natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This publication is the summary report from the project 'Ill-health and workplace absenteeism: initiatives for prevention' of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in Dublin.
Föreliggande rapport utgör en sammanfattning av projektet "Ohälsa och frånvaro från arbetet: förebyggande initiativ" (Illhealth and workplace absenteeism: initiatives for prevention"), som genomförts av Europeiska fonden för förbättring av levnadsoch arbetsvillkor i Dublin.
The aim of the project is to document and assess organizational, health, rehabilitation and other initiatives designed to improve workers' health and attendance at work.
Syftet med projektet är att dokumentera och utvärdera organisationsförändringar, hälso- och rehabiliteringsinitiativ samt andra åtgärder som syftar till att förbättra de anställdas hälsa och öka närvarofrekvensen på arbetsplatsen.
National information was provided by a network of experts.
Nationella uppgifter tillhandahölls av ett nätverk av experter.
The results showed major differences in the regulations and in the way these are applied, between as well as within countries.
Resultaten visade på stora skillnader i bestämmelser och hur de tillämpades, både mellan och inom länder.
Although the methodological deficits and difficulties are evident, the report highlights the causes and costs of absenteeism for different groups of workers and for different categories of enterprise.
Även om de metodologiska bristerna och svårigheterna är uppenbara, lyfter rapporten fram orsakerna till och kostnaderna för frånvaro från arbetet för olika yrkesgrupper och kategorier av företag.
In the second phase of the project eight national reports have been produced.
Under den andra fasen sammanställdes åtta nationella rapporter.
These involve descriptions of the situation in Austria, Belgium, Germany, Italy, the Netherlands, Norway, Portugal and the United Kingdom.
Dessa ger en bild av situationen i Belgien, Italien, Nederländerna, Norge, Portugal, Storbritannien, Tyskland och Österrike. I
Preventing absenteeism at the workplace these national reports the process of establishing such initiatives at the workplace, the participation of different groups in the work force and the costs and benefits have been analysed in the case studies.
Frånvaro från arbetet och ohälsa rapporterna, som fokuserar på strategier för att angripa orsakerna till frånvaron, görs en granskning av frånvaron och av de åtgärder som vidtagits för att minska frånvarofrekvensen i var och en av medlemsstaterna.
Additional information has been assimilated, especially with respect to information for the new Member States of the EU, so that analyses from national correspondents in all Member States of the EU are described in this report.
Ytterligare information har sammanställts, särskilt uppgifter från de nya medlemsstaterna i EU, vilket innebär att rapporten även innehåller analyser från nationella samarbetsparter i samtliga EU-länder.
This synthesis report also contains information about experience in Norway, which is one of the most innovative countries in Europe in the field of absenteeism reduction.
Den sammanfattande rapporten beskriver dessutom de erfarenheter man har gjort i Norge, som är ett av de mest innovativa länderna i Europa när det gäller insatser för att minska frånvaron från arbetet.
The costs of absenteeism related to ill health
Kostnaderna för frånvaro till följd av ohälsa
■ The scale of the issue
Exempelvis kan nämnas
• in the UK 177 million working days were lost in 1994 as a result of sickness absence; this has been assessed at over £11 billion (13.2 billion ECU) in lost productivity and a cost of £525 (630 ECU) per employee. • German employers paid in 1993 up to DM 60 billion (30,5 billion ECU) for the social security insurance of their workers to cover the payments during absence of work . • Belgium, with an absenteeism rate of about 7%, paid 93 billion BFR (2,4 billion ECU) on sickness benefits in 1995 and 21 billion BFR (0,6 billion ECU) for benefits on work accidents and occupational diseases, which is altogether about 1.000 ECU per employee. • The two thousand largest enterprises in Portugal lost 7.731 million working days as a result of illness and 1.665 million working days as a result of accidents in 1993.
• att Belgien, som har en frånvarofrekvens på ca 7 %, 1995 betalade 93 miljarder BEF (2,4 miljarder ecu) i sjukpenning och 21 miljarder BEF (0,6 miljarder ecu) i ersättning för olycksfall i arbetet och yrkessjukdomar, vilket totalt gör ca 1 000 ecu per anställd,
This is 5.5% of all working days at these companies. • In the Netherlands the absenteeism rate was 8,3% in 1993, and the number of disabled persons increased up to 921.000 (14,2 % of the work force).
• att frånvarofrekvensen i Nederländerna 1993 var 8,3 % och att antalet arbetsoförmögna personer ökade till 921 000 (14,2 % av arbetsstyrkan).
The costs of the benefits for these conditions were about 35 billion NLG (16.6 billion ECU; 4.1
Kostnaderna för ersättningar i samband med
Preventing absenteeism at the workplace billion ECU for benefits on sickness absenteeism and 12.5 billion ECU for disability benefits).
Frånvaro från arbetet och ohälsa detta var ca 35 miljarder NLG (16,6 miljarder ecu, varav 4,1 miljarder ecu i sjukpenning och 12,5 miljarder ecu i invaliditetsersättning).
The figures above are - with exception of the UK figures - based upon data regarding the benefits paid through the social security schemes.
Ovanstående siffror ­ utom dem som gäller för Storbritannien ­ är baserade på uppgifter om ersättningar som utbetalas via socialförsäkringssystemen.
Figures about the other costs of ill health of workers are more difficult to obtain.
Det är svårare att få fram siffror för de övriga kostnaderna för arbetstagares ohälsa, men det finns vissa uppgifter om sådana arbetsrelaterade sjukdomar och olyckor som har ett direkt samband med arbetsmiljön.
Some information is available about the costs of workrelated diseases and accidents, which are those directly related to the work environment.
I Danmark har det t.ex. skattats att arbetsmiljön står för 15 % av de sammanlagda symtomen på ohälsa hos 15­66­åringar och för 20 % om man ser endast till sjukfrånvaron.
For example in Denmark, it has been estimated that the working environment accounts for 15% of the total sickness behaviour among 15-66 years olds and 20% if only sickness absence is considered: the socio-economic costs (including e.g. sickness absence costs, health care costs and early retirement costs) of these workrelated diseases and accidents in 1992 were estimated between 3 to 3.7 billion ECU (on a working population of 3 million persons).
De socioekonomiska kostnaderna (inkl. kostnader för t.ex. sjukfrånvaro, sjukvård och förtidspension) för dessa arbetsskador under 1992 skattades till mellan 3 och 3,7 miljarder ecu (för en arbetsstyrka på 3 miljoner personer).
The total costs to the British economy of work accidents and workrelated ill health in 1990 has been calculated between 2% and 3% of total Gross Domestic Product, or a typical year's economic growth.
Den brittiska ekonomins sammanlagda kostnader under 1990 för olycksfall i arbetet och arbetsrelaterad ohälsa har beräknats till mellan 2 % och 3 % av bruttonationalprodukten, vilket motsvarar den ekonomiska tillväxten under ett normalår.
These costs include the property damage incurred by industry, loss of potential output from the reduction in the available labour force, the costs of medical treatment, and administration costs incurred by firms, insurance companies, and the Department of Social Security.
Kostnaderna inbegriper skador på företags egendom, bortfall av potentiell produktion beroende på en minskning av den tillgängliga arbetskraften, kostnader för medicinsk behandling och administrationskostnader för företag, försäkringsbolag och socialförsäkringsmyndigheter.
Although the methods used to calculate the costs of absenteeism and ill health vary, it is evident that a lot of money could be saved by even a small reduction in absenteeism caused by ill health.
Även om olika metoder har använts för att beräkna kostnaderna för frånvaro och ohälsa, är det uppenbart att även en liten minskning av den frånvaro som orsakas av ohälsa skulle kunna ge upphov till stora besparingar.
In the next paragraph it will be argued that all parties - governments, employers, employees, insurance companies and society as a whole - have an interest in reducing workplace absenteeism and ill health.
1 nästa punkt hävdas att alla parter ­myndigheter, arbetsgivare, anställda, försäkringsbolag och samhället som helhet ­ har intresse av att minska frånvaro från arbetet och ohälsa.
Ethical considerations are important, as they play a role in the selection of specific measures to reduce absenteeism and in the implementation process itself.
Etiska hänsynstaganden är viktiga eftersom de har betydelse för vilka åtgärder som skall väljas för att minska frånvaron och för hur själva processen skall genomföras.
■ Which stake do the different parties have ?
■ Vilka intressen har de olika parterna?
Although the burden is not equally divided among the different parties - governments, employers, employees, insurance companies and society as a whole - they all bear a part of the
Även om bördan inte är jämnt fördelad mellan de olika parterna ­myndigheter, arbetsgivare, anställda, försäkringsbolag och
The costs of absenteeism related to ill health burden (costs) related to absenteeism and ill health.
Kostnaderna för frånvaro till följd av ohälsa samhället som helhet - bär de alla en del av de kostnader som orsakas av frånvaro och ohälsa.
The individual worker (and his/her dependents) often has a reduced income as result of absenteeism related to ill health, especially when the absence is extended.
Den enskilda arbetstagaren (och dein som han/hon försörjer) lar ofta minskad inkomst vid frånvaro p.g.a. ohälsa, särskilt om frånvaron är långvarig.
He or she could have additional expenditure, for example payment for health care services or equipment and suffer a loss of welfare in the form of pain, grief and suffering.
Han eller hon kan ha extra utgifter, t.ex. för sjukvård eller hjälpmedel, och hans/hennes välbefinnande minskar till följd av smärta, bekymmer och lidande.
In addition frequent or longterm absenteeism can cause loss of jobs or disturbed relations with colleagues and superiors.
Dessutom kan frekvent eller långvarig frånvaro leda till att man förlorar jobbet eller att relationerna till kolleger och överordnade försämras.
Employers are affected by the unpredictable nature of workplace absenteeism, which makes it necessary to adjust schedules or to take steps to replace the absent worker.
Att frånvaro inte går att förutse är till nackdel för arbetsgivaren som måste ändra arbetsscheman eller skaffa ersättare för den arbetstagare som är borta från arbetet.
In addition workplace absenteeism increases the company's costs (sick pay, payments above regulations, lost productivity, inferior quality, etc.) and hence has a negative effect on the company's competitive position.
Dessutom medför frånvaro från arbetet att företaget får ökade kostnader (sjuklön, kompensation för inkomstbortfall, förlorad produktivitet, sämre kvalitet osv.), vilket påverkar företagets konkurrenskraft negativt.
Insurance companies often insure both the absenteeism risk and the health of the workers and their families.
Försäkringsbolag meddelar ofta försäkringar som omfattar såväl frånvarorisk som hälsa för de anställda och deras familjer.
Usually they have to pay the benefits in case of absenteeism and the health care costs of the ill health of the employees.
De betalar vanligen såväl ersättningen vid frånvaro som sjukvårdskostnader i samband med de anställdas ohälsa.
Workplace absenteeism also has a negative effect on the national economy as a result of a loss of potential output from the reduction in available labour force and an increase in costs of medical treatment and of social security.
Frånvaro från arbetet påverkar även samhällsekonomin negativt i och med att det kan uppstå ett produktionsbortfall när den tillgängliga arbetskraften minskar och kostnaderna för sjukvård och socialförsäkringar ökar.
Therefore national governments have an interest in keeping absenteeism low and limiting the costs of social security and the cost of health care.
Följaktligen har regeringarna intresse av att hålla frånvarofrekvensen på en låg nivå och begränsa kostnaderna för socialförsäkringar och sjukvård.
Governments cannot sustain the high costs of disability and early retirement.
Staten kan inte bära de höga kostnaderna för arbetsoförmåga och förtidspension.
For society it is important that people can work healthily up to retirement age and can contribute to the gross national product.
För samhället är det viktigt att människor kan arbeta och vara friska till pensionsåldern, och därigenom bidra till bruttonationalinkomsten.
The aims of this study on workplace absenteeism and ill health are:
■ Undersökningens syften Syftena med undersökningen om frånvaro från arbetet och ohälsa var att
• to document and assess organizational, health, rehabilitation and other initiatives designed to improve workers' health and attendance at work • to document the processes and mechanisms of workplace initiatives to reduce absenteeism, by identifying the methods used and the role played by the different groups; • to elaborate the barriers and supporting factors for successful initiatives; • to establish the relative costs and benefits of workplace activities directed at the reduction of absenteeism related to ill health.
• dokumentera och utvärdera organisationsförändringar, hälso­och rehabiliteringsinitiativ samt andra åtgärder som syftar till att förbättra de anställdas hälsa och öka närvaron på arbetet, • dokumentera processer och mekanismer som är knutna till arbetsplatsinitiativ som syftar till att minska frånvaron, genom att identifiera metoderna och den roll som olika grupper spelar, • urskilja faktorer som hindrar respektive stödjer framgångsrika initiativ, • fastställa de relativa kostnaderna och fördelarna i samband med åtgärder som vidtas på arbetsplatsen för att minska den hälsorelaterade frånvaron.
In this study absenteeism is defined as: temporary, extended or permanent incapacity for work as a result of sickness or infirmity.
■ Definition av frånvaro I denna studie definieras frånvaro som: tillfällig, varaktig eller permanent arbetsoförmåga på grund av sjukdom eller ohälsa.
Temporary work incapacity refers to the first period of absen­teeism; in most countries limited to the first 52 weeks of disability.
Tillfällig arbetsoförmåga avser den första frånvaroperioden, som i de flesta länderna är begränsad till de första 52 veckornas frånvaro.
Extended or permanent disability relates to arrangements after the first period of absenteeism, in most countries the first 52 weeks of incapacity of work. Additionally temporary absenteeism has been
Varaktig och permanent arbetsoförmåga avser sådan frånvaro som omfattas av de bestämmelser som gäller efter den första frånvaroperioden, i de flesta länderna de första 52 veckorna
Preventing absenteeism at the workplace divided into short­ (1­7 days), medium­ (8 to 42 days) and long­term (more than 42 days) absenteeism.
Dessutom har tillfällig frånvaro delats in i kortvarig (1­7 dagar), medellång (8­42 dagar) och långvarig (mer än 42 dagar) frånvaro.
■ Workplace absenteeism and ill­health
■ Frånvaro från arbetet och ohälsa
Although there is some cynicism and scepticism about the issue, it is absolutely clear that ill health is the main reason for workers to be absent from work.
Även om ämnet väcker en del cynism och skepticism, står det helt klart att ohälsa är den huvudsakliga orsaken till frånvaro från arbetet.
However, ill health does not necessarily means absence from work.
Ohälsa behöver emellertid inte nödvändigtvis medföra frånvaro från arbetet.
Although employees with health problems are in general more frequently and for longer periods absent from work than 'healthy' employees, there are employees with health problems who are not more absent at all.
Även om arbetstagare med hälsoproblem i allmänhet är frånvarande från arbetet oftare och under längre perioder än "friska" arbetstagare, finns det arbetstagare med sviktande hälsa som inte har större frånvaro än andra.
In addition not all activities aimed at reducing workplace absenteeism have an effect on the health of employees.
Dessutom har inte alla åtgärder som syftar till att minska frånvaro någon effekt på arbetstagarnas hälsa.
Workplace absenteeism can for example also be reduced by making changes in the provisions of the social security system.
Frånvaron från arbetsplatsen kan exempelvis även minskas genom ändring av bestämmelserna i socialförsäkringssystemet.
A company can also try to reduce work­place absenteeism by tightening up procedures relating to control of absenteeism and by intensifying checks on absent employees.
Ett företag kan även försöka minska frånvaron genom att skärpa de rutiner som syftar till att begränsa frånvaron och genom att oftare kontrollera att frånvarande arbetstagare har giltiga skäl.
However, in this study the emphasis is on initiatives in which workplace absenteeism has been decreased by addressing the health problems of employees and by tackling the underlying causes of health problems in the workplace.
I denna undersökning har emellertid tonvikten legat på sådana initiativ där frånvaron minskats genom åtgärder som dels syftar till att förbättra arbetstagarnas hälsa, dels angriper de bakomliggande orsakerna till ohälsa på arbetsplatsen.
The perspectives of national governments and social partners
De nationella regeringarnas och arbetsmarknads -parternas syn på frånvaro och ohälsa
There is a growing interest in workplace absenteeism among the Member States of the European Union.
Intresset för frånvaro från arbetet ökar i Europeiska unionens medlemsstater.
Although the 1980s were generally characterized by a widespread passivity on this issue among the major players in most European countries, this situation has changed at the end of the 1980s and in the 1990s.
Generellt sett karakteriserades visserligen 1980talet av att huvudaktörerna i de flesta europeiska länderna var allmänt passiva vad gäller denna fråga, men situationen förändrades mot slutet av 1980talet och under 1990-talet.
The process started in the Northern part of Europe, but gradually interest in absenteeism is also growing in the Southern part of the EU.
Processen började i norra Europa, men intresset för frågan har ökat gradvis även i medlemsstaterna i Sydeuropa.
Among the prompting factors are the increasing number of unemployed workers, growing national and international competition, and a shift of manufacturing production to Eastern Europe and Asia.
Bland de faktorer som bidrar till det stegrade intresset märks det ökande antalet arbetslösa, en större nationell och internationell konkurrens och det faktum att man flyttar produktionen till Östeuropa och Asien.
These aspects points in the same direction: the costs of labour has to be reduced to keep (industrial) employment in Europe.
Dessa tendenser föranleder samma slutsats: kostnaderna för arbetskraften måste sänkas om Europa skall kunna behålla arbetstillfällena (i industrin).
The costs of the social security have a great effect on the labour costs and on the ultimate price of products.
Socialförsäkringskostnaderna påverkar i hög grad arbetskraftskostnaderna och slutpriset på produkter.
Countries with a relatively high expenditure in the field of social security threaten to price themselves out of the international market.
Det finns risk för att ett land med relativt höga utgifter för socialförsäkringssystemet förlorar sin ställning på den internationella marknaden på grund av för höga priser.
The budgetary problems of governments also play a role; these arose during the 1970s and the beginning of the 1980s, but public finances are now under increasing pressure in part due to the approaching introduction of EMU.
Även regeringarnas budgetproblem spelar roll. Dessa problem uppstod under 1970-talet och början av 1980-talet, men nu ökar trycket på de offentliga finanserna, delvis på grund av att etablerandet av EMU närmar sig.
In this situation many governments are changing legislation in the field of absenteeism and disability, and shifting responsibility to individual employers and employees. The preconditions for benefits are being tightened
I denna situation ändrar många regeringar lagstiftningen på området frånvaro och arbetsoförmåga, och flyttar över ansvaret på enskilda arbetsgivare och arbetstagare.
Preventing absenteeism at the workplace up and the benefits themselves reduced.
Frånvaro från arbetet och ohälsa
Employers increasingly have to pay the costs of absenteeism and disability in their company themselves.
Villkoren för ersättning skärps och själva ersättningen sänks.
However they are evidently not keen to absorb too much financial responsibility.
Arbetsgivarna måste i större utsträckning själva betala kostnaderna för frånvaro och arbetsoförmåga inom företagen och är uppenbarligen inte angelägna om att ta på sig ett alltför stort ekonomiskt ansvar.
The unions are worried about the development of selection processes which exclude workers in poor health.
Fackföreningarna är oroliga för att det skall utvecklas urvalsprocesser som medför att arbetstagare med sviktande hälsa slås ut från arbetsmarknaden.
Furthermore they emphasize the work environment as a main cause of (long-term) absenteeism and disability.
Vidare betonar de arbetsmiljön som en viktig orsak till (långvarig) frånvaro och arbetsoförmåga.
In some European countries there are joint (national) programmes of employers and employees - and generally also national governments - to combat workplace absenteeism and reduce ill health in companies.
I vissa europeiska länder har man utarbetat gemensamma (nationella) program för arbetsgivare och anställda - och i allmänhet även de nationella myndigheterna - som syftar till att bekämpa frånvaro och ohälsa på arbetsplatsen.
For example, in Finland the government, the employer organisations and the unions started to discuss the possibilities of a programme to extend the working capacity of older workers in 1989.
I Finland, t.ex., inledde regeringen, arbetsgivarorganisationerna och fackföreningarna 1989 en diskussion om möjligheterna att införa ett program för att förlänga äldre arbetstagares yrkesverksamma tid.
These discussions led to the implementation of the comprehensive 'maintenance of workability programme'.
Diskussionerna ledde till att man genomförde ett omfattande program för att upprätthålla människors arbetsförmåga. I Danmark inledde regeringen 1994 en kampanj under benämningen "företags sociala engagemang".
The aim of this campaign is to promote and support workplace initiatives activities directed at improving the situation of longterm absentees and avoiding exclusion from the workforce due to reduced work capacities.
Målet med kampanjen är att främja och stödja arbetsplatsinitiativ som syftar till att förbättra situationen för långtidssjuka och att undvika utslagning från arbetsmarknaden på grund av nedsatt arbetsförmåga.
In Norway the government and the social partners agreed on a national programme to reduce absenteeism in 1991.
I Norge kom regeringen och arbetsmarknadens parter 1991 överens om ett nationellt program för att minska frånvaron.
In Portugal the government and the organisations of employers and employees signed a historical agreement on health and safety at work in 1991.
I Portugal undertecknade regeringen och arbetsgivaroch arbetstagarorganisationerna 1991 ett historiskt avtal om arbetarskydd.
This agreement included activities directed at the prevention of occupational diseases and the rehabilitation and reintegration of disabled workers.
Avtalet omfattar åtgärder som syftar till att förebygga yrkessjukdomar och rehabilitera och återanpassa arbetstagare med funktionshinder.
Regulations and statistics on workplace absenteeism
■ Bestämmelser vid tillfällig arbetsoförmåga