natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Based on the country reports in the first part of the study and the results of the restricted survey among selected officials from the various levels of government in the first round of applicant countries, the following chapter will deal with future perspectives for the "Europe of the Regions" in an enlarged European Union.
Ι följande kapitel behandlas framtidsutsikterna för "Regionernas Europa" i en utvidgad union utifrån landsbeskrivningarna i studiens första del och resultaten av den enkät som utförts bland utvalda tjänstemän pä olika myndighetsnivåer i den första gruppen kandidatländer.
In this context "Europe of the Regions" has simply to be understood as close transnational cooperation between selfgoverning bodies at the subnational level which enjoy a certain degree of autonomy.
I detta sammanhang skall "Regionernas Europa" helt enkelt förstås som ett nära. gränsöverskridande samarbete mellan lokala och regionala myndigheter som har en viss grad av självstyre.
The following discussion of the future prospects for regional and local cooperation will relate to several dimensions which are tightly interwoven.
Den följande diskussionen om framtidsutsikterna för lokalt och regionalt samarbete anknyter till flera, nära sammanhängande frågeställningar.
The first dimension concerns the question which obstacles might arise from the historical, socio-economic, structural and institutional patterns of devolution in the applicant states for an intensified cooperation between the subnational authorities within these countries and the regional and local bodies of the European Union.
Den första är i vilken mån historiska, sociala, ekonomiska, strukturella och institutionella decentraliseringsmönster i kandidatländerna skulle kunna utgöra ett hinder för närmare samarbete mellan lokala och regionala myndigheter i dessa länder och motsvarande myndigheter i EU.
The second dimension deals with the question whether a more specific promotion of the smooth integration of the CEEC and Cypriot subnational authorities into the "Europe of the Regions" must become an integral element of the EU's pre-accession strategy in order to guarantee a stable and democratic development within the European Union after enlargement.
Den andra frågeställningen är om en mer specifik strävan att smidig! integrera central- och östeuropeiska samt cypriotiska lokala och regionala myndigheter i "Regionernas Europa" måste bli ett självklart inslag i EU:s föranslutningsstrategi för att garantera en stabil och demokratisk utveckling i EU efter utvidgningen.
And finally, the third dimension refers to the need for strategic policy priorities and organisational reforms of the Committee of the Regions which will enable the subnational authorities in the future Member States to join the "Europe of the Regions" as equal partners and contribute to a "sustainable" development of the European Union after enlargement.
Den tredje frågeställningen gäller slutligen Regionkommitténs behov av strategiska politiska prioriteringar och organisatoriska reformer för att kunna hjälpa lokala och regionala myndigheter i de framlida medlemsstaterna att bli en del av "Regionernas Europa" pä lika v illkor och bidra till en "hållbar" utveckling av EU efter utvidgningen.
These three dimensions and their close interrelationship shall serve as analytical framework for the following outline of the perspectives and the development of political strategies for the "Europe of the Regions" in view of the forthcoming enlargement.
Dessa tre frågeställningar hänger intimt samman och bildar utgångspunkt för den följande analysen av framtidsutsikterna och de politiska strategierna för "Regionernas Europa" inför den kommande utvidgningen.
In this way it will be possible to come to policy recommendations which may serve as general guidelines for establishing strategic priorities in the preparatory works of the Committee of the Regions for the EU accession of the applicant countries and their subnational authorities.
Mot denna bakgrund är det möjligt att komma fram till politiska rekommendationer som kan fungera som allmänna riktlinjer för att fastställa strategiska prioriteringar för Regionkommitténs förberedelser av kandidatländernas och deras lokala och regionala myndigheters EU-anslutning.
The disadvantage of this approach is, however, that it has to take the Copenhagen criteria and their specific repercussions on the territorial structures in the Central and Eastern European applicant countries as a starting point.
Nackdelen med denna metod är dock att den som utgångspunkt maste ta Köpenhamnskriteriema och deras återverkningar på den administrativa indelningen i kandidatländenia i Central- och Östeuropa.
The impact of the Copenhagen criteria and of the pre-accession strategy based on them was much more profound in the CEEC as regards the implications for the development of territorial structures than it was in Cyprus.
Köpenhamnskriteriema och den föranslutningsstrategi som bygger på dem har tätt mycket mer djupgående inverkan på den administrativa indelningen i länderna i Central- och Östeuropa än pa Cypern.
In the CEEC the end of the communist regime went hand in hand with a complete restructuring - or even partial abolishment - of territorial administration.
I de förstnämnda ländenia gick kommunismregimens fall hand i hand med att den lokala och regionala forvaltningen omorganiserades i grunden eller t.o.m. delvis avskaffades.
When the process of EU enlargement started, the accession requirement to build up administrative capacities which would be able to implement the acquis communautaire induced the governments to carry out reforms in this field, but their priorities were not on
När utvidgningsprocessen inleddes medförde anslutningskravet på att dessa länder mäste bygga upp en administration som skulle kunna införa och tillämpa gemenskapens regelverk att regeringarna genomförde administrativa reformer, men de prioriterade inte decentralisering.
Moreover, since 1997 the annual remarks in the Commission's country assessments on regional administration indicate that its preference appears to be elected regional selfgovernments which possess financial and legal autonomy.
Sedan 1997 framgår det dessutom av kommissionens kommentarer i
• the stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities (political criterion);
landsrapporterna om regional förvaltning att den föredrar folkvalda regionala organ med finansiell och rättslig självbestämmanderätt.
• the existence of a functioning market economy as well as the capacity to cope with competitive pressure and market forces within the European Union (economic criterion);
Kommissionens inriktning innebär ett kvalitativt skifte i förhållande (ill den ursprungliga funktion som skapandet av lokala och regionala administrationer skulle fylla med hänsyn till anslutningskriterierna.
• the ability to take on the obligations of membership including adherence to the aims of political, economic and monetary union (criterion concerning adoption of the Community acquis).
• Del krävs stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter (politiskt kriterium). • En fungerande marknadsekonomi skall finns pä plats, liksom förmågan alt hantera det konkunenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen (ekonomiskt kriterium). • Länderna måste ha förmåga att uppfylla de skyldigheter och framför allt all ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen (kriterium som rör införlivandet av gemenskapens regelverk).
Originally, the establishment of administrative structures at the regional level should primarily contribute to the fulfilment of the third criterion.
Ursprungligen skulle skapandet av administrativa strukturer på regional nivå huvudsakligen bidra till att uppfylla det tredje kriteriet.
With the Commission's preference for elected and autonomous selfgovernment, however, the institutional design of the subnational entities becomes a problem which influences the performance of the CEEC governments with regard to the first criterion concerning the consolidation of democracy.
I och med att kommissionen föredrar folkvalda myndigheter med självbestämmanderätt blir emellertid institutionemas utformning på lokal och regional nivå ett problem som påverkar de central- och östeuropeiska regeringarnas möjlighet att uppfylla det första kriteriet om konsolidering av demokratin.
The observation that the pre-accession strategy of the European Union is of considerable importance for the development of the subnational level in the CEEC does obviously not mean that this was the only driving force.
Påpekandet att EU:s föranslutningsstrategi är mycket betydelsefull för utvecklingen av den lokala och regionala nivån i länderna i Central- och Östeuropa innebär självfallet inte att detta skulle v ara den enda driv kraften.
To the contrary, the internal pressure on the CEEC governments to establish an intermediate level of public administration has also grown steadily.
Tvärtom har det inre trycket på regeringarna i dessa länder au skapa en offentlig förvaltning pä mellannivå ökat stadigt.
At first glance, this observation seems to contradict the fact that the initial phase of transformation beginning in 1989/90 brought a substantial weakening of the regional bodies or
Vid första påseendet förefaller detta påstående strida mot det faktum att den första reformfasen som inleddes 1989-90 innebar att de regionala myndigheterna försvagades kraftigt eller - som i Tjeckien - att de avskaffades helt.
- as in the case of the Czech Republic - their complete abolition. However, when the process of political transformation began, the experience was still very alive that the intermediate level administrations had been one of the main pillars of communist authoritarian rule and redistributive arbitrariness.
I början av den politiska omv andlingsprocessen var det dock en myckel vanlig uppfattning att den administrativa mellannivån hade utgjort en av grundpelarna i del auktoritära kommuniststyret och dess godtyckliga omfördelning av resurserna.
At this time, they were primarily perceived to be a potential obstacle to the reestablishment of democratic government and the rule of law in the Central and Eastern European countries.
Vid denna lid betraktades de i första hand som ett potentiellt hinder för att återinföra demokrati och rättsstatsprincipen i de central- och östeuropeiska länderna.
On the other hand selfgovernment at the local level was considered to be one of the central preconditions to safeguard citizens' participation in the young democratic systems.
A andra sidan uppfattades lokalt självstyre som en väsentlig förutsättning för att garantera medborgarna inflytande i dessa unga demokratier.
In the following years the CEEC governments - and this is common to all CEEC - were confronted with the development that more and more local bodies applied
Under de följande aren konfronterades dessa länder - och detta gäller samtliga central- och östeuropeiska stater - med utvecklingen alt allt fler lokala myndigheter ansökte om status som organ med lokalt självstyre, som ett slags motvikt till det starkt hierarkiska styrel under den socialistiska eran.
Consequently, the number of selfgoverning units steadily increased while their size continuously decreased.
Följden blev att antalet enheter med lokalt självstyre ökade stadig!, medan deras storlek fortsatte att minska.
Paradoxically, this development favoured the ongoing déconcentration of central public administration along sectoral and territorial lines contributing to a slow process of recentralisation as many of the new municipalities were no longer able to fulfil their own and transferred competences from the state.
Paradoxalt nog gynnade denna utveckling den pågående geografiska decentraliseringen av olika sektorer av statsförvaltningen genom all den bidrog (ill en långsam ätercentralisering i takt med att mänga av de nybildade kommunerna inte längre klarade av de egna befogenheterna, eller befogenheter som överförts ull dem frän staten.
It is particularly interesting that - apart from Estonia as the only country where no plans for regions as a second
Det är särskilt intressant att kommunerna i alla länder - med undantag för Estland, som är del enda land där det inte finns några planer på att inrätta en regional niva med självstyre -inte reagerade på denna utveckling genom att utöka sitt samarbete eller gå samman för att utföra uppgifterna gemensamt.
The possibility for such a bottom-up approach would have existed in all transformation countries.
att allt tier ställiga uppgifter decentraliseras.
For the state level the establishment of regional selfgovernment appeared as an appropriate solution as the growing degree of déconcentration enhanced the inefficiency and intransparency of public administration and threatened to lead to a complete overload of central government capacities.
Från ett statligt perspektiv uppfattades regionalt självstyre som en lämplig lösning, eftersom ökad delegering innebar ökad ineffektivitet och sämre insyn i den offentliga förvaltningen och hotade att leda till överbelastning av centralmakten.
Against this background, the creation of decentralised administrative structures at regional level was primarily the consequence of the necessity to guarantee the efficiency of public administration - a need reinforced by the processes of economic transformation.
Mot bakgrund av detta svarade upprättandet av decentraliserade administrativa strukturer på regional nivå i första hand mot behovet av att garantera effektiviteten inom den offentliga förvaltningen, ett behov som ökat i takt med den ekonomiska reformprocessen.
The country reports and the results of the survey presented in this study have shown that such an efficiency-oriented understanding of the intermediate level of public administration by the central government still prevails in many CEEC, while the local level is considered at once to be "good for democracy, but bad for efficiency".
Landsrapporterna och resultaten av den enkät som presenterats i denna studie har visat att centralregeringarna i mänga central- och östeuropeiska länder fortfarande har en sådan effektivitetsinriktad syn pä den administrativa mellannivån, medan den lokala nivån utan vidare betraktas som "bra för demokratin men dålig för effektiviteten".
As a result of this predominant attitude the willingness of central governments to grant more autonomy to the subnational levels of government is still not very strong.
Till följd av denna förhärskande attityd är centralregeringamas vilja att ge lokala och regionala myndigheter mer självbestämmande fortfarande ganska svag.
It should be stressed that even the delayed creation of the legal prerequisites for regional selfgovernment in the process of political and economic transformation as it took place in the Czech Republic, Poland and Slovenia, is quite different to the processes of régionalisation or even fédéralisation that have been observable in all current EU Member States for two decades.
Det bör betonas att även det "försenade" skapandet av rättsliga förutsättningar för regionalt självstyre i samband med de politiska och ekonomiska reformerna i Tjeckien. Polen och Slovenien är något helt annat än den regionaliseringsprocess eller till och med federalistiska utveckling som har kunnat observeras i samtliga nuvarande EU-länder under två decennier.
This collides with a subsidiarity-oriented understanding of democracy as it is implicitly expressed in the European Commission's annual country assessments of the state of preparations for EU accession with respect to the appropriate institutional design for regional authorities in the CEEC.
Det strider mot den subsidiaritetsorienterade demokratisyn som underförstått kommer till uttryck i Europeiska kommissionens årliga landsrapporter om förberedelserna inför EU-ansluiningen när det gäller den lämpliga institutionella formen för regionala myndigheter i Central- och Östeuropa.
As these different perceptions from an EU point of view and the point of view still prevailing in many CEEC should demonstrate, the development of subnational authorities in all Central and Eastern European applicant countries is strongly influenced by the simultaneity of EU accession preparations and the processes of political and economic transformation.
Av dessa olika uppfattningar ur ett EU-perspektiv och det perspektiv som fortfarande finns kvar i mänga central- och östeuropeiska länder framgår att utvecklingen av lokala och regionala myndigheter i alla central- och östeuropeiska kandidatländer är starkt påverkad av att förberedelserna inför EU-anslutningen pågår samtidigt som den politiska och ekonomiska reformprocessen.
The following outline of future perspectives and the development of political strategies for the "Europe of the Regions" will take this specific situation of the CEEC subnational authorities as a starting point.
Följande redogörelse för framtidsutsikterna och de politiska strategierna för "Regionernas Europa" utgår från de speciella villkoren för de lokala och regionala myndigheterna i dessa länder.
Structured along the three problem areas covered by the Copenhagen Criteria - i.e. institutional and political need for action, economic need for action, and need for action with regard to the adoption of the acquis communautaire - there will be shown from a CEEC subnational point of view where further efforts of system transformation are deemed necessary to be adequately prepared for accession.
Utifrån deras perspektiv och de tre problemområden som omfattas av Köpenhamnskriteriema - dvs. krav på institutionella och politiska reformer, ekonomiska reformer och åtgärder för att införa gemenskapens regelverk - kommer det att framgå var ytterligare systemförändringar krävs i dessa länder för att de skall stå rustade inför EU-medlemsskapet.
In a second step some recommendations will be formulated as regards strategic priorities of political cooperation within the "Europe of the regions" to support these outstanding efforts.
Därefter framförs ett antal rekommendationer om strategiska prioriteringar för etl politiskt samarbete inom "Regionernas Europa" för att stödja dessa omfattande insatser.
And finally, in part C ,some suggestions for the institutional reform of the Committee of the Regions will be presented which appear particularly necessary before the next enlargement takes place.
I del C framförs slutligen ett antal förslag till en institutionell reform av Regionkommittén, något som framstår som särskilt angeläget före nästa utvidgning.
The decision for this broad approach which is concentrated on the problems resulting from Eastern enlargement in a narrower sense implies also that the specific situation of the local level in Cyprus will not be dealt with in extenso.
Beslutet att anlägga detta breda perspektiv som utgår från problemen i samband med östutvidgningen i en snävare mening innebär också att de lokala myndighetemas särskilda situation på Cypern inte kommer att behandlas utförligt.
Especially with regard to problems of local selfgovernment, it may be possible to a certain degree to compare the current situation in the Republic of Cyprus to the developments in the five Central and Eastern European countries
Åtminstone vad gäller frågan om lokalt självstyre förefaller det i viss mån vara möjligt att jämföra den aktuella situationen på Cypern med utvecklingen i de fem central- och östeuropeiska staterna.
(CEEC). There is, for example, a general tendency of increasing numbers of local government units which are often too small to cope with the competences of their own sphere or delegated to them by the state administration.
Som exempel kan nämnas att den allmänna tendensen är en ökning av antalet lokala administrativa enheter som är alltför små för att handha frågor inom de egna kompetensområdena och uppgifter som delegerats till dem från staten.
Moreover, in all six countries a more far-reaching decentralisation of public administration is impeded by the facts that local selfgovernment bodies heavily depend on financial transfers from the state budgets and that their activities have regularly to be complemented and assisted by deconcentrated divisions of central administration.
I samtliga sex stater hindras dessutom en mer långtgående decentralisering av den offentliga förvaltningen av att lokala myndigheter med självstyre är starkt beroende av anslag via den statliga budgeten och av att deras verksamhet i regel mäste kompletteras och stödjas via utlokaliserade statliga förvaltningsenheter.
Nevertheless, these apparent similarities must not detract from the unique settings in each of the six countries as regards historical, social and cultural legacies, state traditions, political priorities and so on, which determine the outcome of the decentralisation process in each of the six countries.
Trots sådana synbara likheter lär man dock inte förringa betydelsen av de sex ländemas unika historiska, sociala och kulturella arv. statstraditioner, politiska prioriteringar etc. eftersom dessa faktorer är avgörande π«
Main obstacles, potentials and policy priorities for intensified regional and local cooperation
Centrala hinder, möjligheter och policyprioriteringar för ett intensivare regionalt och lokalt samarbete
In the late 1980s, the CEEC transition countries had to face the challenge of a double transformation.
I slutet av 1980-talet stod de central- och östeuropeiska länderna som befann sig i en övergångsfas inför en dubbel utmaning.
The economic as well as the political system had to be restructured.
Både det ekonomiska och det politiska systemet behövde omstruktureras.
The heritage of the socialist economic structure left the CEEC with an uncompetitive economy compared to Western European states.
Den socialistiska ekonomiska struktur som dessa länder ärvde hade skapat icke konkurrenskraftiga ekonomier jämfört med de västeuropeiska länderna.
The CEEC had to cope with the collapse of their foreign trade relations.
De centraloch östeuropeiska länderna var också tvungna att komma till rätta med att deras handelsrelationer med utlandet kollapsade.
A fundamental re-orientation from the former COMECON to the Internal Market of the EU took place.
Det skedde en grundläggande omorientering från det tidigare COMECON mot EU:s inre marknad.
The re-orientation was also politically motivated, as the EU was perceived as a stronghold of democratic and legal principles by the transition countries.
Denna nyorientering var också politiskt motiverad, eftersom dessa länder såg EU som en högborg för demokratiska och rättsliga principer.
On the other hand, they had to transform their political systems created under totalitarian rule into western style democracies and to consolidate them subsequently.
A andra sidan var de tvungna att omvandla sina politiska system, som skapats under totalitärt stvre. till demokratier i västerländsk stil och därefter konsolidera dem.
The process of territorial reorganisation in most CEEC is characterised by a course of events which brought the creation of accountable and relatively autonomous local selfgovernment in a first stage beginning in 1990 while reforms of the regional level of public administration have not been tackled until quite recently.
Omorganisationen av den administrativa indelningen kännetecknas i de flesta central- och östeuropeiska länder av en utveckling där man i en första fas med början 1990 skapade ett ansvarigt och relativt självständigt lokalt själv styre, samtidigt som reformer av den offentliga förvaltningens regionala nivå inte börjat genomföras förrän nyligen.