natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Confidence indicators and the purchasing managers’ index suggest that a rebound from a late-2001 trough isunderway, with a strong recovery expected from about mid-2002.
Förtroendeindikatorer och inköparindex pekar mot att ekonomin är på väg ut ur den vågdal som uppstod i slutet av 2001, och en rejäl återhämtning förväntas underandra halvåret 2002.
By 2003,the economy should have reverted to a growth rate that is sustainable in themedium term, of about 5% to 6%.
Ekonomin bör 2003 ha återgått till en tillväxtnivå somär hållbar på medellång sikt, på ca 5–6%.
While the labour market proved to beremarkably resilient in 2001, a further increase in unemployment seems inevitable in 2002, to some 41/2%.
Arbetsmarknaden visade sig förvånansvärt stabil under 2001, men det förefaller ofrånkomligt att arbetslösheten kommer att öka under 2002, till runt 41/2%.
Nonetheless, the labour market is expectedto remain quite tight.
Efterfrågan på arbetsmarknaden förväntas ändå förbli stark.
As a result, some drift above the wage provisions inthe national agreement is to be expected and domestically-generated inflationary pressures are unlikely to abate.
Därför förväntas en viss löneglidningutöver de nationella löneavtalen och det är inte troligt att det inhemskt genererade inflationstrycket kommer att avta.
Due to various indirect tax rate increases, average inflation in 2002 will probably be higher than the 4,0%recorded for 2001, although the general trend from the first quarter of 2002should be downwards.
På grund av olika höjningar avindirekta skatter kommer den genomsnittliga inflationen under 2002 förmodligen att vara högre än de 4,0% som registrerades för 2001, även omden allmänna trenden från och med första kvartalet 2002 bör vara nedåtgående.
Social partnership has been a cornerstone of Irish economic policy since1987.
Partnerskap mellan arbetsmarknadens parter har varit en hörnsten i irländskekonomisk politik sedan 1987.
The current three-year agreement, which expires end-2002, providedfor increases in after-tax income of 25% or more, to be reached through acombination of nominal wage increases and direct tax relief. A key challengeis to adapt the current wage setting process and the tax and spending commitments in national agreements to the new environment characterised byconditions approaching full employment and more limited budgetary resources.
Enligt det gällande treårsavtalet, som löper uti slutet av 2002, kan löneökningar efter skatt på 25% eller mer uppnås, genom en kombination av nominella löneökningar och direkta skattelättnader.Ett nyckelproblem är att anpassa det nuvarande lönesättningsförfarandetoch skatte- och utgiftsåtagandena i de nationella avtalen till de nya förhållandena med en arbetsmarknad som närmar sig full sysselsättning och merbegränsade finansiella medel.
Growth in discretionary (voted) spending has been in double-digitsin recent years, which is not sustainable in the context of slower mediumterm economic growth although the current low expenditure ratio in Irelandshould be noted.
Ökningarna av diskretionära (framröstade) utgifter har varit tvåsiffriga under de senaste åren, vilket inte är hållbart i samband med en långsammare ekonomisk tillväxt på medellång sikt, även omden nuvarande låga utgiftskvoten i Irland bör noteras.
Developing the necessary policies to guide public spendingin line with resources in the medium term and improving expenditure control (while addressing key infrastructure and other priorities for sustainedeconomic growth) should be seen as another key challenge.
Att införa de nödvändiga åtgärderna för att styra de offentliga utgifterna inom ramen för de medel som kommer att finnas till förfogande på medellång sikt och för att fågrepp om utgiftskontrollen är ett annat nyckelproblem (samtidigt som manbör ta itu med väsentlig infrastruktur och andra prioriteringar för en hållbarekonomisk tillväxt).
While Ireland hastaken measures to increase competition in some markets, there remains an insufficient degree of competition in some sectors.
Irland har visserligen vidtagit åtgärder för att öka konkurrensen inom vissa marknader, men inom några sektorer är konkurrensen fortfarande otillräcklig.
For example, in the areas ofprofessional services, retail distribution and network industries, there is scopefor strengthening competition.
Inom exempelvis den professionella tjänstesektorn, detaljhandelsdistributionen och nätverksamheterna finns det utrymme för att ökakonkurrensen.
In 2001, a large tax shortfall led to a general Government surplus of 1,7 % of GDP,some 21/2percentage points below target.
Ett stort bortfall av skatteintäkter resulterade 2001 i ett offentligt överskott på 1,7%av BNP, vilket var ungefär 21/2procentenheter under målet.
This is the lowest surplus since 1997.
Detta var det lägsta över- skottet sedan 1997.
Thestability programme 2002-2004 targets a small surplus for 2002 and envisages a return to a (small) deficit for 2003-2004.
I det stabilitetsprogram som omfattar perioden 2002–2004 angesmålet för de offentliga finanserna vara ett litet överskott 2002 och för 2003–2004förutspås åter ett (litet) underskott.
However, in the event that the large contingency provisions against unforeseen developments incorporated into the 2003-2004targets are not used, a small surplus would be recorded in each year and the close-to-balance requirement of the Stability and Growth Pact would be broadly respected.Regarding debt developments, the stability programme projects a near-stabilisationof the debt ratio at the low level of 34% of GDP.
Om de stora avsättningar som har gjorts föroförutsedda händelser som har räknats med i målen för 2003–2004 emellertid inteanvänds, kommer ett litet överskott att uppnås varje år och i så fall kan stabilitetsoch tillväxtpaktens mål om att ha offentliga finanser nära balans sägas vara i stortsett uppfyllt.
(iii)improve expenditure control through setting norms and ensure in the 2003budget and beyond that expenditure priorities and resource generation are targeted at a sustainable budgetary and economic outcome.
Vad beträffar utvecklingen av skuldkvoten förväntas den enligt stabilitetsprogrammet i det närmaste stabiliseras på den mycket låga nivån 34% av BNP.Med hänsyn till ovanstående och mot bakgrund av att Irland tillhör euroområdet börfinanspolitiken ha som mål att i)säkerställa att budgeten för 2002 är i huvudsak neutral, ii)sörja för att stabilitets- och tillväxtpaktens mål om offentliga finanser nära balans fortsätter att respekteras efter 2002, och iii)förbättra utgiftsbegränsningarna genom att fastställa normer och i budgetenför 2003 och åren därefter se till att utgiftsprioriteringar och resursskapandesätts upp som mål för hållbara budgetmässiga och ekonomiska resultat.
Employment growth held up well during 2001, despite the economic slowdown, withemployment gains moderating but still averaging some 3% for the year.
Trots den ekonomiska nedgången höll sysselsättningstillväxten i sig under 2001, medökningar av antalet arbetstillfällen som visserligen avtog något, men ändå höll sig påen genomsnittlig nivå av 3% under året.
The overall employment rate exceeds the EU average and female employment growth continues tooutpace that for males but there still remains scope for further increases in the femaleemployment rate.
Den totala sysselsättningsgraden överträffar genomsnittet i EU, varvid andelen kvinnor på arbetsmarknaden fortsätter ökasnabbare än andelen män, men det finns ändå utrymme för att öka den kvinnliga sysselsättningsgraden.
Unemployment rose slightly during the second half of 2001 but therate still remained close to 4% at year end.
Arbetslösheten ökade något under det andra halvåret 2001, menlåg kvar på en nivå nära 4% i slutet av året.
While this rate is likely to rise somewhat in2002, conditions approaching full employment are expected to continue.
Även om arbetslösheten troligen kommer att öka något under 2002, förväntas praktiskt taget full sysselsättning fortsättaråda.
The availableevidence indicates that earnings growth remains fairly high, exceeding the 71/2% pay increase for 2001 provided under the national agreement. The challenges of a tight labourmarket remain in relation to mobilising labour and future wage setting processes.
Den tillgängliga informationen tyder på att inkomstökningarna kommer att förbli relativt höga och överskrida de löneökningar på 71/2% som föreskrivs enligt detnationella avtalet.
In viewof the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendationsadopted by the Council in February 2002, the main priorities for Ireland should be to: el and
Svårigheterna med den stora efterfrågan som råder på arbetsmarknaden kommer att bestå vad beträffar arbetskraftens rörlighet och framtida lönesättningsförfaranden.
(i)promote the setting of wages in line with productivity developments and skills differentials and consistent with the maintenance of competitiveness and pricestability; and
Med hänsyn till ovanstående, och i kombination med enstrikt tillämpning av de sysselsättningsrekommendationer, som antogs av rådet ifebruari 2002, bör Irland i huvudsak prioritera i)att främja en lönesättning som är i linje med produktivitetsutveckling och kompetensökning och förenlig med upprätthållandet av konkurrenskraft och prisstabilitet, och ii)att fortsätta vidta åtgärder med inriktning på att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.
Ireland is highly exposed to international competition and labour productivityis well above the EU average.
Irland är mycket utsatt för internationell konkurrens och arbetsproduktivitetenligger högt över genomsnittet i EU.
Ireland’s price level was 5% above the EU average in 2000 and has been rising relative to the EU average in recent years.
Prisnivån i Irland låg 5% över genomsnittet i EU 2002 och har ökat relativt mot genomsnittet i EU under de senasteåren.
Theliberalisation of the network industries is continuing, although State-ownedincumbents still have high market shares in these sectors.
Avregleringen av nätverksamheterna fortsätter, även om offentligt ägdaföre detta monopolföretag fortfarande har höga marknadsandelar i dessasektorer.
Whilst regulationsaffect the level of competition in certain service sectors such as the professions and retail distribution, the overall regulatory burden on business is low.In March 2002 the rate of transposition of Internal Market directives(97,9%) remained below the target of 98,5%.
Reglering hämmar visserligen konkurrensen inom vissa tjänstesektorer, som fria yrkesutövare och distributionen inom detaljhandeln, men företagslagstiftningen är ändå i stort sett liberal.
Sectoral and ad hoc State aidis low although total State aid (as a% of GDP) is at the top end of the rangein the EU.
I mars 2002 låg genomförandegraden för inremarknadsdirektiv (97,9%) fortfarande under målet som var98,5%.
However, R & D expenditure is below the EU average, particularly public R & D, which is being addressed by recent measures. In view ofthe above, the main priorities for Ireland should be to:
Sektorsövergripande statligt stöd och stöd av ad hoc-natur ligger påen låg nivå medan statligt stöd totalt sett (i förhållande till BNP) däremot ligger bland de högsta i EU.
(i)implement measures to increase effective competition in the localtelecommunications, electricity, gas and transport sectors in particularto address high market shares of State-owned or private incumbents;
Irlands produktion inom IT-sektorn (i förhållandetill total produktion) är den högsta i EU, delvis på grund av att ett stort antal utländska högteknologiföretag har etablerat sig där.
(ii)address Government regulation, which may impair competition in certain market sectors such as the professions and retail distribution; and
Utgifter för FoU ligger dock under genomsnittet i EU, särskilt offentligt finansierad FoU, vilkethar åtgärdats den senaste tiden.
(iii)raise the transposition rate of Internal Market legislation with the aimof achieving the target of 98,5% of Internal Market directives.
Med hänsyn till ovanstående bör Irland i)vidta åtgärder för att öka den effektiva konkurrensen inom främst delokala telekommunikations-, el-, gas- och transportsektorerna, främstför att komma till rätta med offentligägda och privata domineradeoperatörers stora marknadsandelar, ii)se över lagstiftningen, som kan hämma konkurrensen inom vissa marknadssektorer, som fria tjänsteutövare och distribution inom detaljhandeln, och iii)öka genomförandegraden av inremarknadsdirektiv i syfte att nå målet98,5%.
Italy n 2001 real GDP growth slowed to 1,8%, prompted by a declining exter- nal contribution and, subsequently, by weakening domestic demand.
Italien en reala BNP-tillväxten avtog under 2001 till 1,8%, vilket berodde påexportens avtagande bidrag, följt av svagare inhemsk efterfrågan.
After passing the trough in November, economic activity is expected to pick up gradually at the beginning of 2002 on account of the improvingglobal outlook and recovering confidence.
D uppsving i ekonomin från och med början av 2002, tack vare det förbättradevärldsläget och förnyat förtroende.
The upturn is likely to becomesteeper around mid year.
Uppgången förväntas bli mer markeradunder det andra halvåret.
Investment expenditure, in particular, is forecast toaccelerate in view of a temporary tax incentive scheme due to expire at theend of the year.
Särskilt investeringarna beräknas ta fart eftersomen tillfällig skatteordning som infördes för att stimulera investeringar löperut i slutet av året.
Owing to the low starting point inherited from 2001, real GDP growth will remain well below 2% in 2002 and is expected to rise toaround 23/4% in 2003.
Eftersom BNP låg på en låg nivå i slutet av 2001 kommer BNP-tillväxten 2002 att med god marginal överskrida 2% och 2003 beräknas den öka till runt 23/4%.
Employment growth is likely to weaken in 2002, onaccount of the lag with respect to output.
Sysselsättningstillväxten kommer troligen attförsvagas 2002 på grund av eftersläpningar i produktionsnivån.
The performance of the labourmarket is forecast to improve again in 2003, with the rate of unemployment likely to fall below 9%.
Arbetsmarknaden förväntas utvecklas positivt igen 2003 och arbetslösheten kommertroligen att sjunka till under 9%.
With no significant pressure from importprices and wages and a still negative output gap up until the end of theyear, inflation is expected to ease in 2002.
Utan något större tryck från importpriseroch löner och fortfarande med en eftersläpning i produktionsnivån förväntas inflationen gå tillbaka under 2002.
However, due to the rising inflationary pressure in the first four months of 2002, resulting from temporaryeffects, annual average inflation is set to stay above 2%.
På grund av det ökade inflationstrycket under de första fyra månaderna 2002, som berodde på tillfälliga effekter, kommer inflationen på årsbasis att ligga över 2%.
In 2003, inflationis expected to ease somewhat on the year as a whole, but it is likely to stayat 2% on account of rising demand pressure ensuing from the economicrecovery.
Inflationenförväntas falla tillbaka utslaget på hela år 2003, men kommer sannolikt attligga kvar på 2% på grund av det ökade efterfrågetryck som kommer attfölja av den ekonomiska återhämtningen.
In the coming years fiscal policy aims at simultaneously achieving a significant reduction in the tax burden while respecting the medium-termobjective of a budget in balance or in surplus.
Under de kommande åren syftar finanspolitiken till att uppnå en betydandeminskning av skattebördan, samtidigt som målet på medellång sikt att deoffentliga finanserna skall visa överskott eller balans respekteras.
Hence, improving the control and quality of Government expenditure remains of paramountimportance.
Det är därför av största vikt att begränsa de offentliga utgifterna och förbättra deraskvalitet.
Linked to that are the restrictive employment protection legislation and the underdeveloped unemploymentsafety net.
Kopplad till denna fråga är den restriktiva lagstiftningen rörande anställningstrygghet ochdet underutvecklade sociala skyddsnätet mot arbetslöshet.
To support the goal of rising the underlying speed limit of theeconomy to around 3% per year, economic policy needs to address the lowemployment rates as well as to accelerate the thus-far slow transition tothe knowledge-based society in terms of educational attainments, skilledhuman resources and R & D performance.
För att klara målet att få upp farten i ekonomin till runt 3% årlig tillväxt, behöver den ekonomiska politiken ta itu med den låga sysselsättningsgraden och påskyndaövergången till informationssamhället, vilken hittills har varit långsam medavseende på framsteg inom utbildningsväsendet, kompetensökning hos arbetskraften och resultat inom FoU.
In the same policy context, it isnecessary to improve the business environment and to enhance competitionin the product markets.
Inför samma politiska målsättning är detnödvändigt att förbättra företagsklimatet och öka konkurrensen på produktmarknaderna.
The general Government deficit to GDP ratio in the year 2000, previously estimated at1,5% of GDP (0,3% of GDP including receipts from the sale of UMTS licences), was revised to 1,7% of GDP (0,5% including UMTS receipts).
Det offentliga underskottet i förhållande till BNP 2000, som tidigare hade beräknatstill 1,5% (0,3% om man räknar intäkterna från avyttringen av UMTS-licenser), reviderades till 1,7% (0,7% inklusive UMTS-intäkter).
Mostly as a consequence of thisrevision, the general Government turnout in 2001 was a deficit of 1,4% of GDP, againsta Government projection of 1,1% of GDP.
Främst till följd av denna revidering blev resultatet 2001 ett underskott på 1,4% av BNP, jämfört med den officiellaprognosen, som låg på 1,1%.
The 2001 public accounts benefited fromone-off operations amounting to some 0,6% of GDP (sales of public real estate assetsof 0,4% of GDP, largely through a securitisation process, and 0,2% of GDP from thesecuritisation of future net proceeds from the State lottery).
De offentliga finanserna 2001 gynnades av engångstransaktioner som uppgick till cirka 0,6% av BNP (avyttring av offentliga fastigheter stod för 0,4% av BNP, främst genom en process varvid tillgångarna omvandlades i värdepapper och omvandling i värdepapper av framtida nettointäkter fråndet statliga lotteriet stod för 0,2%).
Primary current expenditure was broadly stable at 37,5% of GDP, after decreasing by 0,3 points of GDP between1999 and 2000.
De primära utgifterna var i stort sett stabila på37,5% av BNP, efter att ha minskat med 0,3 procentenheter i förhållande till BNPmellan 1999 och 2000.
The cyclically adjusted deficit, according to Commission calculations,improved slightly compared to 2000 but the underlying budgetary position does notimprove if the one-off operations are netted out in both years. The debt ratio decreasedby 1,2 percentage points of GDP to 109,4%, a marked slowdown in the process of continued reduction.
Det konjunkturrensade underskottet förbättrades något jämfört med 2000 enligt kommissionens beräkningar, men den underliggande budgetsituationen förbättras inte om man räknar bort engångstransaktionerna båda åren.Skuldkvoten minskade med 1,2 procentenheter i förhållande till BNP, till 109,4%, entydlig avtrappning i processen mot minskad skuldkvot.
Market-related difficulties in meeting the privatisation objectives andlower-than-expected growth mainly contributed to this slowdown.
Marknadsmässiga svårigheteratt klara privatiseringsmålen och en lägre tillväxt än väntat bidrog framför allt tilldenna avtrappning.
The November 2001 update of the stability programme targets a sizeable reduction inthe deficit ratio to 0,5% of GDP in 2002 and a balanced budget in 2003, while thedebt ratio is to fall below 100 % of GDP by 2004.
I det uppdaterade stabilitetsprogrammet från november 2001 anges som mål att underskottet skall minskas betydligt, till 0,5% av BNP 2002, att de offentliga finanserna skall vara i balans 2003 och att skuldkvoten skall hamna under 100% av BNP2004.
The Italian authorities face the challenge of securing additional and lasting reductions in the primary expenditure to GDPratio, improving the quality of expenditure, reducing the tax burden while achievingand maintaining the close-to-balance budgetary objective required by the Stabilityand Growth Pact. In view of the above, and considering that Italy is a member of theeuro area, budgetary policy should aim to:
De italienska myndigheterna står inför utmaningen att säkerställa ytterligareoch långvariga minskningar av de primära utgifterna i förhållande till BNP, att öka utgifternas kvalitet och lätta på skattebördan, samtidigt som de klarar av och upprätthåller stabilitets- och tillväxtpaktens mål om offentliga finanser nära balans.
(i)ensure in 2002 and 2003 the respect of a steady path of deficit reduction, in order to achieve the objective of a close to balance budget in 2003, by securingprimary surpluses at the high levels projected in the updated stability programme, notably thanks to improved control of expenditures;
Mot bakgrund av ovanstående och med tanke på att Italien tillhör euroområdet bör finanspolitiken syfta till att i)upprätthålla strategin för att minska underskottet under 2002 och 2003, i syfteatt uppnå nära balans i de offentliga finanserna 2003, genom att se till att deprimära överskotten hamnar på de höga nivåer som anges i det uppdateradestabilitetsprogrammet, främst genom större återhållsamhet med de offentligautgifterna.
(iii)ensure that the changes to the social security system, for which the governmenthas requested delegated powers from Parliament, address the critical aspects ofthe present pension system; and implement the measures aimed at promotingsupplementary privately-funded pension schemes, clarifying the possible relatedbudgetary costs.
ii)säkerställa att tidsplanen för och omfattningen av den skattereform som harlagts fram inför parlamentet som en fullmaktslag och som syftar till att minskapå skattetrycket, förenkla beskattningen och krympa skattekilen, är förenlig medatt nå och bibehålla offentliga finanser som är nära balans eller visar överskott,och iii)säkerställa att förändringarna i socialförsäkringssystemet, för vilka regeringenhar begärt ett delegerat bemyndigande från parlamentet, löser problemen meddet nuvarande pensionssystemet och genomföra åtgärderna som syftar till attfrämja privata tilläggspensioner bör genomföras och de eventuella offentligakostnaderna som sammanhänger med dessa bör klarläggas.
The Italian labour market situation continued to improve in 2001, with theunemployment rate falling from 10,4% to a still high 9,5% and femalelabour force participation increasing.
Läget på den italienska arbetsmarknaden fortsatte att förbättras under 2001och arbetslösheten minskade från 10,4% till 9,5%, (vilket fortfarande ärhögt), samtidigt som kvinnornas arbetskraftsdeltagande ökade.
On average, employment grew by almost 2,1 % to an estimated 54,6% and the overall participation rate roseto 60,4% (from 59,9% in 2000).
I genomsnittökade sysselsättningen med nästan 2,1% och beräknas till 54,6% och dettotala arbetskraftsdeltagandet ökade till 60,4% (från 59,9%2000).
Besides wage moderation, the higher employment intensity of growth over recent years is also due to the increasedlabour market flexibility ‘at the margin’, allowing greater use of new andmore flexible contracts (part-time, temporary jobs, fixed-term contracts,new apprenticeship).
Förutomen måttlig löneökningstakt beror tillväxtens förmåga att skapa sysselsättningunder de senaste åren på den ökade flexibiliteten på arbetsmarknaden, vilkethar inneburit nya och flexiblare anställningsavtal (deltid, tillfälliga jobb, visstidsanställning, nya lärlingsavtal).
The measures designed to lower labour costs for permanent employees continued to have a significant impact on employmentgrowth during 2001.
De åtgärder som har vidtagits för att minska arbetskostnaderna för fast anställd personal hade alltjämt en avsevärd effekt på sysselsättningsökningen under 2001.