natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As the latter wage increases are not matched byproductivity gains, labour costs and prices will increase faster in the non-tradable goods sector.
Eftersom de sistnämnda löneökningarna inte motsvaras av produktivitetsökningar kommer arbetskraftskostnader och priser stiga snabbare inom icke-tradables-sektorn.
With prices in the tradable goodssector set internationally, countries with high productivity growth differences between sectors will tend to see a larger increase in theoverall price index.
Eftersompriserna inom tradables-sektorn fastställs internationellt kommer länder där skillnaden i produktivitetsökning mellan sektorerna ärstor tendera att ha en större ökning i det totala prisindexet.
productivity growth differentials between the tradable and non-tradable goods sectors in Germany may have contributed to lower than average inflation in that country. However, theobserved inflation differentials among some euro area countries have been significantly largerthan would be implied by the BS model, according to available estimates.
varit betydligt större än vad som skulle ha varit förenligt med Balassa-Samuelsonmodellen.Andra strukturella faktorer, t.ex. stelheter i löne- och prisutvecklingen eller olika grader avkonkurrens på viktiga inhemska marknader, kan också ha bidragit till inflationsskillnadernaoch deras ihållande karaktär.
Other structuralfactors, such as wage and price rigidities or differing degrees of competition in key domesticmarkets, may also have contributed to the observed inflation differentials and their persistence.In this respect, empirical studies show that the relative degree of market competition seems to bean important parameter in explaining the size and volatility of relative price responses to shocksacross euro area countries.
I detta sammanhang visar empiriska studier att den relativa graden av marknadskonkurrens tycks vara en viktig parameter för att förklara storleken och volatiliteten hos relativa prisreaktioner på chocker i euroländerna.
In any event, the continuation of the convergence process among theeuro area countries should lead to a decline in inflation dispersion owing to price level andincome convergence in the long run.
Den fortsatta konvergensprocessen mellan euroländerna bör hur som helst leda till att inflationsspridningen minskar genom attpriser och inkomster på sikt kommer att konvergera.
However, given the current heterogeneity of nationaleconomic structures and countries’ exposure to idiosyncratic shocks, it is likely that somedifferences in inflation rates will continue to exist in the future.
Med tanke på de nuvarande skillnadernamellan ländernas ekonomiska strukturer och sårbarhet mot idiosynkratiska chocker är det emellertid sannolikt att det även i framtiden kommer att råda vissa skillnader i inflationstakt.
Since the start of Stage Three it has no longer been possible to deal with regional economicimbalances and (asymmetric) shocks in the euro area countries using monetary policy.
Sedan början av etapp tre har det inte längre varit möjligt att hantera regionala ekonomiska obalanser och (asymmetriska) chocker i euroländerna med hjälp av penningpolitik.
On thecontrary, the single monetary policy of the ECB can only be geared towards the objective ofprice stability for the euro area as a whole.
ECB:s gemensamma penningpolitik kan tvärtom bara inriktas mot målet att upprätthålla prisstabilitet ieuroområdet som helhet.
Just as in any monetary union, inflation differentialswithin the euro area reflect different regional price dynamics and adjustments in relative pricesand, as such, cannot be addressed by the single monetary policy.
Precis som i alla valutaunioner speglar inflationsskillnaderna ieuroområdet skillnaderna i regional prisutveckling och anpassningar i relativa priser och kandärför inte hanteras genom den gemensamma penningpolitiken.
At the same time, the ECB’smonetary policy strategy attributes a secondary role to unavoidable inflation differentials whencalibrating the safety margin for admissible inflation in the euro area, since their existence mighthave implications for lower-inflation regions.
Samtidigt tillmäter ECB:s penningpolitik de oundvikliga inflationsskillnaderna en sekundär roll i kalibreringen av säkerhetsmarginalen för godtagbar inflation i euroområdet, eftersom deras förekomst kan få konsekvenser för regioner med lägre inflation.
Moreover, inflation differentials remain animportant communication challenge for the ECB since monetary policy is often discussed fromthe viewpoint of national inflation rates and its implications for national economic policies.
Inflationsskillnaderna kvarstår dessutom som en viktigkommunikationsutmaning för ECB, eftersom penningpolitiken ofta diskuteras med utgångspunkt i ländernas inflationstakt och dess konsekvenser för ländernas ekonomiska politik.
Large and persistent inflation differentials may justify national remedies in some countries inorder to prevent undue losses in competitiveness.
Stora och ihållande inflationsskillnader kan motivera nationella motåtgärder i vissa länder föratt förhindra alltför stora försämringar av konkurrenskraften.
National economic policies, such as fiscal andstructural policies, need to be adjusted to counteract persistent and potentially damaginginflation differentials.
Den nationella ekonomiska politiken, t.ex. finans- och strukturpolitiken, måste anpassas för att motverka ihållande och potentiellt skadliga inflationsskillnader.
Structural reforms, particularly measures aimed at removing nominalwage and pricerigidities andleadingto a more diversified wage-setting process withinindividual euro area countries, can speed up the wage and price adjustments necessary to dealwith shocks,including a more synchronised response of national pricesto shocks.
Strukturreformer, särskilt åtgärder inriktade på att undanröja stelheter i den nominella löne- och prisutvecklingen och skapa en mer diversifieradlöneprocess inom enskilda euroländer, kan påskynda de löne- och prisjusteringar som är nödvändiga för att hantera chocker, inklusive de inhemska prisernas mer synkroniserade reaktionpå chocker.
Suchpolicies would, in turn, lower the likelihood of persistent inflation differentials in the euro area.Finally, given its considerable time-lags, fiscal policy may be ill-suited to finetuning inflationdevelopments in the short run, although it may be used to address inflation differentials over thelonger term, particularly if a country experiences persistently positive inflation differentials.
En sådan politik skulle i sin tur minska sannolikheten för ihållande inflationsskillnader i euroområdet. Med tanke på att det tar tid för finanspolitiken att få genomslag är denkanske inte lämplig för att finjustera inflationsutvecklingen på kort sikt, även om den kananvändas för att ta itu med inflationsskillnader på längre sikt, särskilt om ett land har ihållandepositiva inflationsskillnader.
goodsremainedroughlyconstantataround0.8% throughout 2003, approximately half therate of increase recorded in 2002, leading toa contributionto overallinflation of around0.2 percentage point.
oförändrad på omkring 0,8 % under hela 2003,dvs. ungefär hälften av den ökningstakt somnoterades 2002, vilket ledde till ett bidrag tillden totala inflationen på omkring 0,2 procentenheter.
Inflation dispersion in the euro area declined during 2003 after having remained broadly stable over the previous two years.
Inflationsspridningen i euroområdet minskade2003 efter att ha varit i stort sett oförändrad deföregående två åren.
Box 4 reviews and analyses the potential explanationsfor the observed inflation differentials in theeuro area.
I ruta 4 görs en genom-
Chart 17 Breakdown of industrial producerprices
Diagram 17Uppdelning avindustrinsproducentpriser
(annual percentage changes; monthly data) industry excluding construction (right-hand scale)intermediate goods (right-hand scale)capital goods (right-hand scale)consumer goods (right-hand scale)energy (left-hand scale)
Industri exkl. byggnadsverksamhet (höger skala)Halvfabrikat (höger skala)Kapitalvaror (höger skala)Konsumtionsvaror (höger skala)Energi (vänster skala)
MODERATE PRICE PRESSURES AT THE PRODUCERLEVELThe annual rate of growth in total industrialproducerprices(excludingconstruction)declined in the course of 2003, reflecting theeffects of the appreciation of the euro exchangerate counterbalancing those of higher oil andnon-oil commodity prices (see Chart 17).
MÅTTLIGT PRISTRYCK PÅ PRODUCENTNIVÅDen årliga ökningstakten i industrins producent-priser(exkl. byggnadsverksamhet) sjönk under2003 till följd av eurons appreciering, som motverkade effekterna av högre priser på olja ochandra råvaror (se diagram 17).
Thisled to an annual average increase in producerpricesof1.6%in2003.Weakeconomicconditions may have also prevented firms fromincreasing producer prices for most of the year.
Detta ledde tillen årlig genomsnittlig ökning av producentpriserna med 1,6 % 2003. Svaga ekonomiska förhållandena kan också ha hindrat företagen frånatt höja producentpriserna under större delenav året.
As usual, the two other main components ofoverallproducerprices,capitalgoodsandconsumer goods prices, displayed much morestability in their year-on-year rates of growth.This suggests that the weak demand conditions may have prevented firms from passing on increases in energy and intermediate goods prices in early 2003 to later production stages.The annual average growth rates in consumergoods and capital goods prices were 1.1% and0.4% respectively.
ökningstakten i priserna på konsumtionsvaroroch kapitalvaror var 1,1 % respektive 0,4 %.
NOMINAL LABOUR COST GROWTH LEVELLED OFFIN 2003The gradual upward movement observed in therates of growth of euro areawide labour andwage cost indicators since 1999 levelled off atthe beginning of 2003 (see Table 5).
NOMINELLA ARBETSKOSTNADSÖKNINGPLANADE UT 2003Den gradvisa uppgång som har kunnat noterasför ökningstakterna för euroområdets arbets-krafts- och lönekostnadsindikatorer sedan 1999planade ut i början av 2003 (se tabell 5).
Growth in compensation per employee showedadeclineinthesecondhalfof2002andremained roughly unchanged in the first threequarters of 2003.
Detta tyder på att den svagaefterfrågan kan ha hindrat företagen från att låta de högre priserna på energi och halvfabrikat i början av 2003 slå igenom i senareproduktionsled. Den årliga genomsnittliga
Thepatternfollowedbytheannualrateofgrowth of overall producer prices in 2003 waslargely the result of developments in energyandintermediategoodsprices.Reflectingdevelopments in oil prices, the annual rate ofchange in industrial energy prices increased in the first few months of the year but eased thereafter, supported by the moderation of oil prices and the appreciation of the euro.
Tillgänglig information om ersättning peranställd visar att det fanns vissa märkbara skillnader mellan sektorerna under de första trekvartalen 2003.
Theannual rate of growthinintermediate goodsprices,whichaveraged0.8%in2003asawhole, was higher in the first half of the yearand declined in the second half as the impact ofthe exchange rate appreciation worked through.
Ökningstakten inom byggsektorn steg under första halvåret 2003 men avtogdärefter, medan den långsamt verkade gå nedunder året som helhet inom industrin exklusivebyggverksamhet. När det gäller tjänster verkade ökningstakten i ersättning per anställd
Table 5 Labour cost indicators
Tabell 5Indikatorerför arbetskraftskostnader
Negotiated wages Total hourly labour costs Gross monthly earnings Compensation per employee Labour productivity Unit labour costs
Avtalslöner Totala arbetskraftskostnader per timme Bruttolön per månad Ersättning per anställd Arbetskraftsproduktivitet Arbetskostnad per enhet
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.
Källor: Eurostat, nationella uppgifter och ECB-beräkningar.
Profit markup developments, as proxiedby the gap between the annual rates of growth in the GDP deflator and unit labour costs, indicated that the delayed recovery in economicactivityintheeuroareacontinuedtoexertpressure on profits.
Andra halvåret 2003 bidrog emellertidviss förbättring av produktivitetstillväxten tillatt hålla nere ökningstakten i arbetskostnadernaper enhet.
However,inthesecondhalf of 2003 some improvement in productivitygrowthhelpedto moderateunitlabourcostgrowth.
Dessa rörelser tyder på att den lägreökningstakten inom den industriella aktivitetenkan ligga bakom den långsammare ökningen avarbetskraftskostnaderna inom industrin underde första tre kvartalen 2003.
Chart 18 Sectoral compensation peremployee
Diagram 18Ersättning per anställdieuroområdet,fördelat påsektorer
(annual percentage changes; quarterly data) industry excl. constructionconstructionservices
(årliga procentuella förändringar; kvartalsuppgifter)
Sources: Eurostat and ECB calculations.
Källor: Eurostat och ECB-beräkningar.
The rate of growth of negotiated wages fell in2003 compared with 2002, and gross monthlyearnings appeared to follow a similar trend. Anoticeable moderation in labour cost growthwas also observed when measured on the basisof hours worked, as the growth rate of hourlylabour costs in the first three quarters of 2003were lower than the average growth in 2001 and2002.
Eftersom ökningstakten i ersättning peranställd var i stort sett oförändrad årets förstatre kvartal ledde den lägre produktivitetsökningen andra och tredje kvartalet 2003 till attarbetskostnaderna per enhet jämfört medmotsvarande period året innan steg från 2,0%första kvartalet till 2,7% andra och 2,4%
RECOVERY IN ACTIVITY DURING 2003Economic activity in the euro area picked up inthesecondhalfof2003,havinggenerallystagnated since the fourth quarter of 2002 (see Table 6).
ÅTERHÄMTNING I AKTIVITETEN UNDER 2003Den ekonomiska aktiviteten i euroområdetökade andra halvåret 2003 efter att i stort settha stått stilla sedan fjärde kvartalet 2002 (setabell 6).
However,earlierexpectationsforgrowthin 2003 as a whole hadto bescaledback.
Tillväxtförväntningarna för 2003 somhelhet fick emellertid nedjusteras.
Real GDP grew by 0.4%, slowing furtherfromarateofgrowthof0.9%in2002andremaining belowthetrend rate of growthinpotential output for the third successive year.
Real BNPökade med 0,4 %, vilket var lägre än 2002 dåtillväxttakten var 0,9 % och lägre än den trendmässiga potentiella tillväxten för tredje året irad.
Inaddition,labour marketdevelopments weresubdued throughout the year.
Utvecklingen på arbetsmarknaden var dess-utomdämpad under hela året.
This lacklustreperformance emphasised the need to enhance the euro area’s structural flexibility and resilience to shocks.
Dessa svagaresultat understryker hur viktigt det är att förbättra euroområdets strukturella flexibilitet ochförmåga att stå emot chocker.
Box 5 reviews the progress made with the EU’s reform agenda.
I ruta 5 sammanfattas de framsteg som har gjorts när det gällergenomförandet av EU:s reformagenda.
At the start of 2003 a number of factors, suchasthecontinuedsubduedactivityintheworldeconomy, werecontributingto weak
EXPORT UTLÖSER ÅTERHÄMTNING PÅUTGIFTSSIDANDet uppsving i aktiviteten som ägde rum andrahalvåret 2003 berodde på positiva effekter frånen starkare utländsk efterfrågan på euroområdets exportvaror.
EXPORTS TRIGGERING RECOVERY ON THEEXPENDITURE SIDE The pick-up in activity in the second half of 2003 reflected the positive effects of improving foreign demand on euro area exports.However,thisimpact was dampened bytheappreciation of the euro.
Under 2003 som helhetvar nettoexportens bidrag till ökningen negativt på 0,6 procentenheter.
The contribution toquarter-on-quarter growthfrom net exports,which had turned positive in the third quarter, turned negative again in the fourth quarter in the face of strong import growth (see Chart 19).
I början av 2003 bidrog flera faktorer till densvaga ekonomiska utvecklingen: som bl.a. denfortsatt dämpade aktiviteten i den globala ekonomin. Nedgången i företagens och hushållens
In 2003 as a whole net exports made a negative contribution to growth of 0.6 percentage point.
Förändringar i den inhemska efterfrågans bidragtill tillväxten under 2003 berodde främst påutvecklingen av lagerförändringar. Lagerupp-
Table 6 Composition of real GDP growth
Tabell 6Sammansättning avreal BNP-ökning
(percentage changes, unless otherwise indicated; seasonally adjusted)
(procentuella förändringar, om inte annat anges; säsongrensat)
Domestic demand Private consumption Government consumption Gross fixed capital formation Changes in inventories3), 4)
Inhemsk efterfrågan Privat konsumtion Offentlig konsumtion Fasta bruttoinvesteringar Lagerförändringar3), 4)
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Annual rates: percentage change compared with the same period a year earlier.2) Quarterly rates: percentage change compared with the previous quarter.3) As a contribution to real GDP growth; in percentage points.4) Including acquisitions less disposals of valuables.5) Exports and imports cover goods and services and include internal crossborder trade in the euro area.
Källor: Eurostat och ECB-beräkningar.1) Årstakt: procentuella förändringar jämfört med samma period året innan.2) Kvartalstakt: förändring i procent jämfört med kvartalet innan.3) Bidrag till real BNP-ökning; procentenheter.4) Omfattar nettoförvärv av värdeföremål.5) Export och import omfattar varor och tjänster samt inbegriper intern gränsöverskridande handel inom euroområdet.
Intra-euro area trade is notcancelled out in import and export figures used in national accounts.
Handeln inomeuroområdet är inte bortnettad i de import- och exportsiffror som används i nationalräkenskaperna.
Consequently, these data are not fully comparable with balance ofpayments data.6) Includes trade, transport, repairs, hotels and restaurants, communication, finance, business services, real estate and renting services.
Dessa uppgifter är därför inte heltjämförbara med betalningsbalansuppgifterna.6) Omfattar handel, transport, kommunikation, finansiering, företagstjänster, fastighets- och uthyrningstjänster.
PROGRESS WITH STRUCTURAL REFORMS IN EURO AREA PRODUCT AND LABOUR MARKETS
FRAMSTEG I STRUKTURREFORMERNA PÅ EUROOMRÅDETS PRODUKT- OCH ARBETSMARKNADER
Structural reforms in product and labour markets are essential to enhance the euro area’seconomic growth potential and facilitate adjustment to economic change.
Strukturreformer på produkt- och arbetsmarknaderna är nödvändiga för att förbättra euroområdets tillväxtpotential och underlättar anpassningen till ekonomiska förändringar.
Measures to raise thepotential rate of economic growth are all the more important in view of the downward impactthat population ageing is likely to have on labour supply.
Åtgärder föratt öka den potentiella tillväxten är viktiga inte minst med tanke på att befolkningens åldrandeförmodligen kommer att leda till ett minskat arbetskraftsutbud.
In March 2000 the Lisbon European Council focused on the importance of modernising the regulatory framework and introduced anambitious reform agenda aimed at making the EU the most competitive and dynamic knowledgebased economy in the world by 2010.
Vid sitt möte i Lissabon i mars2000 underströk Europeiska rådet hur viktigt det är att modernisera regelverket och lade framen ambitiös reformagenda som skall göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi senast 2010.
This box briefly reviews the progress madeinimplementing the EU’s reform agenda over recent years and particularly in 2003.
I denna ruta sammanfattas de framsteg som hargjorts i genomförandet av EU:s reformagenda de senaste åren och särskilt under 2003.
These priorities then form the basis of policy recommendations which aremade for each EU Member State.1
Dessa prioriteringar liggerdärefter till grund för de policyrekommendationer som utfärdas för varje EU-medlemsstat.1
In the field of labour markets, the BEPGs for the period 2003-05 stress the need to: (i) improvethe combined incentive effects of taxes and benefits in order to make work pay, (ii) ensureefficient, active labour market policies targeted towards the most disadvantaged groups,(iii) promote a more flexible organisation of work and review employment contract regulations,(iv) facilitate geographical and occupational mobility and (v) ensure that wage bargainingsystems allow wages to reflect productivity.
När det gäller arbetsmarknadernabetonas i de allmänna riktlinjerna för perioden 2003–2005behovet av att i) förbättra de sammantagna incitamenten av skatter och förmåner så att det lönarsig att arbeta, ii) säkerställa en effektiv och aktiv arbetsmarknadspolitik inriktad på de mesteftersatta grupperna, iii) främja en flexiblare arbetsorganisation och se över regler om anställningskontrakt, iv) underlätta arbetskraftens geografiska och yrkesmässiga rörlighet, och v) säkerställa löneförhandlingssystem som kopplar lönesättning till produktivitet.
A number of countries have implemented reforms in their tax/benefits system in order to reducenon-wage labour costs and encourage labour supply.
Flera länder har genomfört reformer av sina skatte- och förmånssystem för att minska lönebikostnaderna och stimulera arbetskraftsutbudet.
Tax rates have decreased for incomes atthe bottom and the middle of the distribution; employees’ and employers’ social securitycontributions have been reduced, particularly for the low-paid.
Skatterna har sänkts för låg- och medelinkomsttagare, arbetstagarnas och arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter har sänkts, särskiltför lågavlönade.
Moreover, progress has beenmade in increasing the participation rate among people at the margin of the labour market.
Det har också gjorts framsteg när det gäller att öka arbetskraftsdeltagandetbland personer som befinner sig i utkanten av arbetsmarknaden.
Some Member States have strengthened the role of temporary work agencies, and some obstacles topart-time work have been removed.
Några medlemsstater harockså stärkt uthyrningsföretagens roll och undanröjt vissa hinder för deltidsarbete.
Allin all, most EU countriesintroducedlabour marketreformsin 2003.
De flesta EU-länder genomförde arbetsmarknadsreformer 2003.
However, alsoconsidering the still high level of structural unemployment, reforms seem to lag behind what isimplied in government announcements.
Med hänsyn även till den fortfarande höga strukturella arbetslösheten tycks reformerna emellertid gå långsammare än vadman hade kunnat förvänta med tanke på regeringarnas uttalanden.
Limited progress has been made in attracting morepeople into the labour market, investing in human capital accumulation, and increasing theadaptability of both workers and enterprises to changing macroeconomic conditions.
Framstegen har varit begränsade när det gäller att locka fler människor till arbetsmarknaden, satsa på ökat humankapitaloch öka såväl arbetstagares och företags förmåga att anpassa sig till ändrade makroekonomiskavilkor.
Measuresaimed at reducing longterm unemployment through retraining, as well as improving theemployability of low-skilled and older workers, can be seen as priority areas for reforms.
Åtgärder för att minska långtidsarbetslösheten genom omskolning samt genom att förbättra lågutbildades och äldre arbetstagares anställbarhet kan ses som prioriterade reformområden.
Moreover, further reforms are needed to encourage labour mobilitybyimprovingthe
Det behövs också fler reformer för att uppmuntra arbetskraftens rörlighet genom att förbättra möjligheterna att överföra pensions- och sjukvårdsrättigheter, samt tillåta lönedifferentiering beroende på lokala, regionala och sektoriella skillnader i produktivitet.
1Council Recommendation of 26 June 2003 on the broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community.The 2003 BEPGs were adopted for the period 2003-05.
1Rådets rekommendation av den 26 juni 2003 till allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik.2003 års allmänna riktlinjer antogs för perioden 2003–2005.
The structural reform agenda for product markets covers a wide range of areas.
Strukturreformagendan för produktmarknadernaomfattar en rad olika områden.