natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atthe same time, the low level of interest ratescontinuedtofuelthedemandfor monetaryassets.
Samtidigt fortsatte de låga räntorna att stimulera efterfrågan på monetära tillgångar.
Table 1 Summary table of monetary variables
Tabell 1 Översikt över monetära variabler
(annual percentage changes; annual and quarterly figures are averages; adjusted for seasonal and calendar effects)
(årliga procentuella förändringar; års- och kvartalssiffror utgör genomsnitt; säsongrensat och korrigerat för kalendereffekter)
M1Currency in circulation Overnight deposits M2 - M1 (= other shortterm deposits)Deposits with agreed maturity of up to andincluding two years Deposits redeemable at notice of up to andincluding three months M2 M3 - M2 (= marketable instruments)M3
M1Utelöpande sedlar och mynt Avistainlåning M2 – M1 (= annan kortfristig inlåning)Inlåning med avtalad löptid upp t.o.m. två år Inlåning med uppsägningstid upp t.o.m. tre månader M2M3 – M2 (= omsättbara instrument)M3
Credit to euro area residents Credit to general government Loans to general government Credit to the private sector Loans to the private sector Longerterm financial liabilities(excluding capital and reserves)
Kreditgivning till hemmahörande i euroområdet Kreditgivning till den offentliga sektorn Lån till den offentliga sektorn Kreditgivning till den privata sektorn Lån till den privata sektorn Långfristiga finansiella skulder (exkl.kapital och reserver)
Chart 5 Movements in M3 and itscounterparts
Diagram 5 Rörelseri M3 och dessmotposter
(annual flows; end of period; EUR billions; adjusted for seasonaland calendar effects)
(årliga flöden; vid periodens slut; miljarder euro; säsong- ochkalenderrensat)
Credit tothe private sector (1)
Kredit- givning till den privata sektorn (1)
Credit to generalgovernment(2)
Kredit- givning till den offentliga sektorn (2)
Net external Longerterm Other assets (3) financial counterparts liabilities (including (excluding capital andcapital andreserves) (5)reserves) (4)
Utländska Långfristiga Övriga nettotill- finansiella motposter gångar skulder (inkl. kapital (3)(exkl. kapital och reserver) och reserver) (5)(4)
Source: ECB.M3 = 1 + 2 + 3 - 4 + 5
Källa: ECB.M3 = 1+2+3–4+5
INCREASING GROWTH IN MFI CREDIT TO THEPRIVATE SECTORChart 5 providesan overview of the annual flows of M3 and its counterparts in the consolidated balance sheet of the MFI sector.Increasing growthin M3inthefirst half of2003 was mainly driven by a rise in the annualincrease of net external assets of the euro area MFI sector and increasing growth in total creditgranted by MFIs to euro area residents, whiletheexpansion of MFI longerterm financial liabilities (excluding capital and reserves) remained broadly stable in this period.
STIGANDE ÖKNING I MFI:S KREDITGIVNING TILLDEN PRIVATA SEKTORNDiagram 5 ger en överblick över de årliga flödena i M3 och dess motposter i MFI-sektornskonsoliderade balansräkning. Den stigandeökningen i M3 första halvåret 2003 beroddefrämst på en högre årlig ökning av euroområdets MFI-sektors utländska nettotillgångar ochen högre ökning i de monetära finansinstitu-tenstotala kreditgivning till hemmahörande ieuroområdet, medan expansionen i de monetärafinansinstitutens mer långfristiga finansiellaskulder (exkl. kapital och reserver) var i stortsett oförändrad under samma period.
In thesecondhalfof2003themoderationin M3growth was accompanied by an increase in the growth rate of MFI longerterm financial liabilities (excluding capital and reserves) and a decline in the annual increase of MFI net external assets.
Underandra halvåret 2003 åtföljdes nedgången i M3ökningen av en ökning i förändringstakten i demonetära finansinstitutens mer långfristigafinansiella skulder (exkl. kapital och reserver)och en nedgång i den årliga ökningen av demonetära finansinstitutens utländska nettotillgångar.
It appears that investors startedto again invest more in domestic and foreignlonger-term assets, as the yield curve steepenedand financial uncertainty lessened.
Investerarna verkade återigen investeramer i inhemska och utländska mer långfristigatillgångar när avkastningskurvan fick en brantare lutning och den finansiella osäkerhetenminskade.
However,the expansion of total MFI credit to euro arearesidents continued to increase.
Expansionen i de monetära finansinstitutens totala kreditgivning till hemmahörande i euroområdet fortsatte emellertid att öka.
However, compared withprevious periods of sustained weak economicactivity,loandynamicsremainedrelativelyrobust in 2003, reflecting the structurally lowerinterest rates prevailing since the introductionof the euro.
Jämfört med tidigareperioder med oavbruten svag ekonomisk aktivitet var låneutvecklingen 2003 dock förhållandevis stark, vilket beror på de strukturellt lägreräntorna efter införandet av euron.
Looking in more detail at credit developments,the annual growth rate of MFI credit to euroarea residents increased from 4.1% in the fourthquarter of 2002 to 5.9% in the last quarter of2003.
En närmare granskning av kreditgivningensutveckling visar att den årliga förändringstakten i de monetära finansinstitutens kreditgivning till hemmahörande i euroområdet steg från4,1 % fjärde kvartalet 2002 till 5,9 % sista kvartalet 2003.
This rise reflected the higher borrowingneeds of both the private and the governmentsector.
Detta berodde på ett större lånebehov inom både den privata och den offentligasektorn.
After declining between mid-2000 and the endof 2002, the annual growth of MFI loans to theprivatesector(accountingfor87%of MFIcredit to the private sector) was relatively stablein the first half of 2003, before picking up in thesecond half of the year. Particularly in the firsthalf, weak economic growth appears to havecounterbalancedtheimpact ofthelow banklending rates in the euro area.
År 2003 introducerade ECB en kvartalsundersökning av bankernas utlåning i euroområdet.Undersökningen ger information om utbud ochefterfrågan på euroområdets kreditmarknaderoch skall vara ett komplement till annan statistik om de monetära finansinstitutens räntoroch kreditgivning.4I början av 2003 rapporterade nästan hälften av de deltagande bankernaatt de höll på att skärpa villkoren för lån tillföretag.
Thereafter, withthe economic outlook improving, the demandfor lending increased somewhat.
Senare under året sjönk dock antaletbanker som rapporterade om skärpta kreditvillkor stadigt, vilket tydde på en viss stabilisering
The surveyprovides information on demand and supplyconditions in the euro area credit markets and isdesigned to complement other statistics on MFIinterest rates and credit.4 At the beginning of2003almosthalfoftheparticipatingbanksreported that they were tightening financing conditions for loans to enterprises.
Efter att ha sjunkit från halvårsskiftet 2000 tillslutet av 2002 var den årliga förändringstakteni de monetära finansinstitutens långivning tillden privata sektorn (som svarar för 87 % av demonetära finansinstitutens kreditgivning tillden privata sektorn) relativt stabil första hälften2003, för att därefter stiga under årets senarehälft.
In the course of the year, however, the number of banks reporting a tightening of credit conditions fell continuously, indicating a certain stabilisation of credit conditions in theeuro area.
Särskilt under första halvåret tycks densvaga ekonomiska tillväxten ha varit en motvikttill bankernas låga utlåningsräntor i euroområdet.
4See the article entitled “A bank lending survey for the euro area”in the April 2003 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
När de ekonomiska utsikterna därefter blevljusare steg efterfrågan på lån något.
Chart 6 Sectoral breakdown of debtsecurities issuance by euro area residents
Diagram 6 Utgivning avskuldförbindel-ser av hemmahörandeieuroområdet,fördelat påsektorer
(annual percentage changes) credit standards remained low throughout theyear, which may have supported a relativelyrobust expansion of loans (particularly thosefor house purchase) to households in 2003.
När det gällerutlåning till hushållen var antalet banker somrapporterade om skärpta kreditvillkor lågtunder hela året, vilket kan ha främjat en relativtstark låneexpansion (särskilt beträffandebostadslån) till hushållen 2003.
totalmonetary financial institutionsnon-monetary financial corporationsnon-financial corporationsgeneral government
Totalt Monetära finansinstitut Ickemonetära finansiella företag Ickefinansiella företag Offentlig sektor
Credit to generalgovernment accelerated substantially in the course of 2003.
Kreditgivningen till den offentliga sektornaccelererade väsentligt under 2003.
This development reflected the rise in generalgovernment budget deficits, which was largelylinked, in turn, to weak economic growth in theeuro area.
Detberodde på att de offentliga budgetunderskottenökade, vilket i sin tur till övervägande del varen följd av den svaga ekonomiska tillväxten ieuroområdet.
Source: ECB.Note: Growth rates are based on financial transactions and arecorrected for reclassifications, revaluations, exchange ratevariations and other changes that do not arise from transactions.
Källa: ECB.Anm.: Ökningstakter baseras på finansiella transaktioner och ärjusterade för omklassificeringar, omvärderingar, växelkursvariationer och andra förändringar som inte är en följd avtransaktioner.
LIQUIDITY REMAINED AMPLE In summary, annual M3 growth remained strong in 2003, despite the moderation observed in the second half of the year.
FORTFARANDE RIKLIG LIKVIDITETDen årliga ökningen i M3 var sammanfattningsvis fortsatt stark 2003, trots den uppbromsning som noterades under andra halvåret.Det har därför ackumulerats mer likviditet ieuroområdet än vad som krävs för att finansieraen icke-inflatorisk ekonomisk tillväxt.
As a consequence, more liquidity has been accumulated in the euro area than needed tofinancenon-inflationaryeconomicgrowth.However, the inflationary risks related to thishighexcessliquiditywereconsideredlow,giventhatthe ampleliquidityresulted,to asignificant extent, from past portfolio shifts andthateconomicactivityremained weak.Therelatively moderate growth rate of MFI loans totheprivatesectorin2003supportedthisassessment.
Inflationsriskerna till följd av denna stora överskottslikviditet ansågs dock vara små, eftersomden i betydande grad var en följd av tidigareportföljomplaceringar och den ekonomiskaaktiviteten fortfarande var svag. För dennabedömning talade den relativt måttliga förändringstakten i de monetära finansinstitutens låntill den privata sektorn 2003.
Looking ahead, should the unwinding of pastportfolio shifts not gain momentum, there is arisk that once economic activity strengthenssignificantly the excess liquidity could translateinto spending and lead to inflationary pressures in the mediumterm .
Om tidigare portföljomplaceringar inte snabbare går tillbaka till de ursprungliga positionerna finns det en risk framöver att överskottslikviditeten, när den ekonomiska aktiviteten såsmåningom ökar ordentligt, leder till konsumtion och ger upphov till ett inflationstryck påmedellång sikt.
For this reason, the Governing Council has repeatedly emphasisedthe needto monitor monetary developmentsclosely.
ECB-rådet har därför upprepade gånger betonat att den monetära utvecklingen måste övervakas noga.
area residents at the end of 2003.
stod för 90,5 % av de totala utestående skuldförbindelserna utgivna av hemmahörande ieuroområdet i slutet av 2003.
Gross issuance by euro area residents of eurodenominated debt securities accounted for around 94% of issuance in all currencies in 2003.
Bruttoutgivningen av skuldförbindelser i euro av hemmahörande i euroområdet utgjorde omkring 94 %av utgivningen i alla valutor 2003.
The euro also remained an attractive currency for international issuers, with the amount outstanding of eurodenominated debtsecurities issued by nonresidents of the euroareaincreasingby17.4%during2003,ascompared with 12.9% during 2002.
Euron fortsatte också att vara en attraktiv valuta för internationella emittenter och utestående skuldförbindelser i euro utgivna av hemmahörandeutanför euroområdet steg med 17,4 % under2003, jämfört med 12,9 % under 2002.
As regards resident issuers, the annual growthrate of debt securitiesissued bythe generalgovernment increased from 5.0% at the end of2002 to 5.5% at the end of 2003 (see Chart 6).Thiswasprimarilyduetoanincreaseinissuance activity by the central government subsector, from 4.1% at the end of 2002 to 4.7% atthe end of 2003.
När det gäller emittenter som är hemmahörandei euroområdet steg den årliga förändringstaktenför skuldförbindelser utgivna av den offentligasektorn från 5,0 % i slutet av 2002 till 5,5 % islutet av 2003 (se diagram 6).
The annual growth rate of debtsecurities issued by the other government subsector, which primarily compriseslocal and
Detta var främsten följd av att staten ökade sin emissionsaktivitet, från 4,1 % i slutet av 2002 till 4,7 % i slutetav 2003.
ISSUANCE OF DEBT SECURITIES RISINGIn 2003 the market for debt securities issued byeuro area residents grew at a slightly higherpace than in 2002.
UTGIVNING AV SKULDFÖRBINDELSER ÖKARUnder 2003 växte marknaden för skuldförbindelser utgivna av hemmahörande i euroområdeti något snabbare takt än 2002.
The annual growth rate of theamount outstanding of debt securities increasedto 7.3% at the end of 2003, compared with 6.3%at the end of 2002.
I slutet av 2003ökade utestående skuldförbindelser med 7,3 %,jämfört med en årlig förändringstakt på 6,3 % islutet av 2002.
The higher overall growthwaslargelydrivenbydevelopmentsinthe market for longterm debt securities, whichrepresented90.5%ofthetotalamountoutstanding of debt securities issued by euro
Den starkare totala ökningenberodde till stor del på utvecklingen på marknaden för långfristiga skuldförbindelser, som
THE CORPORATE DEBT SECURITIES MARKET IN EURO AREA COUNTRIES
EUROLÄNDERNAS MARKNAD FÖR SKULDFÖRBINDELSER UTGIVNA AV FÖRETAG
A broad and deep corporate debt securities market opens up a viable alternative avenue offinance for corporations.
En bred och djup marknad för skuldförbindelser utgivna av företag öppnar fördelaktigaalternativa möjligheter för företag som behöver finansiering.
This could have important implications for economic developments.
Detta kan vara av stor betydelseför den ekonomiska utvecklingen.
Afirm’s decision to issue securities is primarily driven by its need for funding, and its choice ofinstrument involves a number of considerations, including taxes, bankruptcy and other costs.
Bakom ett företags beslut att utfärda värdepapper ligger förstoch främst behovet av att få fram finansiering och valet av instrument görs med hänsyn till flerafaktorer, t.ex. skatter och konkurskostnader, agentkostnader och andra kostnader.
For the purposes of this box, the corporate sector includes nonfinancial corporations and nonmonetary financial corporations and excludes MFIs.
Med ”företagssektorn” avses här ickefinansiella företag och ickemonetära finansiella företag,men inte monetära finansinstitut (MFI).
Nonmonetary financial corporationsinclude insurance corporations and other financial intermediaries.
Med ickemonetära finansiella företag avses försäkringsbolag och andra finansiella intermediärer.
The bulk of debt securitiesissuance by nonmonetary financial corporations is, however, carried out by what are known asspecial financing vehicles.
Merparten av de ickemonetära finansiellaföretagens emissioner av skuldförbindelser görs dock av s.k. special financing vehicles.
These are institutions which engage in financial activities, the mainpurpose of which is to raise money on behalf of a third party, such as a credit institution, a nonfinancial corporation, an investment fund or the general government.
Det ärbolag som bedriver finansiell verksamhet, vars främsta syfte är att anskaffa medel för en tredjeparts räkning, t.ex. för ett kreditinstitut, ett icke-finansiellt företag, en investeringsfond ellerden offentliga sektorn.
Such vehicles can belegally owned by the companies to which they are providing funds or can be without capitallinks to those companies, and can be established to facilitate a particular financial transaction.
De kan lagligt ägas av de företag som de förser med medel eller saknakapitalförbindelser med dessa företag och bildas för att underlätta en särskild finansiell transaktion. I det senare fallet kallas de SPV-bolag (special purpose vehicle).
SPVs act as a conduit for thesole purpose of channelling funds from lenders to borrowers.
SPV-bolag fungerarsom en kanal vars enda syfte är att förmedla medel från långivare till låntagare.
They are precluded from engagingin activities other than the transaction for which they were established and they immunise theinvestor against the potential bankruptcy of the original owner of the assets (originator).1
De får intebedriva någon annan verksamhet utöver den transaktion för vilken de har bildats och de skyddar investeraren mot risken att den ursprunglige ägaren till tillgångarna går i konkurs.1
The average annual growth rate of eurodenominated debt securities issuance by the corporatesector has largely outpaced the average annual growth in eurodenominated debt securitiesissued by all sectors considered together since the start of Stage Three of EMU.
Den genomsnittliga årliga förändringstakten i företagssektorns utgivning av skuldförbindelseri euro har till övervägande del varit högre än den genomsnittliga årliga förändringstakten iutgivningen av skuldförbindelser i euro av alla sektorer sammantaget sedan början av etapp treav EMU.
The amountoutstanding of eurodenominated debt securities issued by nonfinancial corporations hasgrown at an average annual rate of 14% since January 1999, which is significantly higher thanthe 2% average annual growth rate for this sector during Stage Two of EMU.
Det utestående beloppet när det gäller skuldförbindelser i euro utgivna av ickefinansiella företag har ökat med 14 % per år sedan januari 1999, vilket är betydligt mer än denna sektors genomsnittliga årliga förändringstakt på 2 % under etapp två av EMU.
The same is truefor eurodenominated debt securities issued by nonmonetary financial corporations, theaverage annual growth rate of which has stood at 37% since January 1999, compared with 11%during Stage Two of EMU.
Detsamma gällerskuldförbindelser i euro utgivna av ickemonetära finansiella företag, för vilka den genomsnittliga årliga förändringstakten har varit 37 % sedan januari 1999, jämfört med 11 % underetapp två av EMU.
Today’s corporate debt securities market in the euro area hasbroadened to include a variety of issuers, from various economic sectors, with diverse financingneeds and of variable credit standing.
I dag har marknaden för företagens skuldförbindelser breddats och omfattar många olika emittenter från olika ekonomiska sektorer med olika finansieringsbehov ochvarierande kreditbetyg.
What used to be a corporate debt securities market limitedto borrowers rated AA or higher has been able to accommodate a broadening spectrum of creditratings.
Från att ha varit förbehållen låntagare med kreditbetyget AA ellerhögre har denna marknad nu gett plats åt aktörer med mycket mer varierande kreditbetyg.
At the same time, the spectrum of economic sectors has broadened.
Samtidigt har också antalet representerade ekonomiska sektorer ökat.
Although nonfinancial debt securities issuance activity was dominated by the telecommunications, media andtechnology sector in 2000 and 2001, by 2003 this sector’s share of issuance activity hadreturned to the levels seen before the introduction of the single currency.
Efter att ha dominerat deicke-finansiella företagens utgivning av skuldförbindelser 2000 och 2001 har telekom-, medieoch teknikföretagens andel efterhand återvänt till samma nivå som man hade innan den gemensamma valutan infördes 2003.
Although growth in the corporate debt securities market has been very strong at the euro arealevel in the last three years (see Chart 6 in the main text), the trend towards increasing direct
Även om marknaden för företagens skuldförbindelser har haft en mycket stark tillväxt ieuroområdet de senaste tre åren (se diagram 6 i huvudtexten) är trenden mot ett ökat direkt till- träde till denna marknad långt ifrån enhetlig mellan euroländerna.2
Amounts outstanding of eurodenominated debtsecurities issued by euro area non-MFI corporations
Uteståendeskuldförbindelserieuroutgivna avicke-MFI
(as percentages of national GDP, end-December 2003) nonfinancial corporationsnon-monetary financial corporations
(procent av BNP, i slutet av december 2003)
Sources: ECB and Eurostat. Notes: The available ECB securities issues statistics are currently not harmonised at the euro area level, giving rise todifferences in the data across countries.
Källor: ECB och Eurostat.Anm.: ECB:s statistik över värdepappersutgivningen är för närvarande inte harmoniserad inom euroområdet, vilket gör att detfinns skillnader mellan ländernas uppgifter.
ECB securities issuesstatistics for amounts outstanding of debt securities issued bynon-MFI corporations resident in Ireland and Luxembourg arenot available. Data for GDP refer to 2002.
ECB har ingen värdepappersstatistik beträffande utestående skuldförbindelserutgivna av icke-MFI hemmahörande i Irland och Luxemburg.BNP-uppgifterna avser 2002.
In the euro area, the rapid growth of corporatebond issuance since 1999 has generally beencloselylinkedtothe waveof mergersandacquisitions, which may in part explain whyfinancingthroughdebtsecuritiesissuancediffers quite significantly across the euro area economies.
I euroområdet har den snabba ökningen avutgivningen av företagsobligationer sedan1999 i allmänhet varit nära förknippad medvågen av fusioner och förvärv, som delviskan förklara varför finansieringen genomutgivning av skuldförbindelser varierarganska mycket mellan euroområdets ekonomier.
Another reason why corporate bond issuance is used to differing degrees acrosseuro area countriesisthattheinstitutional and fiscal frameworks and other historicallydetermined characteristics shaping the financial structure differ widely from one country toanother.
Ett annat skäl till att utgivningenav företagsobligationer används i olikagrad i euroländerna är att det finns stora skillnader mellan det institutionella regelverket och skattereglerna och andra historiskt betingade faktorer som formar den finansiella strukturen.
The differences across euro area countries are even more pronounced in the case of the marketfor debt securities issued by nonmonetary financial corporations (see the chart).
Skillnaderna mellan euroländerna är ännu tydligare när det gäller marknaden för skuldförbindelser utgivna av ickemonetära finansiella företag (se diagrammet ovan).
According to ECB statistics, the mostimportant marketforthesesecuritiesintermsof GDP is the Netherlands, followed by Italy and Spain somewhat behind.
ECB:s statistik visaratt den viktigaste marknaden för dessa värdepapper i termer av BNP ligger i Nederländerna,följd av Italien och Spanien på en lägre nivå.
The Netherlands accounted foraround 60% of the amount outstanding of eurodenominated debt securities issued by nonmonetary financial corporations at the end of 2003.
Nederländerna svarade för ungefär 60 % av deutestående skuldförbindelserna i euro utgivna av ickemonetära finansiella företag i slutet av2003.
The situation prevailing in the Netherlandsis to some extent attributable to taxation factors.
Situationen i Nederländerna beror i viss mån på skattefaktorer.
The actual ultimate beneficiaries in many casesare residents of other euro area countries, which use special financing institutions in the Netherlands only as a dedicated financing vehicle.
De faktiska slutliga förmånstagarna är i många fall medborgare i andra euroländer, som använder särskilda finansbolag i Nederländerna enbart som en finansieringskanal för särskilda syften.