natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) the manner of their engagement and termination of their contract,
En sådan praxis är inte motiverad om den utesluter varje kontroll, som syftar till att medge ett erkännande, av standarden på den utbildning som examensbeviset styrker.
Case C-191/01 Office for Harmonisation in the Internal Market (Trade Marks and Designs) (OHIM) ν Wm Wrigley Jr Company
Mål C-169/02 Dansk Postordreforening och Skatteministeriet
Appeal against the judgment delivered on 31 January 2001 by the Second Chamber of the Court of First Instance in Case T­l 93/99 Wrigley ν OHIM, annulling the decision of the First Board of Appeal of the Office for Harmonisation in the Internal Market (OHIM) of 16 June 1999 (Case R 216/1998­1) dismissing the appeal against the examiner's decision refusing to register the term DOUBLEMINT for certain goods in Classes 3, 5, 25, 28 and 30
Förhandsavgörande - Østre Landsret - Tolkning av anikel 13 A.l ai rådets sjätte direktiv 77Í388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter — Gemensamt
Advocate General F. G. Jacobs delivered his Opinion at the sitting of the Full Court on 10 April 2003.
Generaladvokaten L. A. Geelhoed har föredragit förslag till avgörande vid sammanträdet inför femte avdelningen den 10 april 2(X)3.
Joined Cases C-261/01 and C-262/01 Belgium ν Eugene Van Calster, Felix Cleeren and Openbaar Slachthuis NV
Han har föreslagit att domstolen skall svara enligt följande:
Preliminary ruling — Interpretation of Community law, in particular Article 88 EC in the light of a State Aid scheme for an animal health and production fund — Financing of the aid scheme by means of contributions from producers, traders etc. of the animals concerned, including animals intended for export — Effects of the Commission's authorisation of the scheme on persons owing the contributions
Begreppet "offentligt postväsende" i den mening som avses i artikel 13 A.1 a i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund, skall tolkas på så sätt att också företag med en kommersiell inriktning omfattas, i den mån dessa företag tillhandahåller tjänster som omfattas av monopol på grundval av artikel 7 i direktiv 97/67.
Advocate General L. A. Geelhoed delivered his Opinion at the sitting of the Full Court on 10 April 2003.
Den reststen som uppkommer vid malmbrytningen och/eller den behandlade sand som uppkommer vid mineralbercdningen vid gruvdrift, som lagras pä obestämd tid i avvaktan på ett eventuellt framtida bruk, skall anses utgöra sådant avfall som avses i artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall, i dess lydelse enligt rådets direktiv 91/156/EEG av den 18 mars 1991.
Original version: French Completed on 09.09.2003 Catalogue No: QD-AC-03-012-EN-C
Orden "redan omfattas av annan lagstiftning" i artikel 2.1 b i direktiv 75/442 i ändrad lydelse hänvisar till gemenskapslagstiftning oberoende av om den antogs före eller efter det direktivets antagande.
Week of 28 April to 2 May 2003 n° 13/03
Veckan den 28 april-2 maj 2003 och den 5 9 maj 2003 nr 13/03
Case C-104/01 Libertei Groep BV v Benelux - Merkenbureau Approximation of laws
Mål C-104/01 Libertei Groep BV och Benelux - Merkenbureau Tillnärmninc av laiistiftnine
Case C-438/00 Deutscher Handballbund eV v Maros Kolpak External relations
Mål C-438/00 Deutscher Handballbund eV och Maros Kolpak Yttre forbindelser
Case C-349/97 Kingdom of Spain ν Commission of the European Communities Agriculture
Mål C-384/01 Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken Frankrike Skatterätt
Joined Cases C-328/99 and C-399/00 Italian Republic and SIM 2 Multimedia SpA ν Commission of the European Communities State aid
Mål C-349/97 Konungariket Spanien mot Europeiska gemenskapernas kommission Jordbruk
Case C-14/02 ATRAL SA v Etat belge Free movement of goods
Mål C-122/01 Ρ T. Port GmbH & Co. KG mot Europeiska gemenskapernas kommission Jordbruk 27
Joined Cases T-324/01 and T-110/02 Axions SA, Christian Belce v Office for Harmonisation in the Internal Market (Trade Marks and Designs) (OHIM) Intellectual property
Mål C-14/02 ATRAL SA mot belgiska staten Fri rörlisihet för varor
Case T-327/01 Luciano Lavagnoli v Commission of the European Communities Staff Regulations of Officials
Förenade målen T-324/01 och T-l 10/02 Axions SA, Christian Belce mot Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken. mönster och modeller) Immaterialrätt
Joined Cases C-397/01 to C-403/01 Bernhard Pfeiffer and Others v Deutsches Rotes Kreuz Kreisverband Waldshut eV
Mål T-278/01 Eric den Hamer mot Europeiska gemenskapernas kommission Tjänsteföreskrifterna
Case C-240/01 Commission of the European Communities v Federal Republic of Germany
Mål C-240/01 Europeiska gemenskapernas kommission mot Förbundsrepubliken Tyskland
Case C-104/01 Libertei Groep BV ν Benelux - Merkenbureau Approximation of laws
Mål C-104/01 Libertei Groep BV och Benelux - Merkenbureau Tillnärmning av lagstiftning
(Trade marks — Approximation of laws — Directive 89/104/EEC — Signs capable of constituting a trade mark— Distinctive character — Colour per se — Orange)
'Varumärken Tillnärmning av lagstiftning — Direktiv 89/104/EEG - Kännetecken som kan utgöra ett varumärke Särskiljningsförmåga Färg i sig Färgen orange" (domstolen i plenum)
By order of 23 February 2001 the Hoge Raad der Nederlanden (Supreme Court of the Netherlands) referred to the Court for a preliminary ruling four questions on the interpretation of Article 3 of First Council Directive 89/104/EEC of 21 December 1988.
Hoge Raad der Nederlanden har, genom beslut av den 23 februari 2001 ställt fyra frågor om tolkningen av artikel 3 i rådets första direktiv 89/104/EEG av den 21 december 1988 (nedan kallat direktivet).
Libertei is a company established in the Netherlands whose principal activity is the supply of mobile telecommunications services.
Libertei är ett företag med säte i Nederländerna och vars huvudsakliga verksamhet består i mobiltelefonitjänster.
The Benelux-Merkenbureau (Benelux Trade Mark Office, hereinafter the BTMO') is the competent authority with regard to trade marks for the Kingdom of Belgium, the Grand Duchy of Luxembourg and the Kingdom of the Netherlands.
Benelux-Merkenbureau (varumärkesbyrån för Beneluxländerna, nedan kallad VBB) är den behöriga varumärkesmyndigheten i Konungariket Belgien, Storhertigdömet Luxemburg och Konungariket Nederländerna.
Since 1 January 19% the BTMO has had responsibility for examining filings of trade marks in the light of the absolute grounds for refusal.
VBB har sedan den 1 januari 1996 till uppgift att bedöma varumärkesansökningar med avseende på absoluta registreringshinder.
On 27 August 19% Libertei filed with the BTMO an orange colour as a trade mark for certain telecommunications goods and services comprising, as regards goods in Class 9, telecommunications equipment, and in respect of services in Classes 35 to 38, the telecommunications services and physical, financial and technical management of telecommunications systems.
Libertei ansökte den 27 augusti 1996 hos VBB om att en orange färg skulle registreras som varumärke för vissa telekommunikationsvaror och telekommunikationstjänster, nämligen, i fråga om varor som omfattas av klass 9, telekommunikationsutrustning, och, i fråga om tjänster som omfattas av klasserna 35 38, affärsmässig, finansiell och teknisk administration av telekommunikationsmetoder.
In the space for reproducing the trade mark, the application form contained an orange rectangle and, in the space for describing the trade mark, the word 'orange' without reference to any colour code.
I ansökningsförteckningen hade en rektangulär yta i orange färg införts på utrymmet för avbildning av varumärket och uttrycket "orange" upptagits på utrymmet för beskrivning av varumärket. Ingen färgkod hade angivits.
It considered that unless Libertei could show that the sign filed, consisting exclusively of the colour orange, had acquired distinctive character through use, it was devoid of any distinctive character within the meaning of Article 6bis(l)(a) of the UBL.
VBB fann att det kännetecken som avsågs med ansökan saknade särskiljningsförmåga i den mening som avses i artikel 6a. 1 a i BVL, såvida Libertei inte visade att detta kännetecken, vilket endast utgjordes av färgen orange, hade uppnått särskiljningsförmåga till följd av bruk.
Libertei objected to that provisional refusal.
Libertei invände mot detta tillfälliga avslagsbeslut.
The BTMO, taking the view that there was no need to reconsider the refusal, served notice of final refusal by letter of 10 September 1997.
VBB ansåg att det inte fanns anledning att ompröva detta beslut och avslog slutgiltigt ansökan den 10 september 1997.
Pursuant to Article 6ter of the UBL, Libertei appealed against that refusal before the Gerechtshof te 'sGravenhage (Regional Court of Appeal, The Hague) (Netherlands), which was dismissed by judgment of 4 June 1998.
Libertei väckte i enlighet med artikel 6b i BVL talan mot avslagsbeslutet vid Gerechtshof te 's-Gravenhage (Nederländerna), som avslog detsamma genom dom av den 4 juni 1998.
In the course of the Hoge Raad's examination of the dispute, questions arose as to the correct application of Article 6bis(l)(a) of the UBL, and consequently also as to the interpretation of Article 3(l)(b) of the Directive.
Under bedömningen av tvisten vid Hoge Raad uppkom vissa frågor avseende den riktiga tillämpningen av artikel 6a. 1 a i BVL och därmed även avseende tolkningen av artikel 3.1 bi direktivet.
Accordingly, by order of 23 February 2001, the Hoge Raad referred a number of questions to the Court for a preliminary ruling.
I beslut av den 23 februari 2001 ställde Hoge Raad därför frågor till domstolen.
Preliminary considerations
Inledande övenäganden
The questions referred, which concern Article 3 of the Directive, relate to whether, and if so in what circumstances, a colour per se, not spatially defined, is capable of possessing distinctive character for certain goods or services.
Tolkningsfrågorna hänför sig till artikel 3 i direktivet och avser huruvida och i så fall under vilka förutsättningar en färg i sig, utan begränsningar i rummet, kan ha särskiljningsförmåga för vissa varor eller tjänster.
In order to consider those questions it is necessary as a preliminary matter to determine whether a colour per se is capable of constituting a trade mark for the purposes of Article 2 of the Directive.
Bedömningen av dessa frågor gör det nödvändigt att först avgöra om en färg i sig kan utgöra ett varumärke enligt lydelsen i artikel 2 i direktivet.
To that end, the colour must satisfy three conditions.
Färgen måste härvid i sig uppfylla tre krav.
First, it must be a sign.
Den skall för det första utgöra ett kännetecken.
Secondly, that sign must be capable of graphic representation.
För det andra måste detta kännetecken kunna återges grafiskt.
Thirdly, the sign must be capable of distinguishing the goods or services of one undertaking from those of other undertakings.
Detta kännetecken skall för det tredje vara ägnat att särskilja ett företags varor eller tjänster frän andra företags.
As the Court has held, a graphic representation within the meaning of Article 2 of the Directive must enable the sign to be represented visually, particularly by means of images, lines or characters, so that it can be precisely identified.
Såsom domstolen tidigare har fastställt, skall en grafisk återgivning i den mening som avses i artikel 2 i direktivet innebära att tecknet återges synligt, i synnerhet med hjälp av figurer, linjer eller bokstäver, på ett sådant sätt att det kan med exakthet identifieras.
In order to fulfil its function, the graphic representation within the meaning of Article 2 of the Directive must be clear, precise, self-contained, easily accessible, intelligible, durable and objective.
Den grafiska återgivningen skall, för att uppfylla sin funktion i den mening som avses i artikel 2 i direktivet, vara klar, precis, fullständig i sig själv, lättillgänglig, tydlig, beständig och objektiv.
A sample of a colour, combined with a description in words of that colour, may constitute a graphic representation within the meaning of Article 2 of the Directive, provided that the description is clear, precise, self-contained, easily accessible, intelligible, and objective.
Ett färgprov kan således tillsammans med en verbal beskrivning av färgen utgöra en grafisk återgivning som avses i artikel 2 i direktivet förutsatt att beskrivningen är klar, precis, fullständig i sig, lättillgänglig, tydlig och objektiv.
The designation of a colour using an internationally recognised identification code may be considered to constitute a graphic representation.
En färgbeskrivning kan genom en internationellt erkänd färgidentifieringskod anses utgöra en grafisk återgivning.
Such codes are deemed to be precise and stable.
Sådana koder anses vara precisa och stabila.
As to the question whether a colour per se is capable of distinguishing the goods or services of one undertaking from those of other undertakings, within the meaning of Article 2 of the Directive, it is necessary to determine whether or not colours per se are capable of conveying specific information, in particular as to the origin of a product or service.
Beträffande frågan huruvida en färg i sig är ägnad att särskilja ett företags varor eller tjänster från andra företags i den mening som avses i artikel 2 i direktivet, måste en bedömning göras av om färger i sig kan ha förmågan att förmedla exakta upplysningar, till exempel avseende en varas eller en tjänsts ursprung.
It follows from the foregoing that, where the conditions described above apply, a colour per se is capable of constituting a trade mark within the meaning of Article 2 of the Directive.
Av vad ovan anförts framgår att en färg i sig under ovan angivna förutsättningar kan utgöra ett varumärke i den mening som avses i artikel 2 i direktivet.
It is appropriate first of all to examine the third question, by which the national court is asking whether, in assessing the potential distinctiveness of a specific colour as a trade mark, it is necessary to consider whether there is a general interest in that colour remaining available to all, as is the case with respect to signs which designate a geographical origin.
Domstolen skall bedöma den tredje frågan först. Den nationella domstolen har ställt denna fråga för att fa klarhet i huruvida det för att avgöra vilken särskiljningsförmåga en viss färg kan ha i egenskap av varumärke är nödvändigt att undersöka om det finns ett allmänt intresse som gör det befogat att hålla denna färg fri för alla. vilket gäller för kännetecken som anger geografiskt ursprung.
As regards the registration as trade marks of colours per se, not spatially delimited, the fact that the number of colours actually available is limited means that a small number of trade mark registrations for certain services or goods could exhaust the entire range of the colours available.
Avseende varumärkesregistrering av färger i sig, utan begränsningar i rummet, medför den omständigheten att det antal färger som är faktiskt tillgängliga är begränsat att ett litet antal varumärkesregistreringar för särskilda varor och tjänster skulle kunna innebära att hela det tillgängliga färgspektrumet skulle uttömmas.
Nor would it be conducive to economic development or the fostering of the spirit of enterprise for established traders to be able to register the entire range of colours that is in fact available for their own benefit, to the detriment of new traders.
Att redan etablerade aktörer till men för nya aktörer skulle kunna registrera alla faktiskt tillgängliga färger skulle inte vara anpassat till den ekonomiska utvecklingen eller främja företagarandan.
It must therefore be acknowledged that there is, in Community trade-mark law, a public interest in not unduly restricting the availability of colours for the other operators who offer for sale goods or services of the same type as those in respect of which registration is sought.
Det skall således fastsläs att det inom gemenskapsrätten avseende varumärken finns ett allmänt intresse av att inte otillbörligen begränsa tillgängen på färger för andra aktörer som utbjuder varor eller tjänster av samma slag som dem som registreringsansökan avser.
The greater the number of the goods or services for which the trade mark is sought to be registered, the more excessive the exclusive right which it may confer is likely to be, and, for that very reason, the more likely is that right to come into conflict with the maintenance of a system of undistorted competition, and with the public interest in not unduly restricting the availability of colours for the other traders who market goods or services of the same type as those in respect of which registration is sought.
Om ansökan om registrering av ett varumärke avser ett större antal varor eller tjänster kan den ensamrätt som varumärket eventuellt ger bli orimlig i motsvarande grad och därmed strida mot bevarandet av ett system med en sund konkurrens och det allmänna intresset av att inte otillbörligen begränsa tillgången på färger för andra aktörer som utbjuder varor eller tjänster av samma slag som dem som registreringsansökan avser.
The first question and (Question 2(a)
Den första frågan och den andra frågan punkt a
By its first question and Question 2(a), the national court is essentially asking whether and, if so, in what circumstances a colour per se may be held to be distinctive within the meaning of Article 3(l)(b) and Article 3(3) of the Directive.
Den nationella domstolen har ställt den första frågan och den andra frågan punkt a för att fä klarhet i huruvida och i sä fall under vilka förhållanden en färg i sig kan anses ha särskiljningsförmåga i den mening som avses i artikel 3.1 b och 3.3 i direktivet.
In the case of a colour per se, distinctiveness without any prior use is inconceivable save in exceptional circumstances, and particularly where the number of goods or services for which the mark is claimed is very restricted and the relevant market very specific.
Då frågan gäller färgen som sådan, är särskiljningsförmåga före bruk tänkbar endast i undantagsfall, och särskilt när registrering av ett varumärke sökts för ett mycket begränsat antal varor eller tjänster och den relevanta marknaden är mycket särpräglad.
However, even if a colour per se does not initially have any distinctive character within the meaning of Article 3(l)(b) of the Directive, it may acquire such character in relation to the goods or services claimed following the use made of it, pursuant to Article 3(3) of the Directive.
Även om en färg i sig inte ursprungligen har särskiljningsförmåga i den mening som avses i artikel 3.1 b i direktivet, kan den emellertid till följd av bruk i enlighet med artikel 3.3 i direktivet förvärva särskiljningsförmåga med avseende på de berörda varorna eller tjänsterna.
That distinctive character may be acquired, inter alia, after the normal process of familiarising the relevant public has taken place.
Sådan särskiljningsförmåga kan i synnerhet förvärvas efter det att målgruppen på normalt sätt fått bekanta sig med varan eller tjänsten.
In such cases, the competent authority must make an overall assessment of the evidence that the mark has come to identify the product concerned as originating from a particular undertaking, and thus to distinguish that product from goods of other undertakings.
I ett sådant fall skall den behöriga myndigheten göra en samlad bedömning av de uppgifter som kan visa att varumärket blivit ägnat att utvisa att den ifrågavarande varan härrör från ett visst företag och således att denna vara kan särskiljas från andra företags varor.
Question 2(b)
Den andra frågan punkt b
By Question 2(b), the national court is asking whether it is relevant to assessing whether a colour has a distinctive character within the meaning of Article 3(l)(b) of the Directive that registration of the colour per se as a trade mark is sought for a large number of goods and services, or for a specific product or service, or for a specific group of goods or services.
Den nationella domstolen har ställt den andra frågan punkt b för att få klarhet i huruvida den omständigheten att ansökan om registrering av en färg i sig som varumärke avser ett stort antal varor eller tjänster, eller avser en särskild vara eller tjänst eller en särskild grupp av varor eller tjänster, är relevant för bedömningen av om denna färg har särskiljningsförmåga i den mening som avses i artikel 3.1 b i direktivet.
(See the considerations above)
(se övervägandena ovan)
By its fourth question the national court is asking, essentially, whether, in assessing whether a trade mark has distinctive character within the meaning of Article 3(l)(b) and Article 3(3) of the Directive, the competent authority for registering trade marks must carry out an examination in the abstract or by reference to the actual situation, taking account of all the circumstances of the case, and in particular use which has been made of the mark.
Den nationella domstolen har ställt den fjärde frågan för att få klarhet i huruvida den myndighet som är behörig att registrera varumärken, vid bedömningen av om ett varumärke har särskiljningsförmåga i den mening som avses i artikel 3.1 b och 3.3 i direktivet, skall göra en abstrakt bedömning eller en konkret bedömning med beaktande av alla omständigheter i det aktuella fallet och i synnerhet av det bruk som gjorts av varumärket.
Registration of a sign as a trade mark is always applied for in respect of the goods or services mentioned in the application for registration.
Ansökan avser om registrering av ett kännetecken som varumärke alltid de varor eller tjänster som anges i registreringsansökan.
Accordingly, a trade mark's distinctiveness must be assessed by reference, first, to the goods or services in respect of which registration is sought, and, second, by reference to the relevant public's perception of that mark.
*1) En färg i sig ulan begränsningar i rummet, kan ha särskiljningsförmåga för vissa varor eller tjänster i den mening som avses i artikel 3.1 b och 3.3 i rådets första direktiv 89/104/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar, under förutsättning att den, i synnerhet, kan återges grafiskt på ett sätt som är klart, precist, fullständigt i sig, lättillgängligt, tydligt, beständigt och objektivt.
The fact that registration as a trade mark afa colour per se is sought for a large number of goods or services, or for a specific product or service or for a specific group of goods or services, is relevant, together with all the other circumstances of the particular case, to assessing both the distinctive character of the colour in respect of which registration is sought, and whether its registration would run counter to the general interest in not unduly limiting the availability of colours for the other operators who offer for sale goods or services of the same type as those in respect of which registration is sought.
Den omständigheten att ansökan om registrering av en färg i sig som varumärke avser ett stort antal varor eller tjänster, eller avser en särskild vara eller tjänst eller en särskild grupp av varor eller tjänster, är relevant, tillsammans med andra omständigheter i det enskilda fallet, både vid bedömningen av om den färg för vilken registrering söks har särskiljningsförmåga och vid bedömningen av om denna registrering är förenlig med det allmänna intresset av att inte otillbörligen begränsa tillgången på färger för andra aktörer som utbjuder varor eller tjänster av samma slag som dem som registreringsansökan avser.