natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• In two cases, practical results have been achieved and the process was not continued.
• I två fall har praktiska resultat uppnåtts och processen förlängdes inte.
• In one case the project failed.
• I ett fall misslyckades projektet.
• the model of internal negotiation or cooperation which includes different services of the municipal administration - whether directly affected by the project or not (this kind of transversal process is typical of the Italian approach and is developing in the German cases);
• Modellen med intern förhandling eller samarbete som innefattar olika tjänster inom den kommunala förvaltningen - oavsett om de berörs direkt av projektet eller inte (denna typ av genomgripande process är typisk för Italien och håller på att utvecklas i de tyska fallen).
• the model of internal negotiation or cooperation partly including external actors (Italy, and also developing in Germany).
• Modellen med intern förhandling eller samarbete som delvis innefattar externa aktörer (Italien; håller också på att utvecklas i Tyskland).
In some cases that have not yet produced concrete results, we observe process dynamics.
I vissa fall som ännu inte har givit några konkreta resultat kan vi iaktta dynamik i processen.
They have two characteristics: they tend to integrate the different time/space dimensions of the issue at stake; and they display an intention to associate the actors who are directly or indirectly affected by the implementation of the project and its possible impacts.
Den har två särdrag: den tenderar till att integrera de olika tid-rumsdimensionerna av den aktuella frågan och den uppvisar en avsikt att förena de aktörer som direkt eller indirekt påverkas av genomförandet av projektet och dess eventuella effekter.
This kind of process is rather extended in Italy and Germany; it is likely to develop in certain cities in France and the Netherlands.
Denna typ av process är ganska utbredd i Italien och Tyskland, och den kommer troligen att utvecklas i vissa städer i Frankrike och Nederländerna.
As most of the Dutch initiatives have been undertaken in the frame of the national Commission for the Schedule of the Day, some lessons have been drawn from the experiments as to how to build processes of integration of the various actors into action plans.
Eftersom de flesta av de holländska initiativen har företagits inom ramen för den nationella kommissionen för dagsschemat har det dragits en del lärdomar av försöken vad gäller hur man går tillväga för att integrera de olika aktörerna i åtgärdsplaner.
In Italy and Germany, a process of information, diffusion and exchange about 'Times of the city' policies is at work through associations or exhibitions.
1 Italien och Tyskland hålls en process för information om, spridning av och utbyte kring "tider i staden"riktlinjer i funktion med hjälp av föreningar och utställningar.
Lessons to be drawn from the case studies
Lärdomar av fallstudierna
The bulk of the cases studied are based on the idea of reconciling living and working conditions.
De flesta av de fall som studerats bygger på tanken att få levnads- och arbetsvillkor att gå ihop.
This demand has frequently been stressed by women and their associations; in order to be implemented, these projects need the participation of citizens.
Detta behov har ofta understrukits av kvinnor och kvinnoföreningar. För att kunna genomföras kräver sådana projekt att medborgarna deltar.
The cases also show that other actors have to be involved, among them those who are in responsible positions at the different levels of local government.
Fallen visar också att andra aktörer måste delta, bland dem de som befinner sig på ansvarsposter på de olika nivåerna av de lokala styrande organen.
The process of implementation depends on the scope of the cooperation.
Genomförandeprocessen är beroende av vad och hur mycket samarbetet omfattar.
It can rely upon internal workshops, expert meetings, or public hearings (Finland, Germany).
Den kan bygga på interna workshops, expertmöten eller offentliga utfrågningar (Finland, Tyskland).
In Italy, the process of implementation tends to include different municipal services and actors in order to take into account the anticipated side effects of the projects.
I Italien tenderar genomförandet att omfatta olika kommunala tjänster och aktörer för att de förutsedda biverkningarna av programmet skall beaktas.
This gives rise to specific institutions and ways of bargaining.
Detta ger upphov till specifika institutioner och sätt att förhandla.
Time Offices have been set up in several cities; they organise the concertation and deliberation inside the municipal administration.
I flera städer har tidskontor inrättats. De organiserar samråd och debatter inom den kommunala förvaltningen.
Negotiations range from bilateral (social partners) and tripartite (including the municipality) tables of cooperative design to quadrangular tables of negotiation (including civil society and citizens).
Förhandlingarna kan ske vid allt från bilaterala (arbetsmarknadens parter) och tresidiga (inklusive kommunen) samarbetsinriktade förhandlingsbord till fyrsidiga förhandlingsbord (inklusive det civila samhället och medborgarna).
Several projects are based on data surveys and research in order to assess the socio-economic characteristics and spatial/temporal structures of the field of action.
Flera projekt är baserade på dataregister och forskning i syfte att bedöma de socioekonomiska egenskaperna och de rumsliga/tidsliga strukturerna på åtgärdsområdet.
In Italy, this gave rise to an original methodology based on the concept of the 'Chronotope'.
I Italien gav detta upphov till en originell metod som bygger på "kronotop"-konceptet.
This recalls (if differently applied) the methodology developed by the time geographers in Sweden: 'urban places can be interpreted as chronotope, which means physical areas characterised by use patterns of different populations.
Detta påminner om (om än med annan tillämpning) den metod som utvecklats av tidsgeograferna i Sverige: "urbana områden kan uppfattas som kronotoper, vilket innebär fysiska områden som kännetecknas av olika populationers användningsmönster.
These areas are, on the other side, knots of multi-scale relationship networks'.
Dessa områden utgör, å andra sidan, noder i flerskaliga relationsnätverk".
This seems to prove that, even if the process stems from the experience and needs of the citizens and is based on a local democracy dynamic, it needs Official' support.
Detta verkar bevisa att processen, även om den härrör från medborgarnas erfarenheter och behov och bygger på en lokal dynamisk demokrati, behöver "officiellt" stöd.
A purely 'bottom-up' process is bound to fail as is a purely 'top-down' one.
En helt bottom-up-inriktad process kommer oundvikligen att misslyckas, precis som en renodlad top-down-process.
The evaluation of the obstacles to the implementation of a 'Times of the city' policy clearly states this observation.
Detta framgår tydligt av utvärderingen av hindren för genomförande av en "tider i staden"-policy.
The first German time office, based on the Italian model, started up in 1997 and is an example of cooperation between the university and the municipality.
Tidskontoret i Bremen-Vegesack Det första tyska tidskontoret, som bygger på den italienska modellen, som startades 1997 och är ett exempel på samarbete mellan universitetet och kommunen.
Its aims are threefold: to acquire systematic infoimation about time schedules of shops and public and private services; to encourage citizens to express their time needs; to fry to take a moderating role with respect to both demand and supply sides.
Syftet är således trefaldigt: att få in systematisk information om tidsscheman för affärer och offentliga och privata tjänster, att uppmuntra medborgarna att uttrycka sina behov i fråga om tid, att försöka inta en modererande roll gentemot såväl efterfråge- som utbudssidan.
The process of finding solutions to problems is a participatory one based on negotiating round tables.
Processen för att hitta lösningar på problem bygger på deltagande och rundabordsförhandlingar.
An obstacle to change and modernisation with regard to citizens' quality of life is the dominating internal perspective of service suppliers.
Ett hinder för förändring och modernisering med avseende på medborgarnas livskvalitet är det dominerande interna perspektiv som utmärker tjänsteleverantörerna.
They still have mainly segmented interests, and a functional rather than transversal perspective on their institution and its 'societal' role.
De har fortfarande huvudsakligen uppdelade intressen, och ett funktionellt snarare än genomgripande perspektiv på sin institution och dess roll i samhället.
Also, where employees are involved, a dominance of internal collective bargaining orientation can often be observed.
När anställda är inblandade kan man ofta också se att en intern kollektiv förhandlingsinriktning dominerar.
Other obstacles are: the absence of mutual knowledge; the inability of actors to 'aggregate' their interests; a culture of distrust and noncommunication among local actors; the long time that is needed to change time habits, etc.
Andra hinder är frånvaron av ömsesidig kunskap, aktörernas oförmåga att förena sina intressen, en kultur bland lokala aktörer som präglas av misstro och brist på kommunikation, den långa tid som behövs för att ändra de tidsrelaterade vanorna etc.
The results of the projects The report focuses on the process rather than on mere 'results' because most of the projects are still in the process of implementation.
Resultaten av projekten Rapporten fokuserar på processen snarare än på blotta "resultat", för de flesta projekt befinner sig fortfarande under genomförande.
As far as results are concerned, four categories have been distinguished.
• 112 städer gav projekten praktiska resultat, men de pågår fortfarande, eller är i förlängningsstadiet.
• The 'times of the city' approach expresses the need for a new paradigm of the local 'community' - a paradigm that takes into account the complex and sometimes contradictory character of the coexistence of a plurality and heterogeneity of everyday livesand times.
• "Tider i staden"principen ger uttryck för behovet av ett nytt paradigm för den lokala "samfälligheten" -ett paradigm som tar hänsyn till det komplexa och ibland motsägelsefulla i att många varianter av vardagsliv och vardagstider samexisterar.
• These new policies need to be based upon agreement in order to integrate complex actors and institutions.
• Dessa nya riktlinjer måste bygga på samstämmighet för att komplexa aktörer och institutioner skall kunna integreras.
They have to initiate transversal cross-departmental, public-private partnerships.
De måste initiera genomgripande områdesöverskridande, offentlig-privata partnerskap.
This kind of policy requires the involvement of those whose quality of everyday life is at stake.
Denna typ av policy kräver deltagande av de personer vars vardagslivs kvalitet det handlar om.
Most of the cases belong to the first category. They have either been boosted by an internal administrative logic (France), or have resulted from an aim to adapt to the changes in working-time reorganisation, labour-market conditions and cultural evolutions - this is the case with the changing role of women in the labour market (Finland, the Netherlands).
logik (Frankrike) eller är en följd av att man vill göra anpassningar till förändringarna i arbetstidsomläggning, arbetsmarknadsförhållanden och kulturella utvecklingar - detta är fallet med kvinnors förändrade roll på arbetsmarknaden (Finland, Nederländerna).
However, some cases belong to the second category - mainly in Italy and, perhaps less so, in Germany, and in some cities like Amsterdam and St Denis.
Vissa fall hör emellertid till den andra kategorin - huvudsakligen i Italien och, om än kanske i mindre grad, i Tyskland, och i vissa städer, som Amsterdam och St Denis.
In these cases, we observed time schedule modifications that were conceived with a view to authentic social, cultural or political objectives and/or new relations between time-givers or decision-makers on the one side and the citizens on the other.
I dessa fall iakttog vi ändringar i tidsscheman som hade utformats med tanke på autentiska sociala, kulturella eller politiska mål och/eller nya förhållanden mellan tidsgivare eller beslutsfattare å ena sidan och medborgarna å andra sidan.
In the latter cases, we could detect, behind the mere extension of opening hours, other issues of a more cultural and social nature which concerned the 'social bond' -not only on a spatial basis, but also on a temporal one (temporal communities?).
I de senare fallen, kunde vi bakom det som bara var en förlängning av öppethållandet, upptäcka andra frågor av mer kulturell och social art som avsåg det "sociala bandet" - inte endast på rumslig grund, utan också på tidslig (tidssamfalligheter?).
Projects with sociocultural aims In Helsinki, some childcare facilities have introduced a round the clock regime of work in order to adapt to the flexibilisation of working-time hours.
Projekt med sociokulturella mål I Helsingfors har vissa barnomsorgsinrättningar infört dygnetruntsystem för att anpassa sig till de flexibla arbetstiderna.
Europe, here too, can be considered a 'learning process'.
Europa kan även i detta avseende ses som en "inlärningsprocess".
The 'times of the city' issue has the potential to develop new European networks of best practice exchange and cooperation.
"Tider i staden"-frågan har potentialen att utveckla nya europeiska nätverk för samarbete och utbyte av bästa rutiner.
Does the transformation of the welfare state, which is on the political agenda of all European societies, trigger the emergence of new forms of social cohesion and governance, particularly based on a new relationship between time and space?
Gör välfärdsstatens omvandling, som står på dagordningen i alla europeiska samhällen, att det uppstår nya former av social sammanhållning och socialt styre, som i synnerhet bygger på ett nytt förhållande mellan tid och rum?
Or does it lead to increasing social, cultural, and economic discrepancies?
Eller leder den till ökade sociala, kulturella och ekonomiska skillnader?
Behind these questions lies the issue of the 'European identity'.
Bakom dessa frågor ligger frågan om "den europeiska identiteten".
This should not be based merely on a common market and a common currency - it should also imply the vision of a socioculturally emancipatory globalisation.
Denna bör inte bygga endast på en gemensam marknad och en gemensam valuta -den bör också handla om en vision av en sociokulturellt frigörande globalisering.
The current 'Times of the city' networking is one step in this direction.
Dagens "tider i staden"-nätverk är ett steg i denna riktning.
In comparison, we may cite the Sunday opening of public libraries in Amsterdam.
Som jämförelse kan vi anföra söndagsöppet på biblioteken i Amsterdam.
Initiated in 1993 in the Public Library of Amsterdam and extended to two other units in 1996 and 1998, the experiment resulted in the implementation of opening hours on Sundays (October to March) from 1 p.m. to 5 p.m.
Försöket inleddes 1993 på Amsterdams stadsbibliotek och utökades till att omfatta två andra enheter 1996 och 1998, och ledde till att öppethållande kl 13-17 på söndagarna (oktober till mars) infördes.
The aim is to make the inner city more lively and attractive, and to increase accessibility for working people.
Syftet är att göra innerstaden mer livfull och attraktiv, och att öka tillgängligheten för förvärvsarbetande.
Integrating life time and city time in St Denis Contacts with Italian cities involved in 'Times of the city' policies have raised the need for the municipal administration oí St Denis to integrate the time dimension into several local projects concerning childcare facilities, the transportation system, and the opening hours and accessibility of public administrations and cultural venues (like the theatre).
Integrering av livets tid och stadens tid i St Denis Kontakter med italienska städer som deltar i "tider i staden"-program har medfört att kommunförvaltningen i St Denis måste integrera tidsdimensionen i flera lokala projekt som gäller barnomsorg, transportsystem och öppethållande och tillgänglighet till offentliga förvaltningar och kulturella fora (som teatern).
The most significant point in St Denis is a commitment to integrate life time and city time, to avoid the sole conception of time as an instrument (a tool which helps to solve time/space problems) by looking at its cultural dimension ('memory time' in relation to the history of the city).
Den mest betydande punkten i St Denis är ett åtagande att integrera livets tid och stadens tid, för att undvika att staden endast ses som ett instrument (ett verktyg som hjälper till att lösa tid-rumsproblem), genom att man tittar på dess kulturella dimension ("minnets tid" i relation till stadens historia).
The 'Times of the city' approach originally mainly aimed at giving individuals mastery over their time structures.
"Tiderna i staden"principen syftade ursprungligen främst till att ge individerna kommandot över sina tidsstrukturer.
Nowadays it is also committed to building up areas and spaces of 'common times' (like the citizens' day in Cremona and Bremen-Vegesack).
Nu för tiden används den också för att bygga upp områden och utrymmen med "gemensamma tider" (som stadsbornas dag i Cremona och Bremen-Vegesack).
But this process would eventually link the process of individualisation with collective frameworks and regulations.
Men denna process skulle till slut länka ihop individualiseringsprocessen med kollektiva ramar och bestämmelser.
The 'Times of the city' concept tends to prove that these collective regulations should be built on a new relationship between the different territorial levels, giving strong importance to the social dialogue at the local level.
"Tiderna i staden"konceptet tenderar att visa att dessa kollektiva bestämmelser bör byggas på ett nytt förhållande mellan de olika territorialnivåerna, varvid den sociala dialogen på lokal nivå ges stor betydelse.
In short, urban time policies represent a new political concept based on the following hallmarks.
Kort uttryckt utgör tidsriktlinjer i städerna ett nytt politiskt koncept som bygger på följande:
Towards a new regulation of time -recommendations
• Det finns ett nytt koncept för städer: en stad betraktas inte längre som ett "slutet område" utan snarare som en nod i ett nätverk av regionala förhållanden och flöden som har att göra med frågor som hållbarhet, blandad användning, medborgerliga rättigheter, deltagande och lokal demokrati.
• There is a new concept of the city: the city is no longer regarded as a 'closed space', but rather as a knot within a network of regional relationships
Det skall inte inledas en dialog bara med arbetsmarknadens parter utan även med andra "intressenter" (dvs. medborgare, klienter, patienter, kunder) utanför arbetsplatsen.
As no one situation is completely like another, there is no simple 'transfer' of solutions from one place to another.
Den andra rekommendationen är att kombinera bottom-up- och top-down-metoder med hjälp av en ny typ av
Urban time policies contribute to these efforts of re-internalisation.
dessa satsningar på återinternalisering.
They deal with these external effects on citizens' everyday life in that they foster public discourse and civil negotiation on these topics.
De har att göra med dessa externa effekter på medborgarnas vardagsliv på så sätt att de får till stånd offentlig debatt och diskussion bland medborgarna om dessa ämnen.
They thus contribute to the objective of achieving a sustainable everyday life - an objective gaining ground in Europe and worth being further promoted.
De bidrar på så sätt till målet att åstadkomma ett hållbart vardagsliv - ett mål som vinner mark i Europa och som är värt att uppmuntra ytterligare.
The second recommendation is to combine bottomup and top-down policies through a new type of institutional and political 'mix' which encourages and incorporates stimuli from the 'civil' sphere and supports them via the administrative mechanism of the municipal authority.
institutionell och politisk "blandning" som uppmuntrar och införlivar stimuli från den "civila" (medborgerliga) sfären och stödjer dem via den kommunala myndighetens administrativa mekanism.
The research cases provide such examples as: civil society forums for evaluating and initiating projects; neighbourhood pilot projects; surveys and polls involving citizens.
Forskningsfallen ger exempel såsom civilsamhälleliga fora för utvärdering och initiering av projekt, grannskapspilotprcjekt, enkäter och undersökningar där medborgarna deltar.
A third recommendation is to link the process with the results.
En tredje rekommendation är att koppla ihop processen med resultaten.
Not only should citizens feel they are an active element of change and innovation, but they should also see the results of their involvement and receive feedback.
Medborgarna skall inte bara känna att de är aktiva delar i förändring och innovation, utan de skall också se resultaten av sitt engagemang och få återkoppling.
Urban time policies require new forms of involvement of citizens and other parties of the civil society (NGOs etc.) who in the past did not take part in decision-making.
Eftersom detta är den första europeiska rapporten om "tider i staden", kan man få fram en del rekommendationer för policyn på europeisk nivå ur den.
This consideration necessarily leads to a concept of'local social dialogue', which does not only include employers and employees, but also includes other stakeholders in the territory.
Mer uppmärksamhet och stöd bör ges på EU-nivå till utvecklingen av tidsriktlinjer för städer, som -såsom framgått ovan - starkt bidrar till sammanhållning och samarbete och mer allmänt till att bygga upp sociala länkar.
This type of stakeholder inclusion is more and more referred to, on a European level, as 'societal' or 'civil dialogue'.
Tidsriktlinjer för städer kräver nya former av engagemang från medborgarna och andra parter i det civila samhället (exempelvis icke-statliga organisationer) som tidigare inte tagit del i beslutsfattandet.
The relationship between social and civil dialogue is not easy to determine.
Detta leder med nödvändighet till ett koncept för "lokal social dialog", som inte omfattar bara arbetsgivare och anställda, utan också andra intressenter på området.
Nevertheless, the social partners should be invited to 'open' the social dialogue, on the local level, to other stakeholders.
Att intressenterna räknas in på detta sätt kallas allt oftare på EU-nivå "samhällelig" eller "medborgerlig dialog".
This new type of civil dialogue should be encouraged.
Förhållandet mellan social och medborgerlig dialog är inte lätt att fastställa.
As this is the first European report on 'times of the city', some recommendations concerning the European policy level might be drawn from it.
Icke desto mindre skall arbetsmarknadens parter inbjudas att "öppna" den sociala dialogen, på lokal nivå, för andra intressenter.
Europe plays an important role in the field of urban time policies.
Europa spelar en viktig roll på området tidspolitik i städerna.
Without international and interregional contacts, best practice exchanges, and policy transfers, these policies would not have spread as far as they actually have.
Utan internationella och interregionala kontakter, utbyte av bästa rutiner och policyöverföringar skulle dessa riktlinjer inte ha spritts så mycket som de faktiskt har.
Urban time policies are a highly significant component of both 'Europe of the regions' and 'Europe as a learning process'.
Tidspolitik i städerna är ett högst betydelsefullt inslag i "Regionernas Europa" och "Europa som en inlärningsprocess".