natgillin/translations-raw huggingface dataset:
■ on the one hand, a high proportion of part-time workers (14% of all workers work fewer than 30 hours per week).
■ å ena sidan av att en stor andel arbetstagare arbetar deltid (14 % av alla arbetstagare arbetar mindre än 30 timmar per vecka) och att å andra sidan av att en stor andel arbetstagare har en mycket lång arbetstid (49 % arbetar mer än 40 timmar per vecka, 23 % arbetar
Most part­timers are and on the other hand, a high proportion of workers with long hours (49% work more than 40 hours per week, 23% more than 45 hours).
Hälsoproblemen ökar i takt med att arbetstiden blir län«re (T. 12 och T. 13).
T. 12 Backache
7^/2 Ryggbesvär
Hours worked per week
Arbetstid per vecka i timmar
Hours worked per week irregular hours and 13% do shift work).
Arbetstid per vecka i timmar uppger sig ha oregelbundna arbetstider och 13 % utför skiftarbete).
23% of workers spend more than one hour, and 9% spend one and a half hours or more commuting each day.
Arbetstiden kännetecknas även av att den är utsträckt i tiden (52 % av arbetstagarna arbetar minst en lördag per månad, 29 % minst en söndag per månad och 21 % en kväll då och då) och att den är oregelbunden (33 %
The average time spent daily travelling from home to work and back is 38 minutes in total. But there are wide variations:
Den tid som läggs ner varje dag på resor (tur och retur) mellan bostaden och arbetsplatsen uppgår i genomsnitt till 38 minuter.
Working hours are also characterised by their dispersion (52% of workers work at least one Saturday per month; 29% at least one Sunday; and 21% at night, at least occasionally) and by their irregularity (33% have
Men skillnaderna är stora; 23 % av arbetstagarna lägger ner mer än en timma på att resa varje dag och 9 % måste resa en och en halv timme eller mer varje dag.
T. 14 % of employees consulted on organisational changes (by country)
T. 14 Procentuell andel av löntagarna som rådfrågats vid organisationsförändringar (per land)
50% are consulted about changes in the organisation of work or in working conditions.
50 % av löntagarna rådfrågas vid organisationsförändringar eller förändringar som påverkar arbetsvillkoren.
Wide disparities noted between countries emphasize, beyond cultural differences, the weight of the institutional context (T. 14)
De stora avvikelserna mellan länderna understryker, förutom de kulturella skillnaderna, även institutionella skillnader (T. 14).
T. 15 % of employees having had contact with staff representatives in the past 12 months, by size of firm.
T. 15 Procentuell andel av löntagarna som luide varit i kontakt med fackliga representanter under de tolv senaste månaderna, efter företagsstorlek
Only 24% of employees have had contact with staff representatives in the past year, although this percentage varies considerably depending on the size of the firm. (T. 15)
Endast 24 % av löntagarna hade varit i kontakt med en facklig representant under det gångna året.
10­49 50­99 100­499 size, by number of employees
10­49 50­99 100­499 storlek mätt i antal anställda
The survey reveals that, in the EU:
Omfattningen av våld på arbetsplatsen inom EU kan illustreras med följande siffror:
■ 3 million workers are subjected to sexual harassment, ■ 6 million workers are subjected to physical violence, ■ 12 million workers are subjected to intimidation and psychological violence.
■ 3 miljoner arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier, ■ 6 miljoner arbetstagare utsätts för fysiskt våld, H 12 miljoner arbetstagare utsätts för hotelser eller skrämsel eller andra former av psykologiskt våld.
T. 16 % of workers subjected to:
T. 16 Procentuell andel av arbetstagarna som utsätts för
Although the words and the concepts used most certainly cover very different realities and sensitivities from one country to another, and from one profession to another, violence at work (whether physical or psychological, collective or individual, generated within the work group or outside it) is clearly a major problem, and one which will need to be monitored very closely in the future.
■ Våld på arbetsplatsen Även om de definitioner och begrepp som används i undersökningen ger uttryck för olika situationer och skillnader i kultur från ett land till ett annat eller från ett yrke till ett annat, måste våld pä arbetsplatsen ­ oavsett om det är fysiskt eller psykiskt, kollektivt eller individuellt eller om det orsakas av personer på eller utanför arbetsplatsen ­ betraktas som ett allvarligt problem som kommer att kräva noggrann bevakning i framliden.
■ Substantial disparities The averages given throughout this document do not reflect the disparities observed: vibration, handling heavy loads, etc.).
■ Stora skillnader De medeltal som har uppgivits i detta dokument ger ingen bra återspegling pä de skillnader som har konstaterats: och lyfta tungt etc).
On the other hand, women have less autonomy than men in terms of managing their time (choosing when to take breaks, when to take holidays, etc.).
Däremot har kvinnorna mindre möjligheter att själva bestämma över sin arbetstid (när de vill ta paus, när de vill vara lediga etc).
between employment statuses: casual work is most exposed to the traditional physical risks. However, poor working conditions are also observed in some service sectors, especially in transport and in hotels and catering.
Emellertid har man också funnit att arbetsvillkoren är mycket dåliga i vissa branscher inom servicenäringen, i synnerhet inom transport­ och hotell­ och restaurangbranschen.
The latter sector, for example, has the highest proportions of workers faced with high-speed work, repetitive and monotonous work, night work and irregular working hours.
Exempelvis finner man i hotell­ och restaurangbranschen den största andelen arbetstagare som tvingas arbeta i ett väldigt högt tempo, utföra repetitiva, monotona arbetsuppgifter samt arbeta natt och på oregelbundna arbetstider.
However, casual workers (those on fixedduration contracts or on temporary employment agency contracts) have poorer working conditions than permanent workers (those on open-ended contracts) (T. 17).
Antalet osäkra arbeten ökar och man kan konstatera att arbetsvillkoren är mindre gynnsamma för arbetstagare med osäkra arbeten (tidsbegränsade kontrakt, tillfälligt anställda arbetstagare) än för fast anställda arbetstagare (tillsvidarekontrakt) (T. 17)/
between professional categories: skilled and unskilled manual workers (but also unskilled non-manual workers) are the most exposed.
Dessa skillnader kan till viss del förklaras genom strukturella skillnader (skillnader mellan vilka branscher som dominerar näringslivet), men detta är inte den enda förklaringen.
■ between countries: there are substantial disparities between countries, in particular between those of the North and those of the South.
Mellan yrkeskategorier.
These are partly attributable to structural differences (the relative weights of the different sectors of activity are not the same), but not exclusively.
Kvalificerade yrkesarbetare och icke kvalificerade yrkesarbetare samt icke kvalificerade tjänstemän, är de yrkeskategorier som är mest utsatta för hälsorisker.
In other words, the policies adopted both at company level and at national level strongly dictate working conditions.
Mellan könen. Männen är mer utsatta än kvinnorna för risker som är vanligt förekommande i industrin (buller, vibrationer, bära
T. 17 % of employees exposed to certain stress factors, according to their employment status
T. 17 Procentuell andel av löntagarna som är utsatta för olika typer av problem, efter anställningsform tí)
Fixedduration contracts
Tidsbegränsade kontrakt
Employment agency contracts
Tillfälligt anställda
0 Repetitive tasks
Repetitiva rörelser
Repetitive movements
Repetitiva arbetsuppgifter
Painful/tiring work positions
Smärtsamma eller mödosamma arbetsställningar
FOR FURTHER INFORMATION
FÖR YTTERLIGARE INFORMATION
Four new publications emanating from the information collected through the Second European Survey are to be published by the end of 1997.
Fonden planerar att i slutet av ¡997 ge utfyra nya publikationer, vilka utarbetats på grundval av den information som inhämtats inom ramen för den andra europeiska arbetsmiljöundersökningen:
For further information on this project, please contact Dimitrios Politis, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland. Tel:++353 1 2043140 Fax: ++ 353 1 2826456/2824209; E-mail : dimitrios.politis@eurofound.ie
För ytterligare information om detta projekt, kontakta Dimitrios Politis, Europeiska fonden för förbättring av levnads­ och arbetsvillkor, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irland. Tel:+ 353 1 2043140, Fax : + 353 1 2826456/2824209, e­post : dimitrios.politis@euro found, ie
Cat. No. SY-72-92-477-EN-C.
(Sammanfattande rapport). Kat. nr SY­75­92­477­EN­C.
SECOND EUROPEAN SURVEY ON WORKING CONDITIONS ζ ι η
DEN ANDRA EUROPEISKA ARBETSMILJÖ­UNDERSÖKNINGEN
As social integration moves forward, and as the number of initiatives dealing with the work environment at Community level increase, more comprehensive and homogeneous data on the working conditions in the Community is required.
I takt med att den sociala integrationen framskrider och det på Europanivå vidtas allt iler åtgärder på arbetsmiljöområdet, ökar behovet av mer allomfattande och homogen information om arbetsvillkoren inom gemenskapen.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions has carried out two surveys on the working environment in Europe. These surveys have formed an important part of the Foundation's work in the area of its programme concerned with improving the quality of employment and of working conditions.
Europeiska fonden för förbättring av levnads­ och arbetsvillkor har genomfört två undersökningar om arbetsmiljön i Europa, vilka utgjort en viktig del av fondens arbete inom ramen för det projekt som syftar till att förbättra arbetslivskvalitet och arbetsvillkor.
The first survey on working conditions in Europe was carried out in 1991, covering the 12 countries that were Member States of the European Union at that time.
Den första europeiska arbetsmiljöundersökningen genomfördes under 1991 och omfattade Europeiska unionens dåvarande tolv medlemsstater.
It was a prototype survey, with only about 20 questions.
Undersökningen utfördes som en prototyp och begränsade sig till ett tjugotal frågor.
The second European survey on working conditions took place in January 1996 and collated the views of 15,500 workers from all over Europe.
Den andra europeiska arbetsmiljöundersökningen genomfördes i januari 1996 och omfattade totalt 15 800 arbetstagare runt om i Europa.
1000 workers in each Member State of the European Union (15 Member States in 1996) were questioned simultaneously about their working conditions.
1000 arbetstagare tillfrågades samtidigt om sina arbetsvillkor i var och en av Europeiska unionens medlemsstater (15 medlemsstater 1996).
The sample is representative of the working population (employees and the self-employed).
De intervjuade personerna utgjorde ett representativt urval av den yrkesverksamma befolkningen (löntagare och egenföretagare).
It is a questionnaire-based survey, involving face-to-face interviews conducted outside the workplace.
Undersökningen utfördes på grundval av ett frågeformulär med personliga intervjuer utanför arbetsplatsen.
The questionnaire covers all aspects of working conditions: physical environment, workplace design, working hours, work organisation and social relationships at the workplace.
Frågeformuläret täckte samtliga aspekter på arbetsvillkor, d.v.s. den fysiska miljön, utformning av arbetsplatser, arbetstider, arbetsorganisation samt relationer mellan personer på arbetsplatsen.
Its findings highlight how pollution, noise, stress and musculoskeletal disorders are among the rising occupational hazards in the EU. The survey underlines a need for a more holistic and multidisciplinary approach to tackle health and safety issues in Europe.
Av resultaten från denna andra undersökning framkom dels att hälsorisker på arbetsplatsen såsom stress och muskel­ och skelettbesvär ökar inom EU, och dels att det krävs ett mer holistiskt och tvärvetenskapligt angreppssätt för att hantera arbetsmiljöfrågor i Europa.
Above all, it clearly indicates that health issues must be central to the organization's structure and development.
Framför allt pekade undersökningen tydligt på att hälsofrågor bör integreras i alla beslut som rör en organisations struktur och utveckling.
Copyright: European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
(s) Europeiska fonden för förbättring av levnads­ och arbetsvillkor.
Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged and a copy is sent to the Foundation.
Kopiering tillåten med angivande av källan, dock ej för kommersiellt bruk, under förutsättning att en kopia sänds till fonden.
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland.
Europeiska fonden för forbättring av levnads­ och arbetsvillkor Wyatlville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irland Tel: (+353) I 204 3100 Fax: (+353) I 282 6456 e­post : postmaster@eurofound.ie
Teleworking has many faces.
Distansarbete kan ske i många olika former, vilka dock grovt kan indelas i sex huvudtyper.
It encompasses very different types of work which fall into six broad categories.
Det kan även röra sig om fullständigt hembaserat distansarbete eller en kombination, där arbetet till viss del sker i hemmet och till viss del i arbetsgivarens lokaler.
These include the employment of people on remote sites controlled by employers, the development of telecottages and telecentres and the development of telecommunications links between organizations.
Slutligen finns det en arbetsform som blivit möjlig till följd av att telekommunikationer sänker kostnaderna för och underlättar insamling och överföring av data.
Also, entirely home­based teleworking, alternating teleworking, in which home­based work is combined with working time spent on the employer's premises and, finally, mobile work or 'flexispace' work at different locations by groups such as insurance sales agents in which costing and data gathering and transmissions are facilitated by telecommunications.
Denna arbetsform, som t.ex. är vanlig inom försäkringsbranschen och innebär att man arbetar på olika platser, kallas mobilt arbete.
The economic and social significance of the different forms of teleworking is quite varied.
Den ekonomiska och sociala betydelsen av olika former av distansarbete är mycket varierande.
Some teleworkers are dependent employees, others are self­employed.
Vissa distansarbetare är anställda, andra är egenföretagare.
Some self­employed workers are tied exclusively to one company, others work for several companies, some work mainly as teleworkers and others do so only occasionally or temporarily.
Vissa egenföretagare är enbart knutna till ett företag, andra arbetar för många olika företag. Vissa arbetar huvudsakligen på distans medan andra enbart gör detta under vissa perioder eller tillfälligt.
The only common elements are the use of computers and telecommunications which transport a written text or data to a head office thereby reducing the need to commute to work.
Det enda dessa personer har gemensamt är att de använder datorer och telekommunikationer för att översända skriven text eller data till ett huvudkontor, vilket därmed minskar behovet av att pendla till ett arbete.
Furthermore, advances in technology facilitate the implementation of telework which enables greater flexibility in working patterns for both employers and employees.
Vidare gör den tekniska utvecklingen det lättare att införa distansarbete, vilket möjliggör större flexibilitet med avseende på arbetsmönster för såväl arbetsgivare som arbetstagare.
Teleworking is now an integral part of the fundamental changes characterizing the labour markets of developed post industrial societies.
Distansarbete utgör en av de genomgripande förändringar som karakteriserar arbetsmarknaderna i dagens postindustriella samhällen.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in collaboration with the European Commission, set out to establish how aspects of labour law, social security and health and safety affect tclc­workplaccs in the 15 European Unions countries.
I samarbete med Europeiska kommissionen inledde Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor arbetet med att söka ta reda på hur olika aspekter på arbetsrätt, social trygghet och hälsa och säkerhet påverkar distansarbetsplatser i Europeiska unionens 15 medlemsstater.
Λ series of three reports consolidate the results of these studies.
I en serie bestående av tre rapporter sammanställs resultaten från dessa undersökningar.
They provide an overview of the existing 'regulatory social framework' — through legislation or collective agreements — regarding the social protection of teleworkers.
I rapporterna ges en översikt över befintliga bestämmelser i lagstiftning och kollektivavtal beträffande socialt skydd för distansarbetare.
They also identify the areas where the existing social protection of teleworkers needs to be reviewed in order to remedy insufficiencies or remove obstacles to their wider application.
Vidare identifieras de områden där de befintliga sociala trygghetssystemen för distansarbetare måste ses över, för att man skall kunna komma till rätta med brister och undanröja hinder för en bredare tillämpning av dessa.
Telework is not a legal category.
Distansarbete utgör inte en i lag särskilt reglerad arbetsform.
As it is a very new phenomenon, there is as yet no source of law in custom and practice.
Eftersom det är ett så nytt fenomen finns det ännu inte några rättskällor vare sig i sedvana eller praxis.
For the purposes of this report and on the basis of the considerations of the national reports, the following (functional) definition of telework (Blanpain 1995) was devised.
För denna rapport och på grundval av vad som framkommit i de nationella rapporterna utformades följande (funktionella) definition på distansarbete (Blanpain 1995):
Work performed by α person (employee, selfemployed, homeworker) mainly or to a large extent at a location other than the traditional workplace, for an employer or a client, involving the use of advanced technologies.
Arbete som utförs av en person (anställd, egenföretagare, hemarbetare) och som huvudsakligen eller till stor del sker på en plats som inte är en arbetsgivares eller kunds traditionella arbetsplats och som innebär användning av avancerad teknik.
Legal and Contractual Situation of Teleworkers: examines whether existing labour law which traditionally divides the world of labour into employees and selfemployed is sufficient to deal with the present developments associated with telework.
I rapporten "The Legal and Contractual Situation of Teleworkers in the European Union" diskuteras huruvida den nuvarande arbetsrätten, vilken traditionellt delar upp arbetsstyrkan i anställda och egenföretagare, är tillräcklig för att reglera den aktuella utvecklingen på området för distansarbete.
The Social Security Position of Teleworkers: analyses the social security questions relating to telework to see how they are being tackled at present, and what directions are envisaged for the future.
1 rapporten "The Social Security Position of Teleworkers in the European Union" analyseras hur frågor med anknytning till social trygghet för distansarbetare hanteras i nuläget och vilka anpassningar av de sociala trygghetssystemen som kan komma att bli nödvändiga framöver.
Health and Safety on Telework: identifies whether there are any specific health and safety issues associated with telework, or any situations which telework might aggravale and possible solutions to the problems identified.
I rapporten "The Health and Safety Issues for Teleworkers in the European Union" kartläggs de särskilda hälso- och säkerhetsproblem som distansarbete kan ge upphov till samt situationer där distansarbete kan förvärra redan existerande problem och förslag ges på hur man kan komma till rätta med sådana problem.
LEGAL AND CONTRACTUAL SITUATION OF TELEWORKERS
DISTANSARBETARES RÄTTSLIGA STATUS INOM EUROPEISKA UNIONEN
This report examines whether existing labour law which traditionally divides the world of labour into employees and selfemployed is sufficient to deal with the present developments associated with telework
/ den rapport som bär titeln "The Legal and Contractual Situation of Teleworkers in the European Union" diskuteras huruvida den nuvarande arbetsrätten, vilken traditionellt delar upp arbetsstyrkan i anställda och egenföretagare, är tillräcklig för att reglera den aktuella utvecklingen på området för distansarbete.
MAIN CONSIDERATIONS
RAPPORTEN FOKUSERAR SÄRSKILT PA FÖLJANDE FRAGOR:
Legal status of a teleworker Working conditions Fusion/overlapping of' home and the workplace Equal treatment/Collective Rights Transborder issues
Distansarbetarnas rättsliga status Arbetsvillkor Sammanslagning/överlappning hem-arbetsplats Likabehandling/kollektiva rättigheter Gränsöverskridande frågor
A new category of worker?
M En ny kategori arbetstagare?
existing and traditional legal categories and the arsenal of rules which go along with their application.
avseende på socialförsäkringskostnader och mycket mer flexibel eftersom inga skyddande arbetsrättsliga normer gäller och fullständig avtalsfrihet råder.
Teleworkers are either employees or selfemployed, or even a mixture of both.
Detta kan vara till ekonomisk fördel för båda parterna beroende på respektive parts förhandlingsposition. position.
is simple: a selfemployed worker is less expensive from the point of view of social security costs, and much more flexible, as no protective labour standards apply and full contractual freedom prevails.
måste man därför i praktiken gå tillbaka till befintliga och traditionella rättsliga kategorier och den stora uppsättning bestämmelser som följer med dessa.
This can be to the economic advantage of either party, depending on their respective market strength.
Distansarbetare är antingen anställda eller egenföretagare, alternativt en kombination av de båda.
■ Definition of a teleworker
B Definition av distansarbetare
Do teleworkers need to be treated as a specific legal category as far as standards and specific protection are concerned'?
Bör distansarbetare i lag behandlas som en särskild kategori med avseende på särskilda skyddsnormcr?
Are instruments developed for employees engaged in an industrial manufacturing labour market still adequate to govern relationships of teleworkers with their contractors, often in the service sector?
Är de instrument som utvecklats för anställda på en arbetsmarknad som kännetecknas av tillverkning fortfarande tillräckliga för att reglera förhållandet mellan distansarbetare och deras uppdragsgivare, vilka ofta finns inom tjänstesektorn?
Is the conventional status of (traditional) homeworkers or selfemployed still appropriate?
Är den rättsliga status som (traditionella) hemarbetare eller egen företagare haft fortfarande den mest lämpliga?
Several Member States have set up task forces to examine and consider the implications involved and the follow-up necessary.
Flera medlemsstater har tillsatt arbetsgrupper som skall studera, överväga och göra den nödvändiga uppföljningen av distansarbetets konsekvenser.
In certain Member States there is an in-between category, other than employee or selfemployed, which is legally recognized as the homeworker.
I vissa medlemsstater finns det en kategori som är ett mellanting mellan anställd och egenföretagare och som i lagen betraktas som hemarbetare.
As a homeworker, the teleworker can be an employee, possibly of a specific sort, or can be classified as selfemployed, depending on the applicable legislation and case law of the Member State(s) in which the work is performed.
Hemarbetaren kan vara anställd eller klassificeras som egenföretagare, beroende på vilken lagstiftning och rättspraxis som tillämpas i den aktuella medlemsstaten där arbetet utförs.