natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of SIT 239.640 per euro.
Deltar i ERM2 med ett fluktuationsband på ±15 %runt centralkursen på 236,640 slovenskatolarer per euro.
Two-pillar strategymonitoring monetary,real, external and financialindicators of macroeconomicconditions
Tvåpelarstrategi för övervakning av monetära, reala, externa och finansiella indikatorer på makroekonomiska förhållanden.
Inflation objective: shortterm inflation target set at3.5% (±0.5 p.p.) at end-2005.
Kombinerat inflationsmål och styrd flytande växelkurs
The inflation target forthe period 2006-2008 is set below 2.5% for end-2006and below 2% at end-2007 and thereafter.
Inflationsmål: inflationsmål på kort sikt fastställt till 3,5 % (±0,5 procentenheter) i slutet av 2005.Inflationsmålet för perioden 2006–2008 är fastställt under 2,5 % för i slutet av 2006 och under 2 % från och med i slutet av 2007.
Exchangerate strategy: managed float.
Växelkursstrategi: styrd flytande växelkurs.
Inflation target: 2% increase in the CPI with a tolerancemargin of ±1 p.p.
Inflationsmål: 2 % ökning i KPI med en toleransmarginal på ±1 procentenhet.
Inflation target: 2% as measured by the 12-month increase in the CPI 2)
Inflationsmål: 2 % mätt med 12-månadersökningen i KPI2)
In the event of a deviation of more than 1 p.p., the Governor of the Bank of Englandis expected to write an open letter to the Chancellor ofthe Exchequer.
Vid en avvikelse på mer än 1 procentenhet förväntas chefen för Bank of England skriva ett öppet brev till finansministern.
Source: ESCB.1) Národná banka Slovenska’s official wording is “inflation targeting in the conditions of ERM II”.2) The CPI is identical to the HICP.
Källa: ECB.1) Národná banka Slovenskas officiella ordalydelse är ”inflationsmål under ERM2:s villkor”.2) KPI är identiskt med HIKP.
requirement of 2% for deposits in foreigncurrency was introduced.
Dessutom infördes ett kassakrav på 2 % för inlåning i utländsk valuta.
In Latvia the centralbank increased its key policy rate by 100 basispoints to 4%.
I Lettland höjde centralbanken sin styrränta med 100 punkter till 4 %.
To contain risks stemming fromhigh economic growth, strong credit growthand a widening current account deficit, italso decided to increase minimum reserverequirements from 3% to 4% and to expand thebase for minimum reserves by including bankliabilities to foreign banks and foreign centralbanks with an agreed maturity or redeemable ata period of notice of up to two years.
För att begränsa riskerna av hög ekonomisk tillväxt, kraftig kredit- tillväxt och ett ökat bytesbalansunderskott beslutade den dessutom att öka kassakravet från 3 % till 4 % och att expandera kassakravsbasen genom att inkludera bankers skulder gentemot utländska banker och utländska centralbanker med en avtalad löptid eller uppsägningstid på upp till två år.
In Maltathe official interest rate remained unchanged at3% throughout 2004.
I Malta var den officiella styrräntan oförändrad på 3 % under hela 2004.
FINANCIAL DEVELOPMENTSIn 2004 longterm bond yield developmentswere mixed in noneuro area EU Member States.
FINANSIELL UTVECKLINGUnder 2004 var utvecklingen för de långa obligationsräntorna blandad i EU-länderna utanför euroområdet.
Longterm interest rates, as measuredby the ten-year benchmark government bondyield, increased in Cyprus, the Czech Republicand Poland, but towards the end of 2004 startedto decline again.
De långa räntorna, mätt genom tioåriga statsobligationsräntor som används som riktmärke, ökade i Cypern, Tjeckien och Polen men började åter minska mot slutet av 2004.
As a result, bond yield spreadsvis-à-vis the euro area increased in thesecountries.
Till följd av detta ökade skillnaderna i obligationsräntorna gentemot euroområdet i dessa länder.
In Hungary longterm bond yieldswere relatively volatile, with a downward trendin the second half of 2004, while in Latvia,Lithuania, Slovenia and Slovakia, long-terminterest rates continued to decline in the courseof 2004, narrowing the spread vis-à-vis theeuro area, in particular in the countriesparticipating in ERM II.
I Ungern var de långa obligationsräntorna relativt volatila, med en nedåtriktad trend under andra halvåret 2004, medan de långa räntorna i Lettland, Litauen, Slovenien och Slovakien fortsatte att sjunka under 2004, vilket krympte ränteskillnaden gentemot euroområdet, särskilt i de länder som deltar i ERM2.
In Malta long-terminterest rates were stable, while in Denmark,Sweden and the United Kingdom they moved inparallel with the rates in the euro area asindicated by stable bond yield spreads.5
I Malta var de långa räntorna stabila medan räntorna i Danmark, Sverige och Storbritannien rörde sig parallellt med räntorna i euroområdet, vilket framgår av stabila obligationsränteskillnader.5
Stock markets in the noneuro area EU Member States continued to perform favourably in2004, with some of the stock market indices,especially those of most of the new Member States, reaching all-time highs and recordingannual increases in a range between 20% and80%.
Aktiemarknaderna i EU-länderna utanför euroområdet fortsatte att utvecklas positivt under 2004 och vissa aktiemarknadsindex, särskilt de i de flesta av de nya medlemsländerna, nådde toppnoteringar och registrerade årliga ökningar på mellan 20 och 80 procent.
Stock markets in all the new Member States, with the exception of Cyprus,significantly outperformed euro area stockprices, as measured by the Dow Jones EUROSTOXX index.
Utvecklingen på aktiemarknaderna i samtliga av de nya medlemsländerna, med undantag av Cypern, översteg väsentligt aktiekurserna i euroområdet, mätt genom Dow Jones EURO STOXX index.
Stock markets in Denmark,Sweden and the United Kingdom continued tofollow broadly the development of the Dow Jones EURO STOXX index, with the first twocountries slightly outperforming and the lastone slightly underperforming the euro areabenchmark.
Aktiemarknaderna i Danmark, Sverige och Storbritannien fortsatte att i stort sett följa utvecklingen i Dow Jones EURO STOXX-indexet, där Danmark och Sverige uppvisade något högre och Storbritannien något lägre resultat än riktmärket för euroområdet.
Turning to the noneuro area EU Member States with an inflation targeting framework inplace, the Czech Republic and Polandincreased interest rates in 2004 with a view tocontaining inflationary pressures and limitingpossible secondround effects of higherinflation rates.
Om man ser till de EU-länder i euroområdet som har ett inflationsmål, höjde Tjeckien och Polen räntorna under 2004 i syfte att hålla tillbaka inflationstrycken och begränsa eventuella andrahandseffekter av högre inflationstakter.
In the Czech Republic the keypolicy rate was increased by 50 basis points to2.5% – although it was lowered to 2.25% in January 2005 – and in Poland the key rate wasraised by 125 basis points to 6.5%.
I Tjeckien höjdes styrräntan med 50 punkter till 2,5 % – även om den sänktes till 2,25 % i januari 2005 – och i Polen höjdes styrräntan med 125 punkter till 6,5 %.
In the United Kingdom, the repo rate was raised by100 basis points to 4.75%, mainly due to aworsened outlook for CPI inflation.
I Storbritannien höjdes reporäntan med 100 punkter till 4,75 %, främst till följd av försämrade utsikter för KPI-inflationen.
In contrast,Hungary, which follows an inflation targetcombined with an exchange rate constraint,reduced interest rates by a total of 300 basispoints to 9.5% in 2004, and further to 8.25% in February 2005.
I Ungern däremot, som iakttar ett inflationsmål i kombination med en växelkursrestriktion, sänktes räntan med totalt 300 punkter till 9,5 % under 2004, och ytterligare till 8,25 % i februari 2005.
The gradual interest rate cutsthroughout 2004 reversed the one-off 300 basispoint increase that had taken place in November 2003 after a sudden deterioration ofinvestor confidence.
De gradvisa sänkningarna av räntan under 2004 vände den engångshöjning med 300 punkter som gjordes i november 2003 sedan investerarnas förtroende plötsligt försämrats.
The reversal was madepossible by the easing of shortterm riskperceptions, an improvement in the inflationoutlook and relatively subdued developmentsin private sector wage growth.
Vändningen möjliggjordes genom en mer avspänd uppfattning avseende kortsiktiga risker, förbättrade inflationsutsikter och en relativt dämpad löneutveckling inom den privata sektorn.
In Slovakiaappreciation pressures on the koruna were themain motivation for a reduction in the keyinterest rate by a total of 200 basis points to4%.
I Slovakien var apprecieringstryck på korunan den främsta orsaken till att styrräntan sänktes med totalt 200 punkter till 4 %.
In Sweden limited inflationary pressuresupported the reduction of interest rates by75 basis points to 2%.
I Sverige understödde begränsade inflationstryck en sänkning av räntan med 75 punkter till 2 %.
ECB Annual Report 2004
En indikator som används som proxy för långa räntor i Estland, som definierats gemensamt av Europeiska kommissionen, ECB och Eesti Pank och baseras på ett vägt genomsnitt av räntor för nya företagslån i inhemsk valuta med löptider på över fem år, visar en nedåtriktad trend under 2004.
1MONETARYPOLICYOPERATIONS, FOREIGNEXCHANGEOPERATIONSANDINVESTMENTACTIVITIES
1PENNINGPOLITISKA TRANSAKTIONER, VALUTATRANSAKTIONER OCHINVESTERINGSVERKSAMHET
1.1MONETARY POLICY OPERATIONS maintenance period no longer extend intothe subsequent reserve maintenance period.
1.1 PENNINGPOLITISKA TRANSAKTIONER inte längre går in i efterföljande uppfyllandeperiod.
The key operational task of the Eurosystem isthe implementation of monetary policy.
En av de grundläggande uppgifterna för Eurosystemet är att genomföra penningpolitiken.
Theoperational framework which the Eurosystemhas set up for this purpose consists of threecategories of instruments: open marketoperations, standing facilities and theminimum reserve system.
I detta syfte har Eurosystemet fastställt ett operativt styrsystem som består av tre typer av instrument: öppna marknadsoperationer, stående faciliteter och kassakrav.
All credit operationscarried out by the Eurosystem have to becovered by adequate collateral provided by counterparties.1
Alla Eurosystemets kredittransaktioner skall vara baserade på tillfredsställande säkerheter som motparterna ställer.1 Under 2004 vidtog Eurosystemet omfattande åtgärder för att upprätta en gemensam lista över säkerheter.
The Eurosystem took major steps in 2004 towards the establishment of asingle list of collateral.
INLEDANDE ERFARENHET MED DET NYA STYRSYSTEMET FÖR GENOMFÖRANDET AV PENNINGPOLITIKENUnder 2004 fortsatte det operativa styrsystemet att fungera väl, och skapade stabila korta penningmarknadsräntor samt sände tydliga signaler om penningpolitikens inriktning.
These changes were designed to align thereserve maintenance period with the cyclefor interest rate decision-making, ensuringthat, as a rule, changes in key ECB interestrates only take effect at the beginning of thesubsequent reserve maintenance period.
Syftet med dessa ändringar var att anpassa uppfyllandeperioden med tidsplanen för räntebesluten för att se till att förändringar i ECB:s styrräntor som regel endast genomförs när en ny uppfyllandeperiod börjar.
The ECB thereby aims to eliminate expectationsof changes in the key ECB interest rateswithin a maintenance period and thus stabilisemarket participants’ bidding behaviour inthe MRO.
Genom detta försöker ECB bidra till att förväntningarna om förändringar av ECB:s styrräntor under en uppfyllandeperiod försvinner och på så sätt stabilisera villkoren under vilka buden läggs för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna.
Previously, such expectationshave occasionally destabilised counterparties’bidding in the MROs.
Tidigare hade sådana förväntningar emellanåt destabiliserat de förhållanden under vilka motparterna lade sina anbud i de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna.
In particular, whenthere were expectations of imminent interestrate reductions, counterparties bid for lessliquidity than the ECB intended to allot.This phenomenon, known as underbidding,reflected counterparties’ attempts to fulfiltheir reserve requirements at the lowestpossible cost, i.e. after a potential interest ratereduction.
Särskilt vid förväntningar om förestående räntesänkningar lämnade motparterna anbud på mindre likviditet än vad ECB hade för avsikt att tilldela. Detta fenomen, s.k. underbudgivning, speglade motparternas försök att uppfylla sina kasskrav till lägsta möjliga kostnad, dvs. efter en eventuell räntesänkning.
INITIAL EXPERIENCE WITH THE NEWFRAMEWORK FOR MONETARY POLICYIMPLEMENTATIONThe operational framework continued to workwell in 2004, delivering stable short-termmoney market rates and clearly signalling themonetary policy stance.
– Tidsplanen för uppfyllandeperioderna ändrades så att dessa perioder alltid börjar på dagen för avvecklingen av den huvudsakliga refinansieringstransaktion som följer efter det möte där ECB-rådet tar sitt månatliga penningpolitiska beslut.
In order to furtherimprove the implementation of monetarypolicy, two important changes to theframework were introduced on 9 March 2004.
Som ett komplement träder nu i regel förändringarna i räntorna på de stående faciliteterna i kraft på den första dagen i den nya uppfyllandeperioden. Tidigare trädde dessa förändringar i kraft dagen efter ECB-rådet möte.
Moreover, communication to counterpartieswas enhanced.
Dessutom förbättrades kommunikationen till motparterna.
On MRO announcement days,the ECB continues to publish the forecast of theautonomous liquidity factors which are notunder the direct control of the ECB’s liquiditymanagement, such as banknotes in circulation,government deposits and net foreign assets.
På dagen för tillkännagivandet av huvudsakliga refinansieringstransaktioner fortsätter ECB att publicera prognoser av de autonoma likviditetsfaktorer som inte direkt kontrolleras av ECB:s likviditetsstyrning, t.ex. utelöpande sedlar, statens inlåning och utländska nettotillgångar.
Inaddition, the ECB has started to publish anupdated forecast on the allotment day.
Dessutom har ECB börjat publicera en uppdaterad prognos på tilldelningsdagen.
The ECB now also communicates the benchmarkamount on both the announcement and theallotment day.
ECB tillkännager nu även riktmärkesbeloppet på både dagen för tillkännagivandet och tilldelningsdagen.
The benchmark amount is theallotment amount that allows the euro areabanking system as a whole to smoothly fulfil itsreserve requirements, given the Eurosystem’scomplete liquidity forecast, i.e. includingautonomous factors and excess reserves.
Riktmärkesbeloppet är den tilldelningsvolym som gör det möjligt för banksystemet i euroområdet som helhet att smidigt uppfylla sitt kassakrav, mot bakgrund av Eurosystemets kompletta likviditetsprognos, dvs. inklusive autonoma faktorer och överskottsreserver.
Thisimproved communication makes explicitlyclear to the market whether the ECB’s
Denna förbättrade kommunikation ger marknaden klart besked huruvida ECB:s tilldelningsbeslut i de huvudsakliga
–The timing of the reserve maintenanceperiods was adjusted so that these periodsalways start on the settlement day ofthe main refinancing operation (MRO)following the Governing Council meeting atwhich the monthly decision on the monetarypolicy stance is scheduled.
– Löptiden på de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna förkortades från två veckor till en vecka.
Asa complement, changes in the standingfacility rates are now implemented, as a rule,on the first day of the new maintenanceperiod.
Tillsammans med ovannämnda ändringar innebär detta att de huvudsakliga refinansieringstransaktioner som avvecklas under en uppfyllandeperiod
1A detailed description of the operational framework can befound in the ECB publication entitled “The implementation ofmonetary policy in the euro area: General documentation on Eurosystem monetary policy instruments and procedures”,February 2005.
En närmare beskrivning av det operativa styrsystemet finns i ECB:s publikation ”Genomförandet av penningpolitiken i euroområdet: allmän dokumentation av Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden”, februari 2005.
(EUR billions) allotment bid
Tilldelning Anbud
The implementation of the changes to theframework was smooth.
Genomförandet av förändringarna av styrsystemet gick smidigt.
The shortening of the MRO maturity from two weeks to one week andthe elimination of the overlap betweenoperations led to an immediate doubling in sizeof each MRO.
Det faktum att löptiden för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna förkortades från två veckor till en vecka och att överlappningen mellan transaktioner avlägsnades ledde till en omedelbar fördubbling av tilldelningen vid varje huvudsaklig refinansieringstransaktion.
Counterparties’ biddingbehaviour adapted quickly to the strongincrease in the average allotment amount,although in the third MRO with a maturity ofone week, the total amount of bids fell short ofthe benchmark amount by 5 billion.
Motparterna anpassade snabbt sina anbudsvolymer till den kraftiga ökningen av det genomsnittliga tilldelningsbeloppet, även om de totala anbuden vid den tredje huvudsakliga refinansieringstransaktionen med en veckas löptid understeg det belopp som angivits som riktmärke med 5 miljarder euro.
The total MRO bid amount quickly increased thereafterto levels steadily above the allotment amount,standing in November 2004 at an all-time highof around 384 billion (see Chart 33).
Därefter ökade de totala anbuden vid de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna snabbt till nivåer som stadigt låg över tilldelningsbeloppet, som i november 2004 uppgick till cirka 384 miljarder euro, det högsta beloppet någonsin (se diagram 33).
Overall,the bid-cover ratio, which is the ratio ofsubmitted bids to satisfied bids, has beensound, ranging almost consistently between1.20 and 1.50 since March 2004.
Totalt sett har anbudens täckningskvot, dvs. kvoten mellan avgivna anbud i förhållande till godtagna anbud, varit stabil, och i stort sett konsekvent varierat mellan 1,20 och 1,50 sedan mars 2004.
The smoothadaptation of market participants’ bid volumesalso indicates that the larger turnover ofcollateral implied by the shortening of the MRO maturity was managed well by creditinstitutions.
Marknadsdeltagarnas smidiga anpassning av sina anbud tyder också på att den ökade omsättningen av säkerheter som är ett resultat av den förkortade löptiden för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna hanterades väl av kreditinstituten.
2004, thus reversing the declining trendobserved since 1999.
Det genomsnittliga antalet anbudsgivare i de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna ökade från 266 under 2003 till 339 under 2004, vilket vände den nedåtgående trend som iakttagits sedan 1999.
In the period from Marchto December 2004, i.e. after the changes to theframework were implemented, the averagenumber of bidders reached 351.
Under perioden mars–december 2004, dvs. efter genomförandet av ändringarna i styrsystemet, hade det genomsnittliga antalet anbudsgivare ökat till 351.
This increase isprobably primarily the consequence of thereduction in the maturity of the MROs from twoweeks to one week, which implies that banksnow need to submit a bid each week instead ofevery second week in order to satisfy theirliquidity needs.
Denna ökning beror förmodligen främst på konsekvenserna av att löptiden för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna förkortades från två veckor till en vecka, vilket innebär att bankerna nu måste lämna in anbud varje vecka i stället för varannan vecka för att uppfylla sina likviditetsbehov.
However, it is possible that theincreased transparency and simplicity of thenew framework have made it easier forcounterparties to prepare their bids and havetherefore also facilitated increasedparticipation in tenders.
Det är emellertid möjligt att det nya styrsystemets ökade transparens och enkelhet har gjort det lättare för motparter att förbereda sina anbud och därmed också främjat ett ökat deltagande i anbudsförfaranden.
Since the changes to the framework came intoeffect, the shortterm fluctuations in theallotment amount have decreased.
Sedan förändringarna i styrsystemet trädde i kraft har de kortsiktiga fluktuationerna i tilldelningsbeloppet minskat.
From June2000 to March 2004 the average weekly changein the allotment amounted to 33 billion, whilethis figure fell to 7 billion in the periodbetween the implementation of the changes and December 2004.
Från juni 2000 till mars 2004 uppgick den genomsnittliga veckovisa förändringen av tilldelningsbeloppet till 33 miljarder euro, medan denna siffra sjönk till 7 miljarder euro under perioden mellan genomförandet av förändringarna och december 2004.
This reduction can beattributed to the fact that the MRO maturity isnow always aligned with the time horizon ofthe liquidity targeted by the ECB in itsallotment.
Denna minskning kan hänföras till det faktum att löptiden för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna nu alltid anpassas till tidshorisonten för den likviditet som ECB vill uppnå i sin tilldelning. Som en ytterligare konsekvens har minskningen av den kortsiktiga
Chart 34 Liquidity factors and the development of banknotes in the euro area in 2004
Diagram 34 Likviditetsfaktorer och utvecklingen av utelöpande sedlar i euroområdet 2004
ECB Annual Report 2004
Särskilt under hösten 2004 framträdde emellertid vissa tecken på att överdriven volatilitet i dagslåneräntan i slutet av uppfyllandeperioden kan ha haft en något störande inverkan på penningmarknadens smidiga funktion.
During 2004 net autonomous factors continuedto grow strongly, averaging 174.2 billion ascompared with 109.3 billion in 2003. Thissteep rise was almost exclusively due to thecontinued strong growth in banknotes, whichincreased at an annual rate of almost 15% in2004, reaching an all-time high of 505 billionon 24 December 2004 (see lower part of Chart 34).
likviditetsbehov som banksystemet i euroområdet beräknas ha ökades tilldelningsbeloppet vid de långfristiga refinansieringstransaktionerna från 20 miljarder euro till 25 miljarder euro i januari 2004 och från 25 miljarder euro till 30 miljarder euro i januari 2005.
In view of thehigher liquidity needs anticipated for the euroarea banking system, the LTRO allotmentvolume was increased from 20 to 25 billionin January 2004 and from 25 to 30 billion in January 2005.
Under 2004 uppgick det dagliga likviditetsbehovet hos banksystemet i euroområdet till 311,8 miljarder euro, vilket motsvarar en ökning med 30 % jämfört med 2003, då det uppgick till 241,5 miljarder euro (se den övre delen i diagram 34).
The minimum reserves that euro area creditinstitutions must hold with the Eurosystem arecalculated by applying the 2% reserve ratio tothe credit institutions’ reserve base.
Ändringarna i det operativa styrsystemet har också påverkat genomförandet av långfristiga refinansieringstransaktioner.
In 2004reserve requirements represented 44% of thetotal liquidity needs of the euro area bankingsystem.
För att minimera störningar i kalendern för långfristiga refinansieringstransaktioner har det tekniska sambandet mellan uppfyllandeperioderna och kontraktsdagarna för dessa transaktioner upphävts.
The average level of aggregaterequired reserves held by credit institutionsin the euro area increased from 130.9 billionin 2003 to 136.5 billion in 2004 in linewith the expansion of the reserve base.
Från och med den 26 februari 2004 infaller kontraktsdagen för de långfristiga refinansieringstransaktioner normalt sista onsdagen i varje kalendermånad (i stället för första onsdagen i uppfyllandeperioden).
Creditinstitutions’ average current account holdingsin excess of their average reserve requirementsstood at 0.6 billion in 2004, compared with0.7 billion in 2003.
Under 2004 stod de långfristiga refinansieringstransaktionerna i genomsnitt för 23 % av den totala nettolikviditet som tillfördes genom öppna marknadstransaktioner. Med hänsyn till de ökade
Thedaily average liquidity needs of the euro areabanking system amounted to 311.8 billionin 2004, representing a 30% increase bycomparison with 2003, when they stood at241.5 billion (see upper part of Chart 34).
Under 2004 fortsatte de autonoma faktorerna (netto) att öka avsevärt, och uppgick till i
Chart35Eligible marketablecollateral
Diagram35 Omsättbaragodtagbarasäkerheter