natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, as aresult of base effects and the strong firstquarter, in 2004 annual real GDP growth roseto its highest rate since 1996 (2.6%).
Till följd av baseffekter och det starka första kvartalet steg årliga reala BNP ändå till den högsta nivån sedan 1996 (2,6 %).
Somegradual improvements were observed in labour
Vissa gradvisa förbättringar av villkoren på arbetsmarknaden kunde noteras.
ECB Annual Report 2004
Konsumentprisinflationen började stiga igen 2004, främst till följd av de högre energipriserna, och den årliga KPI-tillväxten uppgick i slutet av året till 3,3 %.
The priceof Brent crude oil reached a peak of USD 51 at the end of October, compared with USD 30 at the beginning of the year (see Chart 3).
kulminerade i slutet av oktober, då det låg på 51 US-dollar/fat, vilket kan jämföras med 30 US-dollar/fat i början av året (se diagram 3).
For the whole of 2004, the averageprice of Brent crude oil was USD 38, 33%above the average of 2003.
För året som helhet var genomsnittspriset på Brent-råolja 38 US-dollar/fat, vilket är 33 % högre än genomsnittspriset 2003.
If measured in termsof euro, the price of Brent crude oil increasedby 20% over the same period.
Mätt i euro steg priset på Brent-råolja under samma period med 20 %.
The main factorsbehind the surge in oil prices in 2004 were thestrength of global demand for oil, securityconcerns about oil supplies and a supply anddemand mismatch for different qualities of oil.
De viktigaste faktorerna bakom den kraftiga oljeprishöjningen 2004 var den starka globala efterfrågan på olja, oro över säkra oljeleveranser och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan på olja av olika kvalitet.
Concerns about deflation eased somewhatduring the year, but did not fully dissipate.Corporate goods prices increased, mainlyreflecting increases in raw material prices, whilefinal goods prices continued to declinemoderately.
Deflationsoron lindrades något under året, men skingrades inte helt. Varupriserna steg, främst på grund av dyrare råvaror, medan priserna på färdigvaror fortsatte att sjunka i måttlig takt.
The annual rate of change inconsumer prices for the year as a whole stood at0%, compared with -0.3% in 2003.
Ökningstakten för konsumentpriser under året som helhet var 0 %, jämfört med -0,3 % år 2003.
In Octobersigns of abating deflationary pressures led some Bank of Japan Policy Board members to predicta slight increase in the CPI excluding fresh foodin the fiscal year 2005.
Tecken på att deflationstrycket höll på att avta fick några medlemmar i den japanska centralbankens Policy Board att i oktober förutspå att KPI exklusive färska livsmedel skulle öka något under budgetåret 2005.
However, deflationarypressures re-emerged towards the end of 2004 asa result of the decline in prices of liberalisedutility services.
Ett nytt deflationstryck uppstod dock i slutet av 2004 när priserna på avreglerade tjänster inom infrastruktursektorerna sjönk.
The Bank of Japan raised thetarget range for the outstanding balance oncurrent accounts held with it to JPY 30-35trillion in January 2004.
Den japanska centralbanken höjde målintervallet för utestående dagslån hos banken till 30–35 biljoner yen i januari 2004.
The monetary policystance remained unchanged during theremainder of the year.
Inriktningen på penningpolitiken förblev oförändrad under resten av året.
Demand for oil soared, particularly in Asia and North America, and continued to exceedexpectations throughout 2004 in a context ofrobust global economic growth.
Efterfrågan på olja sköt i höjden, särskilt i Asien och Nordamerika, och fortsatte att under hela 2004 överträffa förväntningarna i ett läge med stark global ekonomisk tillväxt.
According tothe International Energy Agency, the globaldemand for oil increased by 3.4% in 2004,its highest rate of growth in almost threedecades.
Enligt International Energy Agency steg den globala efterfrågan på olja med 3,4 % under 2004, vilket är den starkaste ökningstakten på nästan tre decennier.
Sustaining strong momentum from the previousyear, the non-Japan Asian economies registeredanother very robust year of growth in 2004,benefiting particularly from strong externaldemand, reviving domestic demand and China’sinvestment boom.
I övriga asiatiska ekonomier höll den starka takten från året innan i sig och 2004 blev ännu ett år med mycket stark tillväxt, främst tack vare en stark utländsk efterfrågan, en starkare inhemsk efterfrågan och Kinas investeringsboom.
Regional integration in Asiastrengthened, as indicated by the rapid growthin intra-regional trade and investment flows.Nevertheless, the growth momentum easedtowards the end of 2004 amid moderatingexternal demand and high oil prices.
Snabbt växande handel och investeringar inom regionen visar att den regionala integrationen i Asien ökade. Tillväxttakten avtog dock mot slutet av 2004 i en situation då den utländska efterfrågan sjönk och oljepriserna var höga.
At thecountry level, the Chinese economy continuedto grow strongly, with some signs of overheatingin the first half of the year.
Den kinesiska ekonomin fortsatte att växa i stark takt och under första halvåret fanns vissa tecken på överhettning.
Policy measuresslowed investment momentum in the second halfof the year, but did not dampen overall economicactivity.
Efter politiska åtgärder dämpades takten i investeringarna under andra halvåret, men den totala ekonomiska aktiviteten har inte minskat.
In the year as a whole, Chinese GDPgrew by 9.5%.
Under året som helhet ökade Kinas BNP med 9,5 %.
In Latin America, the economic situationshowed a considerable improvement, supported
Den ekonomiska återhämtningen i Argentina fortsatte att vara stark, även om den avtog något under året.
Turning to supply conditions, in early 2004market participants expected – in response tostatements by the Organisation of Petroleum Exporting Countries (OPEC) – that cuts in OPEC production were imminent, even thoughthey did not subsequently materialise.
När det gäller utbudsvillkoren fanns det i början av 2004 – efter uttalanden av OPEC – förväntningar hos marknadsaktörerna om att produktionsminskningar i OPEC-länderna var nära förestående, men dessa infriades inte.
Instead,both OPEC and non-OPEC producers increasedcrude oil production significantly in 2004.
I stället ökade både OPEC-länderna och andra oljeproducerande länder sin råoljeproduktion betydligt under 2004.
Asthe global supply of oil increased, spareproduction and refining capacity shrankconsiderably, leaving only a very limitedmargin for unexpected oil supply disruptions.As a result, oil prices in 2004 became verysensitive to unanticipated changes in thesupply/demand balance, to market perceptions
När den globala tillgången på olja ökade minskade reservproduktionen och raffineringskapaciteten avsevärt, så att det bara återstod en mycket begränsad marginal för oväntade utbudsstörningar.
ECB Annual Report 2004
Följden blev att oljepriserna under 2004 var mycket känsliga för oförutsedda förändringar i utbud-efterfrå-gebalansen, för marknadens uppfattning om råoljeleveransernas säkerhet och för oro över oljelagrens tillräcklighet.
Chart3 Maindevelopmentsincommodity markets
Diagram3 Utvecklingenpåråvarumarknaderna
2.2MONETARY AND FINANCIALDEVELOPMENTS
Brent-råolja (USD/fat; vänster skala)
Brent crude oil (USD/barrel; left-hand scale) non-energy commodities (USD; index: 2000 = 100; right-hand scale)
Andra råvaror än energi (USD; index: 2000 = 100; höger skala)
Sources: Bloomberg and HWWA.
Källor: Bloomberg och HWWA.
about the security of crude oil supplies and toconcerns over the adequacy of oil inventories.In addition, rapidly rising demand for final oilproducts and growing supplies of crude oilled to a quality mismatch, resulting in recordhigh premiums for high-quality crudes such as Brent.
sin högsta nivå under första halvåret 2004 (se diagram 3) på grund av den starka globala ekonomiska återhämtningen.
Atthe same time, monetary dynamics in 2004 alsoreflected the fact that output growth wasstronger than in the previous year.
Totalt sett sjönk priserna på andra råvaror än energi något andra halvåret 2004, när priser på både livsmedel och jordbruksråvaror sjönk från de höga nivåerna tidigare under året.
The prices of metals, however,continued to rise.
Priserna på metaller fortsatte dock att stiga.
In US dollar terms, overallnon-energy commodity prices were, onaverage, 22% higher in 2004 than a year earlier.
Uttryckt i US-dollar var priserna på andra råvaror än energi i genomsnitt 22 % högre 2004 än ett år tidigare.
This may explain the liquiditypreference among investors, which was greaterthan would be considered normal for this stageof the economic cycle.
Detta kan vara förklaringen till att investerarnas preferens för likvida instrument var större än vad som kan anses vara normalt för detta skede i konjunkturcykeln.
Moreover, thestimulative impact of the low level of interestrates on money holdings may be particularlystrong when interest rates are very low.
Låga räntors stimulerande inverkan på penninginnehav kan dessutom vara särskilt stark när räntorna är mycket låga.
Thiscould be due to the existence of transactioncosts that are associated with shifts out ofliquid assets and would further lower theopportunity costs of holding such assets.
Detta kan bero på de transaktionskostnader som uppstår när medel flyttas från likvida tillgångar och skulle ytterligare sänka alternativkostnaderna för innehav av sådana tillgångar.
Chart4 M3and M3correctedfortheestimatedimpactofportfolioshifts
Diagram5Bidragtilldenårligaökningeni M3
(in percentage points; M3 growth in percentages; adjusted forseasonal and calendar effects)
(årliga procentuella förändringar; säsongrensat och kalenderkorrigerat)
(annual percentage changes; adjusted for seasonal andcalendar effects) official M3
(procentenheter; M3-ökning i procent; säsongrensat och kalenderkorrigerat)
M3 corrected for the estimated impact of portfolio shifts 1) marketable instrumentsother shortterm deposits M1 M3
M3 korrigerat för den beräknade effekten av portföljomplaceringar 1)
1 / 2% ) reference value (4
Referensvärde (4
indicate that the stimulative impact associatedwith the low level of interest rates, rather thanthe normalisation of portfolio allocationbehaviour, was the main driving force behind M3 dynamics (see Chart 4).
Dagslån fortsatte att öka i ganska stark takt 2004, understödda av de mycket låga alternativkostnaderna för sådan inlåning.
As had been the case in 2003, the maincontribution to annual M3 growth in 2004 camefrom the most liquid components, i.e. thosecontained in the narrow monetary aggregate M1 (see Chart 5).
De genomsnittliga räntorna på dagslån från hushåll och ickefinansiella företag var i stort sett oförändrade jämfört med slutet av 2003 och låg i slutet av 2004 på 0,73 % respektive 0,90 % (se diagram 6).
Over the last threequarters of 2004 the official M3 growth ratewas below the annual growth rate of thecorrected M3 series, suggesting that thenormalisation of portfolio allocation behaviourhad a moderating impact.
Detta speglade penningmarknadsräntornas utveckling under 2004.
ECB Annual Report 2004
Det faktum att ökningstakten för både den officiella M3-serien och för den korrigerade M3-serien steg andra halvåret 2004 kan emellertid vara ett tecken på att det var det låga räntelägets stimulerande inflytande snarare än det normaliserade placeringsbeteendet som var den viktigaste drivkraften bakom M3-utvecklingen (se diagram 4).
Chart6Short-term MFIinterestratesondeposits
(procent per år; räntor på nya avtal; viktade) 1)
(percentages per annum; rates on new business;weight-adjusted1)) overnight deposits from households deposits from households redeemable at notice of up to three months deposits from households with an agreed maturity of up to one year overnight deposits from nonfinancial corporations
Dagslån från ickefinansiella företag
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes.
Källa: ECB.1) För perioden från och med december 2003 beräknas MFI:s viktade räntor med hjälp av ländervikter som konstruerats utifrån ett 12-månaders glidande medelvärde av mängden nya avtal.
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
För perioden innan, från januari till november 2003, beräknades MFI:s viktade räntor med hjälp av ländervikter som konstruerats utifrån medelvärdet av mängden nya avtal under 2003. För mer information, se rutan ”Analyzing MFI interest rates at the euro area level” i ECB:s Monthly Bulletin för augusti 2004.
Finally, the contribution of marketableinstruments to the annual growth rate of M3diminished to 0.4 percentage point in 2004,from 1.2 percentage points in the previous year.This reflected in particular a strong decline inthe annual growth rate of money market fundshares/units.
MER BRETT BASERAD ÖKNING AV MFI:S KREDITGIVNING TILL DEN PRIVATA SEKTORNUtvecklingen i M3:s motposter bekräftade inflytandet på penningmängdsutvecklingen från de två motsatta krafter som har beskrivits tidigare.
These assets are often held byhouseholds and firms as a safe savings vehiclein times of economic and financial uncertainty, and the fact that their growth slowed reflectsthe normalisation of the portfolio allocationbehaviour of euro area residents in 2004 (seealso Box 1 entitled “Trends in the financialinvestment of the euro area non-financialsector in 2004”).
Under första halvåret ledde avtagande portföljomläggningar till M3 å ena sidan till en starkare ökningstakt för de monetära finansinstitutens (MFI) långfristiga finansiella skulder och till mindre ökningar av de utländska nettotillgångarna. Det låga ränteläget bidrog å andra sidan till en starkare ökningstakt för MFI:s utlåning till den privata sektorn.
ECB Annual Report 2004
Ett fortsatt starkt utflöde av kapital under första halvåret 2004 och ett svagare inflöde av kapital ledde till att det årliga flödet av euroområdets MFI-sektors utländska nettotillgångar sjönk (se diagram 7).
The annual growth rate of the financial investment of the nonfinancial sector in the first threequarters of 2004 was broadly unchanged compared with the average rate of growth in 2003 (seetable).
Den årliga ökningstakten för den ickefinansiella sektorns finansiella investeringar var de första tre kvartalen 2004 i stort sett oförändrad jämfört med den genomsnittliga ökningstakten 2003 (se tabell).
This stability masked somewhat heterogeneous developments in the various categoriesof financial investment.
Bakom denna stabilitet dolde sig skiftande rörelser inom de olika kategorierna av finansiella investeringar.
While there was a pick-up between 2003 and 2004 in the rate of growthof investment in longterm debt securities and quoted shares, the growth rate of investment inmoney market fund shares/units declined significantly.
Medan ökningstakten för investeringar i långfristiga räntebärande värdepapper och noterade aktier steg mellan 2003 och 2004, sjönk ökningstakten för investeringar i andelar i penningmarknadsfonder avsevärt.
Moreover, while investment in equityand equity-linked funds grew at a faster rate in 2004 than in previous years, purchases ofbonds and bond-linked funds slowed somewhat.
Även om investeringar i aktier och aktiefonder ökade i mycket snabbare takt 2004 än åren innan minskade dessutom förvärven av obligationer och obligationsfonder något.
Overall, these developments provide furtherconfirmation of a gradual normalisation of the portfolio allocation behaviour of euro arearesidents as agents’ propensity to invest in riskier and longerterm assets recovered.
Denna utveckling är ytterligare en bekräftelse på att placeringsbeteendet hos hemmahörande i euroområdet gradvis har normaliserats och att aktörerna har blivit mer benägna att investera i mer riskfyllda och långfristiga tillgångar.
Households continued to invest a large percentage of their financial savings in insurancereserves, albeit at a slightly slower pace than in 2003.
Hushållen fortsatte att placera en stor andel av sitt finansiella sparande i försäkringar, om än i något långsammare takt än 2003.
The high degree of interest in theseproducts has been sustained over several years.
Det starka intresset för dessa produkter har hållit i sig i flera år.
It probably reflects precautionary savings forretirement in an ageing society and possibly also agents’ concerns regarding public pensionschemes.
Det utgör förmodligen ett försiktighetssparande inför pensionen i ett samhälle där befolkningen blir allt äldre, och är möjligen även ett tecken på aktörernas oro beträffande de statliga pensionssystemen.
On the other hand,stronger growth in MFI loans to the privatesector reflected the prevailing low level ofinterest rates.
Årliga vinster och förluster på den ickefinansiella sektorns värdepappersinnehav (procent av BNP)
Source: ECB.M3 = 1 + 2 + 3 - 4 + 5
Källa: ECB.Anm. Se även avsnitt 3.1 i ”Statistik för euroområdet” i ECB:s månadsrapport.
ECB Annual Report 2004
Årliga uppgifter vid periodens slut.1) Vid slutet av tredje kvartalet 2004.
Chart8Estimatesofthe moneygap1)
Diagram8 Uppskattningaravpenningmängdsgapet1)
(as a percentage of the relevant measure of the stock of M3;adjusted for seasonal and calendar effects; December 1998 = 0) nominal money gap based on official M3real money gap based on official M3 past price developments (i.e. the cumulateddeviation of inflation rates from the ECB’sdefinition of price stability); and the third is analternative measure of the real money gapwhich is constructed using an estimate of M3corrected for portfolio shifts.
(procent av det relevanta måttet på M3-stocken; säsongrensat och kalenderkorrigerat; december 1998 = 0)
real money gap based on M3 corrected for theestimated impact of portfolio shifts 2)
Realt penningmängdsgap baserat på M3 korrigerat för beräknad effekt av portföljomplaceringar 2)
Source: ECB.1) The nominal money gap is defined as the difference betweenthe actual level of M3 and the level of M3 that would haveresulted from constant M3 growth at its reference value of4½% taking December 1998 as the base period.
Källa: ECB.1) Det nominella penningmängdsgapet definieras som skillnaden mellan den faktiska M3-nivån och den M3-nivå som skulle ha varit resultatet om penningmängdsökningen uppgått till referensvärdet på 4½ % sedan december 1998.
The real moneygap is defined as the difference between the actual level of M3deflated by the HICP and the deflated level of M3 that wouldhave resulted from constant nominal M3 growth at its referencevalue of 4½% and HICP inflation in line with the ECB’sdefinition of price stability, taking December 1998 as the baseperiod.2) Estimates of the magnitude of portfolio shifts into M3 areconstructed using the approach discussed in Section 4 of thearticle entitled “Monetary analysis in real time” in the October2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Det reala penningmängdsgapet definieras som skillnaden mellan den faktiska M3-nivån deflaterat med HIKP och den deflaterade M3-nivå som skulle ha varit resultatet om den nominella penningmängdsökningen uppgått till referensvärdet på 4½ % sedan december 1998 och HIKP-inflationen under samma period överensstämt med ECB:s definition av prisstabilitet.2) Omfattningen av portföljomplaceringar till M3 beräknas med hjälp av den metod som beskrivs i avsnitt 4 av artikeln ”Monetary analysis in real time” i ECB:s Monthly Bulletin för oktober 2004.
In addition, ample liquidity and strongcredit growth could become a source of strongasset price increases, particularly in housingmarkets.
Styrkan i MFI:s utlåning till den privata sektorn blev dessutom mer brett baserad över de största ickefinansiella sektorerna.
2For further details, see Section 4 of the article entitled“Monetary analysis in real time” in the October 2004 issue ofthe ECB’s Monthly Bulletin.
M3-utvecklingen steg när den tidigare nedåtgående trenden i det årliga flödet av utländska nettotillgångar vände tack vare ett kapitalinflöde som berodde på att hemmahörande utanför euroområdet visade ett förnyat intresse för euroområdets aktier och obligationer samtidigt som det fanns förväntningar om att eurons växelkurs skulle appreciera ytterligare.
LIQUIDITY REMAINED AMPLEThe strength of M3 dynamics over the course of2004 implied a further increase in availablemeasures of excess liquidity, which denotes theliquidity available in the euro area that exceedsthe amount needed to finance non-inflationarygrowth (see Chart 8).
Det genomsnittliga bidraget från utländska nettotillgångar till den årliga ökningen i M3 steg från 1,1 procentenhet andra kvartalet 2004 till 2,2 procentenheter fjärde kvartalet.
The first of thesemeasures is the nominal money gap, which isdefined as the difference between the actuallevel of M3 and the level of M3 that would haveresulted from constant M3 growth at itsreference value of 4½% taking December 1998as the base period; the second is the real moneygap, which corrects the nominal money gap forthe excess liquidity that has been absorbed by
Samtidigt steg ökningstakten för MFI:s långfristiga finansiella skulder (exkl. eget kapital) ytterligare, vilket pekade på en fortsatt normalisering av hemmahörandes placeringsbeteende till förmån för icke-monetära tillgångar.
ECB Annual Report 2004
FORTSATT RIKLIG LIKVIDITETDen starka M3-utvecklingen under 2004 innebar att de tillgängliga måtten på överskottslikviditet i euroområdet, dvs. likviditet utöver vad som krävs för att finansiera en icke-inflatorisk tillväxt, steg ytterligare (se diagram 8).
WHAT COULD HAPPEN WITH THE EXCESS LIQUIDITY IN THE EURO AREA?
VAD KAN HÄNDA MED ÖVERSKOTTSLIKVIDITETEN I EUROOMRÅDET?
The strong growth in M3 since mid-2001 has led to a sustained increase in measures of excessliquidity in the euro area, which have reached historical highs.
Den starka ökningen i M3 sedan mitten av 2001 har lett till att måtten på överskottslikviditeten i euroområdet stadigt har stigit till historiskt höga nivåer.
This implies that there wassubstantially more liquidity in the euro area in 2004 than needed to finance non-inflationaryeconomic growth.
Det betyder att det fanns betydligt mer likviditet i euroområdet 2004 än vad som behövs för att finansiera en icke-inflatorisk ekonomisk tillväxt.
However, the levels of these measures should be interpreted with caution.
Det är emellertid viktigt att tolka dessa mått med en viss försiktighet.
When assessing what could happen with the excess liquidity, the factors responsible for itsbuild-up should be borne in mind.
Bedömningar av vad som kan hända med överskottslikviditeten måste ta hänsyn till de faktorer som ligger bakom dess uppkomst.
Two broad factors can be identified.
Två övergripande faktorer kan här identifieras.
First, the protractedperiod of economic, financial and geopolitical uncertainty between mid-2001 and mid-2003led to a significantly increased preference during this period for safe and liquid instrumentsincluded in M3.
Den första är den långa perioden av ekonomisk, finansiell och geopolitisk osäkerhet mellan mitten av 2001 och mitten av 2003, som ledde till en betydligt starkare preferens för säkra och likvida instrument som ingår i M3.
Second, the low level of interest rates across the maturity spectrum and theassociated low opportunity costs of holding liquid assets have added to the demand for money,particularly over the most recent period.
Den andra är de låga räntorna för alla löptider och därmed också låga alternativkostnader för innehav av likvida tillgångar, vilket har stimulerat efterfrågan på pengar, särskilt på senare tid.
On the basis of these factors, the strong demand forshort-term instruments included in M3 may reflect a mixture of mainly speculative andprecautionary, rather than transaction, motives.
Med utgångspunkt i dessa faktorer kan den starka efterfrågan på kortfristiga instrument som ingår i M3 spegla en blandning av främst spekulations- och försiktighetsmotiv, snarare än transaktionsmotiv.