP inflation
Diagram B Oljepriser och energikomponentens bidrag till HIKP-inflation
Chart C Oil prices and the contribution oftransport components to HICP inflation
Diagram C Oljepriser och transportkomponenternas bidrag till HIKP-inflation
(percentage point contribution, unless otherwise indicated)
(bidrag i procentenheter, om inget annat anges)