natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This directly affects the current degree of centralisation/ decentralisation in the management of crossborder programmes.
Detta påverkar direkt nivån av centralisering eller decentralisering vid förvaltning av gränsöverskridande program.
Wide variations between these agreements can also be observed as regards the participation of private law based entities in crossborder cooperation.2"
Vidare förekommer stora olikheter mellan avtalen vad gäller deltagandet i gränsöverskridande samarbete för enheter med privaträttslig bas:". • Med tanke på kontrollen av offentliga medel har man vid gränsöverskridande samarbete baserat på privat rätt möjlighet att förvalta program som har utvecklats och initierats av offentliga organ.
• Given the fact that the public funds are controlled, crossborder cooperation, which is based upon private law, is in a position to manage programmes, which have been developed and implemented by public bodies.
Emellerid är de samarbetsformer som grundar sig på offentlig rätt mer långtgående och garanterar en högre grad av demokratiskt engagemang.
• Crossborder cooperation at project level often has to use legal instruments based on European law or national legal provisions, which are frequently subject to a number of limitations.
• Vid gränsöverskridande samarbete på projektnivå måste man ofta tillämpa rättsliga instrument som grundar sig på EU-rätt eller nationella juridiska bestämmelser som många gånger innehåller olika restriktioner.
Certain legal instruments only lend themselves to more specific crossborder cooperation initiatives of an economic or commercial nature (e.g. the EEIGs).
Vissa rättsliga instrument lämpar sig enbart för mer specifika gränsöverskridande samarbetsinitiativ av ekonomisk eller affärsmässig natur (t.ex. europeiska ekonomiska intressegrupperingar).
Depending on the case in question and national legislation, these can be linked to other instruments (e.g. the Mixed Economy Companies in France, the "Società Per Azioni" in Italy or the "Regies" in Portugal).
Beroende på sammanhanget och den nationella lagstiftningen kan dessa sammanföras med andra instrument (t.ex. offentligprivata företag (MEC) i Frankrike. Società Per Azioni i Italien eller Regies i Portugal).
France is the only Member State of the European Union to have adopted a specific instrument, the Public Interest Grouping (Groupement d'Intérêt Public. GIP), to which crossborder cooperation projects may resort.
Vad gäller samarbete mellan myndigheter grundade på offentlig rätt. framför allt regionala myndigheter, är det endast Frankrike bland unionens medlemsstater som har antagit ett särskilt instrument, offentliga intressegrupperingar (groupements d'intérêt public, GIP) som kan utnyttjas i samband med gränsöverskridande samarbetsprojekt.
This instrument has yet to prove its effectiveness.
Det återstår ännu att se hur effektivt detta instrument är.
An assessment oï major agreements concluded on crossborder cooperation shows that considerable differences with regard to the scope ol'players that can practically engage crossborder cooperation exist (territorial authorities and other public or private law based players).
En utvärdering av viktigare avtal som slutits om gränsöverskridande samarbete visar att det förekommer betydande skillnader vad gäller del spektrum av aktörer som kan delta i gränsöverskridande samarbete (lokala och regionala myndigheter samt andra aktörer med privaträttslig eller offentligrättslig bas).
• Whereas the "Trealv ol' Bayonne". the "Karlsruhe Agreement" and the "Rome Agreement" explicitly include federated authorities or other territorial authorities with legislative powers in their respective sphere of application, other agreements such as the "BENELUX Convention" or the "Isselburg-Anholt Agreement" do not (also "Main/ Agreement").
Bayonnefördraget, Karlsruhcavtalct och Romavtalcl inkluderar uttryckligen federala myndigheter och andra regionala myndigheter med lagstiftande befogenheter inom respektive tillämpningsområde, detta gäller däremot inte för andra avtal som Benelux-konvenlionen eller Isselburg-Anholt-avtalet (inte heller Mainzavtalet).
' Amongst these agreements, only tbe "Treaty oi Bayonne" and the "Karlsruhe Agreement" clearly excludes territorial authorities from acting as "agents" on behalf of their own State or executing powers delegated to them by the Slate in lhe field ol' crossborder cooperation.
Bland dessa avtal är det enbart Bayonnefördraget och Karlsruheavtalel som uttryckligen förbjuder regionala myndigheter alt agera som företrädare för sina egna stater eller utöva befogenheter som staten delegerat till dem inom det gränsöverskridande samarbetet.
• Apan from the "BENELUX Convention" and the "Rome Agreement", all other agreements allow participation of other public law based entities (not territorial authorities in a strict sense) in crossborder cooperation.
Bortsett frän Beneluxkonventionen och Romavtalcl tillåter övriga avlal att andra organ som grundar sig pä offentlig rätt deltar i gränsöverskridande samarbete (det gäller inte lokala och regionala myndigheter i egentlig bemärkelse).
But this participation is frequenti) subject to strict limitations.
Emellertid begränsas detta dellagande mänga ganger kraftigt.
• The participation ol' private law based entities in crossborder cooperation only gives rise to major preoccupations if cooperation is based on public law.
Att enheter som grundar sig pä privat rätt dellar i gränsöverskridande samarbete leder till större problem endast om samarbetet grundar sig pä offentlig rätt.
Only the "Isselburg-Anholt Agreement" and also the "Mainz Agreement" explicitly provide such participation, but only preveni these plasers from signing administrative contracts.
Det är bara i Isselburg-Anholt avtalet och Mainzavtalet som man uttryckligen ger möjlighet till etl sådant deltagande men inte ger aktörerna rätt att skriva under administrativa avtal.
In all other cases, the existence o\ agreements that regulate public-law based crossborder cooperation must be considered a potential obstacle that hinder effective participation ol' private law based players.
I alla andra fall mäste avtal som reglerar offenlligrätlsbaserat gränsöverskridande samarbete ses som ett potentiellt hinder för att privaträttsbaserade aktörer skall kunna delta effektivt.
legal framework instrument that organises or provides stability to these categories of cooperation.
Till skillnad från den mängd instrument som förekommer för gränsöverskridande samarbete, råder det för såväl mellanterritoriellt som transnationellt samarbete brist på direkt tillämpbara rättsliga raminstrument som organiserar eller skapar stabilitet för dessa samarbetskategorier.
This lack of appropriate legal framework instruments has a negative impact and frequently hampers smooth cooperation:
Brislen på lämpliga rättsliga raminstrument får negativa konsekvenser och hindrar många gånger ett smidigt samarbete.
• Interterritorial cooperation: The second interim evaluation of RECITE I has revealed the need to create a specific legal instrument that facilitates the operation of projectnetworks.
• Mellanterritoriellt samarbete: Det framgår av den andra interna utvärderingen av Recite I att det finns etl behov av all man inrättar ett särskilt rättsligt instrument för att underlätta genomförandet av projektnätverk.
Even if legal aspects seem not to be at the origin of the most frequent conflicts that may arise in context of town twinnings.71" the current situation does not allow a transfer of local or regional tasks (not sovereign rights) to other forms of strategic cooperation (e.g. bilateral interregional partnerships; multilateral networks).
(inte suveräna befogenheter) till andra former av strategiskt samarbete (Lex. bilaterala mellanregionala partnerskap och multilaterala nätverk).
• Transnational cooperation: Players involved in strategic cooperation at the level of the entire cooperation area frequently search for adequate legal instruments permitting them to set up truly joint structures for the operational and financial management of their programme.
• Transnationellt samarbete: Aktörer som är engagerade i ett strategiskt samarbete inom ett helt samarbetsområde efterfrågar många gånger lämpliga rättsliga instrument som gör det möjligt för dem att inrätta i verklig mening gemensamma strukturer för operativ och finansiell förvaltning av programmen.
This aspect is time-consuming and frequently responsible for lengthy programme adoption procedures.
Detta är tidskrävande och leder ofta till långdragna förfaranden då programmen skall tintas.
The sum up of the discussion on the first factor, one has to observe that more action on behalf of the States and the Community itself is needed.
Beträffande den första faktorn kan man sammanfattningsvis konstatera att det krävs fler åtgärder från medlemsstaternas och gemenskapens sida.
• EU-Member States and other European Countries should rapidly adopl already existing legal framework instruments that raise the "status" and the suslainability of specific categories of cooperation (e.g. ratification of the Second Additional Protocol on interterritorial cooperation drawn up by the Council of Europe).
• EU:s medlemsstater och övriga europeiska länder bör omgående anta befintliga rättsliga raminstrument som ger vissa samarbetsformer ökad status och hållbarhet (Lex. ratificera Europarådets andra tilläggsprotokoll om mellanterritoriellt samarbete).
• EU-Member States (and Accession Countries) should develop jointly with other Community institutions (and especially the European Commission) an appropriate and directly applicable Europeanwide legal framework for transEuropean cooperation in order to enhance further practical cooperation between territorial authorities.
• EU:s medlemsstater (och kandidatländerna) bör i samarbete med vissa av gemenskapens institutioner (framför allt kommissionen) utveckla en lämplig rättslig ram för transeuropeiskt samarbete, direkt tillämpbar i hela Europa, i syfte att främja vidare samarbete mellan regionala myndigheter.
This implies both adapting existing Community law based instruments (e.g. "European Economic Interest Groupings") and creating a new legal Community instrument for longterm and strategically orientated transEuropean cooperation.
Detta innebär dels att anta befintliga rättsliga instrument baserade på EU-lagstiftning (Lex. europeiska ekonomiska intressegrupperingar), dels att skapa ett nytt rättsligt gemenskapsinstrument Iiii' transeuropeiskt samarbete med långsiktig och strategisk inriktning.
Availability of funding programmes supporting cooperation between territorial authorities
Tillgången på finansieringsprogram som stöder samarbete mellan lokala och regionala myndigheter
The availability of funding programmes supporting cooperation between territorial authorities has significant influence on the overall development of transEuropean cooperation. For more than a decade.
Tillgången på finansieringsprogram som stöder samarbete mellan lokala och regionala myndigheter har stor betydelse för den övergripande utvecklingen av det transeuropeiska samarbetet.
Community support programmes in particular have played a strategic role in the formation and the establishment of Europeanwide relations between local and regional authorities.
1 över tio år har särskilt EU:s stödprogram haft en viktig strategisk betydelse för att skapa och befästa förbindelser mellan lokala och regionala myndigheter över hela Europa.
It is highly unlikely that cooperation initiatives between local and regional players currently criss-crossing the territory of the EL' would have reached such proportions without lhe start-up funding provided by the European authorities.
Det är inte särskilt troligt att den mångfald av olika samarbetsinitiativ mellan lokala och regionala aktörer som i dag finns i EU skulle vara så omfattande utan det startstöd som EU har erbjudit.
EU funds are a catalyst rather than a reason per se for cooperation.
EU-stöden fungerar som en katalysator snarare än ett skäl i sig för samarbete.
The EL' intervention provides an impetus to initiatives, which would have taken longer to establish, or serves to reinforce or deepen existing cooperation.
EU:s deltagande ger i vissa fall drivkraft åt initiativ som det annars skulle ha tagit längre tid att etablera och i kan andra fall förstärka eller fördjupa ett samarbete som redan har inletts.
During this time, local and regional authorities were enabled to further improve crossborder or interterritorial cooperation activities orengage in new forms of cooperation (e.g. transnational cooperation).
På så sätt har lokala och regionala myndigheter getts möjlighet att vidareutveckla gränsöverskridande eller mellanterritoriell samarbetsverksamhet eller att inleda nya former av samarbete (t.ex. transnationellt samarbete).
These programmes also gave rise to several practical problems, for which territorial authorities had to develop pragmatic solutions in order to carry out specific activities.
Programmen har vidare lett till åtskilliga praktiska problem.
Substantial Community funding continues to be provided for transEuropean cooperation under INTERREG III during the years 2000-2006. However, some programme related
1 samband med dessa har de regionala myndigheterna varit tvungna att utveckla pragmatiska lösningar för att kunna genomföra vissa verksamheter.
difficulties and inconsistencies continue to persist and territorial authorities will need to tackle considerable challenges in the near future (See more in detail: Annex 1):
Emellertid förekommer fortfarande vissa svårigheter och inkonsekvenser relaterade till programmen, och lokala och regionala myndigheter kommer inom en snar framtid att ställas inför omfattande utmaningar (se bilaga 1):
• In all three Strands INTERREG III (cross-border, interregional and transnational cooperation), one can observe a clear reinforcement of the obligations with regard to sound and efficient management of actions (programmes and projects) or with regard to joint institutionalisation and formal contractualisation between cooperation partners.
• Inom samtliga tre delar av Interreg III (gränsöverskridande, interregionalt och transnationellt samarbete) kan man notera en tydlig förstärkning av kraven på en väl fungerande förvaltning av verksamheten (program och projekt) eller beträffande gemensamma institutioner och formella avtal mellan samarbetsparter.
However, the Community did not initiate a specific initiative in order to provide territorial authorities with a purpose orientated and targeted legal framework instrument that could assist them to cope with the multiplicity of challenges arising in cooperation.
Inom gemenskapen har man emellertid inte tagit något särskilt initiativ för att förse lokala och regionala myndigheter med ett målinriktat rättsligt raminstrument som kunde hjälpa dem att hantera de många utmaningar som uppstår i samband med samarbetet.
• INTERREG Ill-Strand A on crossborder cooperation shows considerable continuity with INTERREG I and IIA (and will be familiar to the practitioners who are already involved in the development and management of INTERREG programmes).
• Interreg III del A om gränsöverskridande samarbete bibehåller en betydande kontinuitet i förhållande till Interreg I och II A (och kommer att vara välbekant för dem som är verksamma på området och redan håller på med utveckling och administration av Interregprogram).
However, some of the "Guideline" stipulations introduce significant changes in content or emphasis, such as the provisions on joint management of the programme implementation through crossborder mechanisms or the generalisation of the "lead applicant principle" for crossborder cooperation at project level.
Vissa av riktlinjerna medför emellertid avsevärda förändringar med avseende på innehåll eller tyngdpunkt, som exempelvis bestämmelserna om gemensam ledning av programgenomförandet via gränsöverskridande mekanismer eller det generella kravet på att huvudpartnerprincipen skall gälla för gränsöverskridande samarbete på projektnivå.
• The continuation of transnational cooperation under INTERREG Ill-Strand Β can be considered a successful "consolidation" of the rather scattered and experimental approach started under the previous programming period (different support schemes such as INTERREG IIC or ERDF-Art. 10; different level of funding: heterogeneous fields of action: mix between purely "national" measures and cooperative actions etc.).
• Förlängningen av det transnationella samarbetet inom Interreg III del B kan ses som en lyckad konsolidering av de förhållandevis splittrade och experimentella initiativ' som inleddes under föregående programperiod (olika stödprogram som Interreg II C eller artikel 10 i förordningen om ERUF. olika finansieringsnivåer, enhetliga verksamhetsområden, en blandning av å ena sidan rent nationella åtgärder och å andra sidan gemensam verksamhet etc.).
Compared to the previous phase. INTERREG HIB has also considerably more financial resources at its disposal.
I jämförelse med föregående fas har Interreg III B betydligt mer omfattande ekonomiska resurser till sitt förfogande.
• With INTERREG HI-Strand C, the Commission wishes to favour structured, coherent interregional cooperation rather than a series of one-off projects (See: Annex 1 ).
• Genom Interreg III del C, vill kommissionen gynna ett strukturerat och sammanhängande interregionalt samarbete snarare än en rad engångsaktiviteter (se bilaga 1).
INTERREG UIC can certainly be a stimulus for strategic multilateral cooperation, however mainly between regional authorities.
Interreg III C kan absolut komma att stimulera strategiskt multilateralt samarbete, men i huvudsak mellan regionala myndigheter.
It will also hinder bilateral strategic cooperation between first level regions, mostly due to the fact that only multilateral cooperation is supported.
Interreg III C kommer vidare att förhindra bilateralt strategiskt samarbete mellan nivå 1regioner eftersom det bara är multilateralt samarbete som får stöd.
• Additional efforts will have to be made in order to overcome a lack of coordination/homogeneity between different EU-funding instruments supporting cooperation between EU-Member States and Third Countries or to avoid contradictory or over-complex Community level administrative requirements.
• Man kommer också att bli tvungen att genomföra ytterligare åtgärder i syfte att överbrygga bristen på samordning och enhetlighet mellan gemenskapens olika finansieringssystem som ger stöd till samarbete mellan unionen medlemsstater och tredje länder samt i syfte att undvika motsägelsefulla och överdrivet komplexa administrativa krav på gemenskapsnivå.
The most important aspects that particularly enhance or hinder crossborder, interterritorial and transnational cooperation
De viktigaste faktorer som främjar eller förhindrar gränsöverskridande, mellanterritoriellt och transnationellt samarbete
On the grounds of this general discussion, one can identify the most important specific aspects that have a positive or negative impact on strategic or project-based crossborder, interterritorial and transnational cooperation (See: Table 19).
Med utgångspunkt i denna allmänna diskussion kan vi identifiera de viktigaste faktorer som i positiv eller negativ bemärkelse påverkar strategiskt och projektbaserat gränsöverskridande, mellanterritoriellt och transnationellt samarbete (se tabell 19).
Table 19: Summary overview of specific aspects that particularly enhance or hinder crossborder, interterritorial and transnational cooperation
Tabell 19: Sammanställning av de viktigaste faktorer som främjar eller förhindrar gränsöverskridande, mellanterritoriellt och transnationellt samarbete
Positive aspects enhancing cooperation Negative aspects hindering cooperation
Positiva faktorer som främjar samarbete
Crossborder cooperation
Negativa faktorer som hindrar samarbete
• Long tradition and extensive experience in crossborder cooperation: • Mutual trust and cooperation based on the principles of partnership and subsidiarity; • High degree of "geographical proximity" between partners in crossborder areas:
• Lång tradition och stor erfarenhet av gränsöverskridande samarbete. • Ömsesidigt förtroende och samarbete som grundar sig på principerna om partnerskap och subsidiaritet.
• Lack of involvement of a broad range of public, private and other civil society players from the border area; • Lack of political will, especially at national level, to remove existing constraints, e.g. through new national legislation or bilateral treaties; • Public law limitations on local / regional authorities imposed by national legislation; • Differences in structures and powers of different levels of agreement and administration on either side of the border:
• Brist på politisk vilja, framför allt på nationell nivå, vad gäller titt undanröja befintliga hinder. Lex. genom ny nationell lagstiftning eller bilaterala avtal. • Offentligrättsliga begränsningar för lokala och regionala myndigheter på grund av nationell lagstiftning.
• Lack of coordination / homogeneity between different EU-funding instruments supporting crossborder cooperation along the external
• Avtal med särskilda mål eller ramavtal gränsen. finns redan (Lex. internationella avtal). • Bristande samordning och enhetlighet mellan gemenskapens olika finansieringssystem för gränsöverskridande samarbete vid
EU-borders: • Language barriers;
unionens yttre gränser. • Språkliga hinder.
• Existence of appropriate joint structures on regional/local level for crossborder cooperation at strategic level or at programme level: • Existence of a common crossborder development concept or programme: • Existence of specific-purpose agreemenLs or framework agreements (e.g. international treaties): • Availability of funding programmes supporting crossborder actions and of independent sources of financing:
• Hållbara partnerskap med bred bas • Brist på politiskt stöd. (aktörer från den offentliga och privata • Tillfälligt och selektivt engagemang med sektorn samt från det civila samhället). målsättningen att uppnå kortsiktiga • Tydligt formulerade målsättningar och resultat.
• Solid and broadly conceived • Lack of strong political support; cooperation partnership (involvement of • Temporary and selective interest public, private and other civil society coupled with the aim to realise short-
• Brist på erfarenhet av samarbete. • Bristande administrativa befogenheter prioriteringar för den gemensamma verksamheten.
Interterritorial players): • Good definition of common objectives and priorities for joint action: cooperation • Appropriate and purpose-orientated structures for managing the cooperation partnership and for implementing specific projects: • Availability of funding programmes supporting cooperation: term outputs: • Lack of tradition in cooperation; • Lack of administrative powers for cooperation: • Lack of a general legal framework instrument: • Lack of financial and personal resources (especially in less developed regions): • Language barriers;
• Lämpliga målinriktade strukturer för ledning av partnerskapet och för vad gäller samarbetet. • Brisl på allmänna rättsliga genomförandet av särskilda projekt. • Tillgång till finansieringsprogram för raminstrument. • Brisl på ekonomiska resurser och personalresurser (framför allt i mindre samarbete.
• Previous experience with cooperation in • Significant diversity of approaches in the field of spatial planning amongst cooperation partners;
• Tidigare erfarenhet av samarbete inom • Vitt skilda arbetsssäll inom området för fysisk planering bland samarbetsparterna
• High complexity of transnational decision-making/cooperation structures and lack of precise distribution of tasks between them:
• Mycket komplexa transnationella strukturer för beslutslättande och samarbete, saml frånvaro av en tydlig fördelning av arbetsuppgifterna dem emellan.