natgillin/translations-raw huggingface dataset:
)See the Austrian EDDRA project contact in the EDDRA database (http://eddra.emcdda.eu.int/eddra/plsql/ShowQuest?Prog_ID=2066).
)Se tabell 8 OL: Strategier och vissa åtgärder för att minska de narkotikarelaterade dödsfallen i de 25 EU-medlemsstaterna och Norge.)Se not 108.)Se den österrikiska kontaktpersonen för EDDRA-projekt i EDDRA-databasen (http://eddra.emcdda.eu.int:/eddra/plsql/ShowQuest?Prog_ID=2066).
Chapter 7Treatment — meeting the needs of those with problems from drugs.
Kapitel 7Behandling — att tillgodose behoven hos dem som har problem avhålla sig från droger.
Traditionally, drug-free treatment has beenresidential and long-term, e.g. in therapeutic communities.Today, it is often also community-based.
Traditionellt sett har vården skett påbehandlingshem och varit långsiktig. Även i dag sker denofta på behandlingshem.
Medication may beused to alleviate withdrawal symptoms.
Det kan förekomma att läkemedelanvänds för att lindra abstinenssymptom.
This is usuallyrestricted to antidepressants and/or benzodiazepines,although in some therapeutic communities no such drugs are provided (111).
Oftast begränsasdetta till antidepressiva medel och/eller bensodiazepiner,men i vissa terapeutiska samhällen ges inga sådana läkemedel (111).
As medically assisted treatment is usually available only foropioid users, some form of drug-free treatment is generallythe only therapeutic option available for those experiencingproblems with non-opioid drugs.
Många av dem som har utvecklat ett problem mednarkotikamissbruk kan bli hjälpta av kontakt med enbehandlingsinrättning.
Many of those who have developed a problem with druguse will benefit from contact with a treatment agency.Arange of different treatment options is available acrossthe European Community, reflecting both national andhistoric contexts as well as the differing characteristics ofthe population in need of help.
Det finns en rad olikabehandlingsalternativ inom Europeiska gemenskapen.Utbudet avspeglar både den nationella och historiskabakgrunden och variationen i fråga om kännetecknen hosde grupper som behöver hjälp.
These are summarisedbelow.
Dessa faktorersammanfattas nedan.
The availability of treatment varies betweencountries and is, in general, less developed in the new Member States.
Behandlingstillgången varierar mellanländerna och är i allmänhet mindre i de nyamedlemsstaterna.
However, overall there appears to be anongoing investment in increasing capacity in this sector withevidence of an improvement in the opportunities availablefor those with drug problems.
Det förefaller dock ske kontinuerligainvesteringar i att bygga ut behandlingssektorns kapacitet,och det finns tecken på att det erbjuds allt bättremöjligheter för dem som har narkotikaproblem.
Medically assisted treatment
Behandling med läkemedel
Medically assisted drug treatment includes both substitutiontreatment with agonists and treatment with antagonists.Typically this sort of pharmacological intervention makesuse of naltrexone (an antagonist) or one of the followingopioid agonists: methadone, buprenorphine,dihydrocodeine, heroin, slow-release morphine.
Missbruksbehandling med läkemedel innefattar bådesubstitutionsbehandling med agonister och behandling medantagonister. Det läkemedel som används brukar varanaltrexon (en antagonist) eller någon avopioidantagonisterna metadon, buprenorfin,dihydrokodein, heroin, morfin med långsam frisättning.
Methadone continues to be the most commonly prescribedsubstitution substance in the enlarged EU.
En ny utveckling på området är att man använder nyteknik, t.ex. Internet för att förbättra den vård som erbjudsnarkotikamissbrukare.
However, inrecent years treatment options have widened.
Internets roll när det gäller attuppmuntra till narkotikamissbruk har ägnats betydandeuppmärksamhet.
By 2002 allof the ‘old’ 15 Member States except the Netherlands and
Därför är det glädjande att man nu i vissaländer, t.ex.
It is therefore apositive finding that some countries, such as the Netherlands and Finland, have taken initiatives to explorethe potential of this medium to improve the information andcare options available.
Nederländerna och Finland, har tagit initiativtill att undersöka hur nätet också kan bidra till att förbättrainformationen och de tillgängliga vårdalternativen.
Activities have included exploitingthe direct communication links provided by e-mail andmobile phones, and also looking at how e-counsellingservices and SMS (text) services can benefit drug users.
Blandannat har man utnyttjat de möjligheter tilldirektkommunikation som e-post och mobiltelefonererbjuder samt undersökt hur elektroniskarådgivningstjänster och SMS-tjänster kan vara till nytta förnarkotikamissbrukare.
Ireland (where it is only used for detoxification)(112
Metadon är fortfarande det oftast förskrivnasubstitutionsläkemedlet i det utvidgade EU.
) reported the use of buprenorphine.
På senare århardock nya behandlingsalternativ tillkommit.
Other substitutionsubstances, such as dihydrocodeine (Belgium, Germany,Luxembourg, Austria), slow-release morphine (Austria) andheroin (Germany, the Netherlands, the United Kingdom),are usedless frequently or as part of a medical trial
År 2002uppgav alla de 15 tidigare medlemsstaterna utom Nederländerna och Irland (där det endast används för avgiftning)(112) att buprenorfinanvändning förekom.
A general trend across the EU is that drugrelated treatmenthas moved away from hospitals and into treatment centresin community settings.
En allmän trend i hela EU är att den narkotikarelateradebehandlingen flyttar från sjukhusen till behandlingscentrumute i samhället.
This development is less evident inthe new Member States, where psychiatric hospitals remainthe primary treatment providers (Estonia, Latvia, Lithuania,Slovenia), although this may be changing in somecountries; for example, in the Czech Republic care isprovided in both settings.
Denna utveckling är mindre tydlig i de nyamedlemsstaterna, där psykiatriska sjukhus fortfarande är defrämsta behandlingsgivarna (Estland, Lettland, Litauen,Slovenien), även om detta kan vara på väg att ändras ivissa länder. I Tjeckien ges exempelvis vård i båda typernaav miljöer.
Drug-free treatment involves the application of psychosocialand educational techniques to achieve longterm abstinence
I absoluta tal har substitutionsbehandling blivit denvanligaste formen av specialiserad missbruksbehandling föropiatmissbrukare i EU – över 400000 personer får dennatyp av behandling.
In terms of absolute numbers, substitution treatment hasbecome the most commonly available form of specialiseddrug treatment for opiate users in the EU, with over400000 individuals receiving treatment of this kind.However, with the exception of Slovenia, this form ofintervention is far less available within the new Member States of the EU, where drug-free treatment optionsdominate (114).
Vid drogfri behandling använder man psykosociala ochpedagogiska tekniker för att få klienten att långsiktigt dominerar (114).
)See Figure 13 OL: Inpatient drug-free treatment modes.)In Ireland, buprenorphine is used for treatment of withdrawal symptoms only.)See Table 9 OL: Applied substitution substances in the EU Member States.)See Figure 14 OL: Substitution treatment or drug-free treatment predominance for opiate use.
)Se figur 13 OL: Drogfria behandlingsalternativ inom slutenvården.)I Irland används buprenorfin endast för behandling av abstinenssymptom.)Se tabell 9 OL: Använda substitutionsämnen i EU:s medlemsstater.)Se figur 14 OL: Substitutionsbehandling eller drogfri behandling dominerar för opiatmissbruk.
Accessibility and admission criteria to substitution treatment every client of substitution treatment should be allocated asocial consultant, in practice there is not always sufficientcapacity to achieve this.
INorge är det visserligen meningen att varje klient isubstitutionsbehandling skall tilldelas en socialrådgivare,men i praktiken räcker kapaciteten inte alltid till.
One Danish study found thatmethadone clients who do not receive any psychosocialsupport use a secondary drug significantly more often thanthose who do receive such support.
En danskstudie kom fram till att de metadonklienter som inte fårnågot psykosocialt stöd signifikant oftare använder ensekundärdrog än vad de som får sådant stöd gör.
Further research iscurrently investigating whether expanded psychosocialsupport can improve treatment outcomes (Pedersen, 2001).The Irish College of General Practitioners has endorsedevidence-based substitution treatment guidelines (2003)stressing the need for a psychosocial component.
Detpågår nu ytterligare forskning för att ta reda på om enutbyggnad av det psykosociala stödet kan förbättrabehandlingsutfallet (Pedersen, 2001).
In Greece, it is reported that patientsinmethadone treatment programmes make frequent useofpsychosocial counselling, whereas in Latvia only a fewpatients are willing to receive this kind of intervention.
De irländskaallmänpraktiserande läkarnas sammanslutning har ställt sigbakom evidensbaserade riktlinjer försubstitutionsbehandling (2003) där behovet av ettpsykosocialt inslag framhålls.
The trend towards making admission criteria for substitutiontreatment less restrictive continues.
Trenden mot mindre restriktiva kriterier för antagning tillsubstitutionsbehandling fortsätter.
Historically, admissioncriteria were often highly selective, limiting this kind oftreatment to those who were regarded as havingparticularly chronic problems.
Tidigare har kraven oftavarit mycket stränga, så att bara personer som ansågs hasärskilt kroniska problem kunde komma i fråga för sådanbehandling.
Today, admission tosubstitution treatment is generally restricted to those aged18 years or over with a history of 1–2 years of problematicdrug use (e.g. Belgium, Ireland, the Netherlands).
I dag krävs det i allmänhet att den som skall fåsubstitutionsbehandling måste vara minst 18 år gammaloch ha 1–2 års problemmissbruk bakom sig (bl.a. i Belgien,Irland och Nederländerna).
Most new Member States report higher thresholds, e.g. a minimumage of 20 years and a history of problematic use of at leastfive years (e.g. Estonia and Latvia), although Sloveniaallows drug users to receive substitution treatment from theage of 16.
De flesta av de nyamedlemsstaterna uppger att de har högre gränsvärden,t.ex. en minimiålder på 20 år och minst fem årsproblemmissbruk (bl.a. i Estland och Lettland), även omman i Slovenien tillåter substitutionsbehandling förnarkotikamissbrukare från 16 års ålder.
Relatively strict inclusion criteria are also foundin Greece, Finland, Sweden and Norway, with the minimumage for treatment ranging from 20 to 25, and arequirement of 4–5 years of problematic use.
Relativt strängaantagningskrav tillämpas även i Grekland, Finland, Sverigeoch Norge, där minimiåldern för behandling ligger mellan20 och 25 år och där det krävs 4–5 års problemmissbruk.
Despite the increase in availability of substitution treatment,a number of countries report that demand still exceedssupply, and waiting lists are reported from Belgium, the Czech Republic, Greece, Estonia, Hungary, Ireland, Swedenand Norway.
Trots att substitutionsbehandlingen har byggts ut, uppgerettantal länder att efterfrågan fortfarande är större änutbudet, och det rapporteras om väntelistor i Belgien,Tjeckien, Estland, Grekland, Irland, Ungern, Sverige och Norge.
Access can also be limited by the way inwhich drug services are organised; for example, in Lithuania patients have to pay for their medication, and thisreduces service uptake.
Dessutom kan tillgången begränsas avmissbrukarvårdens organisation.
Quality assurance of treatment can be defined as a‘systematic attempt to monitor, document and improve thequality of services provided’.
I Litauen måste exempelvispatienterna betala för sina läkemedel, vilket gör att färreväljer att låta sig behandlas.
Introduction of substitution treatment
Införandet av substitutionsbehandling
There is considerable variation between Member Statesregarding the timing of the implementation of substitutiontreatment.
Kvalitetssäkring av behandling kan definieras som”ensystematisk strävan att övervaka, dokumentera ochförbättra kvaliteten på den vård som erbjuds”.
Some Member States introduced methadonesubstitution programmes as long ago as the late 1960s andearly 1970s, whereas some countries did not introduce thisform of treatment on a widespread basis until the 1990s(Belgium, Greece, France, Norway).
Det finnsfemallmänt vedertagna metoder för kvalitetssäkring i EU:ackreditering av behandlingar, normer för behandling,utbildning av personal, övervakning av klienter och utfallsamt slutligen utvärdering av parametrar sombehandlingsfullföljande, utfall, klienternas tillfredsställelsemed behandlingen och utskrivning (se figur 19).
Substitution treatmentis a relatively recent development in most of the new Member States, with most countries launching substitutiontreatment during the 1990s and Estonia introducing its firstprogramme only in 2001.
Medlemsstaterna skiljer sig avsevärt åt när det gällertidpunkten för införandet av substitutionsbehandling.Inågra medlemsstater startade man de första programmenför substitutionsbehandling med metadon redan i slutet av1960-talet eller början av 1970-talet, medan sådanbehandling inte infördes på bredare front förrän på 1990-talet i några länder (Belgien, Grekland, Frankrike,Norge).
The exception is Slovenia, whichhas had established programmes since 1990 (115).
Substitutionsbehandling är en relativt nyföreteelseimajoriteten av de nya medlemsstaterna:deflesta införde substitutionsbehandling under 1990-taletoch Estland startade inte sitt första program förrän 2001.Undantaget är Slovenien, som har haft etableradeprogramsedan 1990(115).
New developments regarding quality assurance in drugtreatment services are its inclusion in national drugsstrategies (Greece, Spain, France, Ireland, Sweden) or thesetting-out of minimum requirements for such services(Belgium, the Czech Republic, Germany, the Netherlands,Poland, Slovenia and the United Kingdom).
Nyheterna när det gäller kvalitetssäkring avmissbruksbehandling är att denna aspekt har tagits med inationella narkotikastrategier (Grekland, Spanien,Frankrike, Irland, Sverige) eller att det har slagits fastminimikrav på sådan behandling (Belgien, Tjeckien,Tyskland, Nederländerna, Polen, Slovenien och Förenadekungariket).
Accreditation oftreatment services is a quality assurance mechanism in anumber of countries (Germany, Spain, France, Ireland,Luxembourg, the Netherlands, Poland, Portugal and the United Kingdom), although some admit that furtherimplementation is still required (the Czech Republic, the Netherlands).
Ackreditering av behandlingar är enkvalitetssäkringsmetod som används i ett antal länder(Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Luxemburg,Nederländerna, Polen, Portugal och Förenade kungariket),även om man i vissa länder medger att genomförandetännu är ofullständigt (Tjeckien, Nederländerna).
Many countries report increased training ofstaff, although the actual extent and coverage is not alwayssystematically monitored.
Mångaländer rapporterar om ökad personalutbildning, även omdet inte alltid finns systematisk övervakning avutbildningens omfattning och täckning.
Systematic, large-scale evaluationof drug treatment services is relatively rare, occurring onlyin Denmark, Italy, Latvia, Luxembourg, Poland, the United Kingdom and Norway.
Det är relativtsällsynt med systematiska, storskaliga utvärderingar avmissbruksbehandling – sådana görs bara i Danmark,Italien, Lettland, Luxemburg, Polen, Förenade kungariketoch Norge.
)See Figure 15 OL: Introduction of methadone treatment in the EU.
)Se figur 15 OL: Införande av metadonbehandling i EU.
Figure 19:Quality assurance of drugrelated treatment
Figur 19: Kvalitetssäkring av narkotikarelaterad behandling
Minimum requirements of services
Återintegrering i samhället
Accreditation of treatment centres
Ackreditering av behandlingscentrum
Systematic evaluation or monitoring (1
Systematisk utvärdering eller övervakning (1)
) aim at providing drug users (former or current) with a placeto live and/or subsidising the rent.
Arbetet med att återintegrera missbrukare i samhälletbygger på tre ”pelare”: dels boende, dels allmän utbildningoch dels sysselsättning och yrkesutbildning.
Most drug users havereceived relatively little formal education and would benefitfrom upgrading of their literacy, numeric or other skills.Finally, employment and vocational training initiatives aimto achieve social independence by integrating the client intothe labour market either by finding, or even subsidising, ajob or through specific skills training.
De flestanarkotikamissbrukare har fått ganska lite formell utbildningoch kan därför ha nytta av att förbättra bl.a. sina läs-,skriv- och räknefärdigheter. Inom initiativen försysselsättning och yrkesutbildning strävar man slutligen efteratt klienterna skall bli självständiga samhällsmedborgaregenom att komma in på arbetsmarknaden, antingen genomatt man hittar eller t.o.m. subventionerar ett arbete åt demeller genom att de får utbildning i specifika färdigheter.
Social reintegration is a less well-established response toproblem drug use than is treatment and, consequently,monitoring and reporting in this field are also more patchy.Some Member States report that this area needs much moreattention and financial resource (Germany, Estonia,Finland).
Återintegrering i samhället är en mindre väletableradmotåtgärd mot problemmissbruk än vad behandling är, ochföljaktligen är övervakningen och rapporteringen också merofullständig. Vissa medlemsstater påtalar att områdetbehöver mycket mer uppmärksamhet och ekonomiskaresurser (Tyskland, Estland, Finland).
However, in some countries social reintegration isreceiving increased political attention through its inclusionin national drugs strategies as well as in the form offinancial support (Greece, Ireland, England and Wales) (116).
I några länderuppmärksammas dock insatserna för återintegrering nu merfrån politiskt håll, både genom att tas med i nationellanarkotikastrategier och i form av ekonomiskt stöd(Grekland, Irland, England och Wales)(116).
Despite the overallincrease in treatment numbers, the number of new treatmentdemands, that is individuals entering treatment for the firsttime, appears to be fairly stable (117).
Källa: dvs. önskemål från personer som påbörjar behandling för första gången, vara relativt stabilt(117).
The increase in overalldemand can be explained by a combination of factors,including, in particular, improvements in the coverage ofthe reporting system itself and some expansion in the availability of treatment (118
Ökningen av den totala efterfrågan kan förklaras med en kombination avfaktorer, bl.a. att rapporteringssystemet i sig har fått bättretäckning och att tillgången på behandling har ökat något (118).
Both drug services and their clients tend to be concentratedin inner cities and urban areas, where drug problems occurin combination with a range of other social and health
Både missbrukarvården och dess klienter tenderar att varakoncentrerade till innerstäderna, där narkotikaproblemuppträder i kombination med en rad andra sociala problemoch hälsoproblem som alla är särskilt vanliga imarginaliserade och missgynnade grupper.
Most clients enter specialised drug treatment in their 20s orearly 30s, with the mean age of clients entering treatmentfor the first time being 26 years.
Den allmänna bild som ges av de senaste TDI-uppgifternaoch nationella rapporterna återspeglar fortfarande dentrend som redovisats på senare år, nämligen att detsammanlagda antalet personer som påbörjar behandlingökar.
However, the agedistribution observed across the European data set is notuniform and shows peaks among those aged over 39 andunder 20.
Trots denna ökning av det totala antalet personer ibehandling förefaller antalet nya önskemål om behandling,
The main reason for this is that the agedistribution reflects the fact that problem users of opiates orcocaine tend to be older than average, while thosedemanding treatment for the use of cannabis or stimulantdrugs other than cocaine are typically younger (119).
De flesta klienterna påbörjar specialiseradmissbruksbehandling för första gången i åldern 20–35 år.Genomsnittsåldern för förstagångsklienter är 26 år. Den
)See Figure 16 OL: Overview of social reintegration provision.)See Figure 17 OL: New clients in treatment by year in some EU countries.)See TDI_Tbl 1 and TDI_Tbl 2 in the 2004 statistical bulletin.)See TDI_Tbl 5 in the 2004 statistical bulletin.
)Se figur 16 OL: Översikt över insatserna för återintegrering i samhället.)Se figur 17 OL: Antal nya klienter i behandling per år i vissa EU-medlemsstater.)Se TDI tabell 1 och TDI tabell 2 i statistikbulletinen för 2004.
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway are living with children; evidence suggests that the childrenof drug users may face a range of difficulties.
Årsrapport 2004: Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och Norge missgynnade än motsvarande åldersgrupp i befolkningensom helhet.
Drugproblems also make parenting particularly challenging(Murphy-Lawless, 2002).
Över hälften av klienterna har inte slutfört en gymnasieutbildning eller motsvarande(122).
Drug of use predominate.
Andelen utan regelbundet arbete är hög i förhållande till arbetslöshetenför befolkningen som helhet – i vissa länder är mer än hälften av behandlingsklienterna arbetslösa(123).
The historical development of the drugproblem also plays a role in determining the age of thetreatment population; for example, in Finland clients arerelatively young, reflecting the fact that the drug problem isa comparatively new one.
Även boendeförhållandena är otrygga: omkring 15% avbehandlingsklienterna bor på sociala institutioner eller saknar fast bostad(124).
Similar results could be expectedfor many of the new Member States, where again drugproblems are often a relatively new historical phenomenon,although for the most part heroin problems predominatewithin those seeking drug treatment (120).
Dessutom bör man ha i åtanke att hemlösheten i sig begränsar en persons möjligheter attutnyttja behandlingsalternativ – och att hemlöshet kanförvärra både narkotikaproblemen och dessas konsekvenser(ECNN, 2003b, s.65).
In the TDI, both the primary drug for which treatment issought and the secondary substance of use, if any, arerecorded.
Av de klienter som har fast bostad lever en tredjedelensamma, en tredjedel med sina föräldrar och resten meden partner eller andra personer.
The three substances most frequently recorded aseither the primary reason for treatment or a secondarydrug are opiates, cocaine and cannabis (Figure 20).
Över 10% lever medbarn; det finns uppgifter som tyder på att barn tillnarkotikamissbrukare kan ställas inför en rad svårigheter.Dessutom gör narkotikaproblemen föräldraskapet till ensärskilt svår uppgift (Murphy-Lawless, 2002).
Although male drug users predominate in all Europeancountries, the male to female ratio varies considerablybetween countries, ranging from 3:1 to 6:1.
Narkotikaproblemets historiska utveckling spelarockså en roll för åldersförhållandena bland klienterna ibehandling.
Differencesbetween countries again reflect the type of drug problem aswell as region (the highest proportions of female drug usersare found in northern European countries and the new Member States) and client age.
Man skulle kunna vänta sig likartade resultatför många av de nya medlemsstaterna, därnarkotikaproblem också är en relativt ny företeelse, ävenom heroinproblemen för det mesta är förhärskande blanddem som söker missbruksbehandling(120).
Producing a clear picture of the drugs that are responsiblefor individuals seeking drug treatment is complicated by thefact that drug users commonly consume a range ofpsychoactive substances.
I TDI-indikatorn registreras både den primärdrogsomklienten söker behandling för och eventuellasekundärdroger.
It is often difficult to identify towhat extent an individual’s problems are related to any onesubstance in particular.
De tre droger som oftast uppges –antingen som primärorsak till behandling eller somsekundärdrog – är opiater, kokain och cannabis(sefigur20).