natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Treaties also define the cases where a simple majority, qualified majority or unanimous vote is required.
I fördragen fastställs också när det krävs enkel majoritet, kvalificerad majoritet respektive enhällighet.
Mr Javier Solana Madariaga, Secretary-General/High Representative for the common foreign and security policy of the European Union.
Javier Solana Madariaga, generalsekreterare/hög representant för Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.
The Council has a decision-making and coordinating role.
Rådet har en beslutsfattande och en samordnande roll
Presidency rota2008
Ordningen för ordförandeskapen
Breakdown of votes by Member State
Fördelning av rösterna per medlemsstat
A qualified majority is achieved if the following two conditions are met:
Kvalificerad majoritet uppnås när följande två villkor har uppfyllts:
January – June July – December
Tyskland, Frankrike, Italien, Förenade kungariket
Germany, France, Italy, United Kingdom 29
Ordförandeskapet för Europeiska unionens råd innehas i tur och ordning av medlemsstaterna.
The Secretary-General is assisted by a Deputy Secretary-General, who is responsible for the running of the General Secretariat.
Generalsekreteraren bistås av en biträdande generalsekreterare, som ansvarar för generalsekretariatets administration.
They are appointed by the Council.
Båda utnämns av rådet.
• a majority of Member States (in some cases a two-thirds majority) are in favour of the proposal;
• En majoritet av medlemsstaterna ger sitt godkännande (i vissa fall minst två tredjedelar).
• The Council defines and implements the Common Foreign and Security Policy, on the basis of general guidelines identified by the European Council.
• Rådet fastställer och genomför den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken på grundval av de allmänna riktlinjer som Europeiska rådet har fastslagit.
Each Member State chairs the Council in turn for a period of six months (from January to June, and from July to December), in accordance with a preestablished rota.
Rådets ordförandeskap innehas i tur och ordning av varje medlemsstat för en period på sex månader (januarijuni och julidecember) enligt en fastställd ordning.
• The Council concludes, on behalf of the Community and the Union, international agreements between the EU and one or more states or international organisations.
• På gemenskapens och unionens vägnar ingår rådet internationella avtal mellan unionen och en eller flera stater eller internationella organisationer.
The General Secretariat
• Rådet säkerställer samordningen mellan medlemsstaternas åtgärder och antar åtgärder i fråga om polissamarbete och straffrättsligt samarbete.
• The Council coordinates the action of Member States and takes measures relating to police and judicial cooperation in criminal matters.
Varje medlemsstat kan dessutom begära bekräftelse på att rösterna för motsvarar minst 62 % av unionens sammanlagda befolkning.
• provides the Presidency with advice;
• Rådet och Europaparlamentet utgör tillsammans den budgetmyndighet som fastställer gemenskapens budget.
• follows up meetings;
• säkerställer uppföljning av mötena,
• manages the Council budget.
• förvaltar rådets budget.
I would like to follow public debates at Council ministerial meetings - how can I do it?
Jag skulle vilja följa de offentliga debatterna vid rådets ministermöten – hur kan jag göra det?
I have a question about a specific Council activity - where can I get information?
Jag har en fråga om en viss rådsverksamhet – var kan jag finna information?
I am looking for a particular Council document - how can I get hold of it?
Jag söker ett visst rådsdokument – var kan jag finna det?
I would like to organise a visit to the Council - whom should I contact?
Jag skulle vilja organisera ett besök vid rådet – vem ska jag kontakta?
Cover painting by STRATOS
Omslagsbild av Stratos
Courtesy of the artist
Med konstnärens tillstånd
EU Annual report on human rights, adopted by the Council on 9 October 2000.
EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna, antagen av rådet den 9 oktober 2000.
Annual report on human rights 2000
■ Mänskliga rättigheterna: Årsrapport 2000
Preface by Mr Hubert Védrine, minister for foreign affairs of France, president-in-office of the Council of the European Union
Förord av Hubert Védrine, fransk utrikesminister och ordförande för Europeiska unionens råd
Our countries' commitment to common principles and values of freedom, democracy and respect for human rights is at the heart of the construction of Europe, and of its common foreign and security policy.
Våra länders värdegemenskap och den vikt vi fäster vid gemensamma principer om frihet, demokra­ti och respekt för de mänskliga rättigheterna står i centrum i uppbyggnaden av Europa och dess ut­rikes­ och säkerhetspolitik.
The collective effort which went into producing this report is to my mind an illustration of the Union's political commitment to this theme.
Det gemensamma arbete som ligger till grund för denna rapport utgör för mig ett gott exempel på unionens politiska engagemang i dessa frågor.
This document is not intended to pass judgment on what happens outside the Union's borders, but to give a better insight into the Union's policy on human rights and support for democratic processes and into the instruments which it has available for taking action in this area.
Detta dokument har inte som mål att avge ett omdöme om det som händer utanför unionens grän­ser, men syftar till att ge ökad insikt i unionens politik för de mänskliga rättigheterna och för en upp­följning av de demokratiska processerna samt ökad kunskap om de instrument som ger unionen möj­lighet att agera på detta område.
It gives a comprehensive picture of the Union's human rights policy, whether it be its positions on a number of today's fundamental issues, situations which demand its particular attention, or its cooperation policy.
Det anger huvuddragen i unionens politik för de mänskliga rättig­heterna: dess ställningstaganden i vissa frågor som är grundläggande för världen av i dag, situa­tioner som särskilt påkallar unionens uppmärksamhet samt unionens politik för samarbete.
In response to reactions to the first report, this second edition contains a substantial section on policy within the European Union on a number of important questions: child protection, women's rights, the fight against racism and social exclusion, and the plight of refugees.
För att ta hänsyn till reaktionerna på den första rapporten ägnas en stor del av denna andra utgåva åt den politik som förs inom Europeiska unionen på ett antal viktiga områden: skydd för barn, kvin­nors rättigheter, kamp mot rasism, mot social utslagning, situationen för flyktingar.
While an important reference tool, this report cannot do justice by itself to the human rights policy of the Fifteen.
Rapporten är ett viktigt verktyg, men inte tillräcklig som redogörelse för unionens politik när det gäl­ler de mänskliga rättigheterna.
To reduce that policy to a set of declarations or a series of instruments would be to diminish it in relation to the activity it carries out.
Att enbart hänvisa till ett antal uttalanden eller en rad instrument ger inte en rättvisande bild av unionens verksamhet på området.
It is in the day to day, multifaceted relations of trust that it builds with its various partners that the European Union is best able to promote the universal values which it holds dear and the démocratisation processes which will not themselves endure if not bolstered by political, economic and social modernisation.
Det är i det dagliga arbetet, i det mång­facetterade och förtroendefulla samspelet med de olika parterna som Europeiska unionen bäst kan arbeta för de universella värden som unionen sätter högt samt de demokratiska processer som bara kan bli varaktiga om de bärs upp av en politisk, ekonomisk och social modernisering.
Annual report on human rights 2000
■ Mänskliga rättigheterna: Årsrapport 2000 ■
Introduction: Why should there be a European Union report on human rights?
Inledning: varför en EU-rapport om de mänskliga rättigheterna?
Human rights within the EU
Mänskliga rättigheter inom EU
Towards a Union based on freedom, security and justice: the Tampere milestones
2.1.2 Mot en union som bygger på frihet, rättvisa och säkerhet: milstolparna i Tammerfors
Copenhagen review process
3.2.1.4 Översynsarbetet efter Köpenhamn .
Combating social exclusion
2.1.3 Bekämpning av social utslagning ...
Treaty on European Union
Fördraget om Europeiska unionen ....
EU instruments and initiatives in relations with third countries
3.1.1 Gemensamma strategier 3.1.2 Gemensamma åtgärder 3.1.3 Gemensamma ståndpunkter 3.1.4 Demarscher/uttalanden
Relevant EC directives, communications on human rights issues
Relevanta EG­direktiv och meddelanden om frågor rörande de mänskliga rättigheterna
The Copenhagen criteria: Presidency conclusions, European Council, Copenhagen 21 and 22 June 1993
Köpenhamnskriterierna — Ordförandeskapets slutsatser — Europeiska rådet, Köpenhamn 21­22 juni 1993
Guidelines for EU policy towards third countries on the death penalty
Riktlinjer för EU:s politik gentemot tredje land i fråga om dödsstraffet
Overview of initiatives financed in 1999 through Chapter B7-7
Rådets 2249:e möte (allmänna frågor) i Bryssel den 20 mars 2000 — Kommuniké om Kina
Reports submitted by Member States to human rights treaty bodies
Översikt över initiativ finansierade 1999 över kapitel B7-7
Financial contributions by Member States to the UN human rights mechanisms
Instrument för de mänskliga rättigheterna
Visits to Member States by representatives of human rights mechanisms 96
Instrument för de mänskliga rättigheterna som undertecknats av EU:s medlemsstater
Council Regulation (EC) No 975/1999 of 29 April 1999
Rådets förordning (EG) nr 975/1999 av den 29 april 1999
Declaration by the European Union on the occasion of the 50th anniversary of the Universal Declaration on Human Rights, Vienna, 10 December 1998
Besök i medlemsstaterna av företrädare för människorättsinstrument
Alphabetical list of contents
Alfabetisk innehållsförteckning
2249th meeting of the Council (General Affairs), Brussels, 20 March 2000: Communiqué on China
Förklaring av Europeiska unionen vid 50-årsjubileet av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Wien den 10 december 1998
Annual report on human rights 2000
Mänskliga rättigheterna: Årsrapport 2000 ■
Introduction: Why should there be a European Union report on human rights?
Inledning: Varför en EU-rapport om de mänskliga rättigheterna?
The European Union is aware that it must begin by applying to itself the principles for which it stands.
nen inser att den måste börja med att tillämpa de principer den förespråkar på sig själv.
The European Union is founded on the principles of liberty, democracy and respect for hu man rights and fundamental freedoms, and the rule of law.
Unionen bygger på principerna om frihet, demo­krati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och rättsstatsprin­cipen.
The principles proclaimed in the Universal Declaration underlie its activities both internally and externally.
De principer som proklameras i den all­männa förklaringen är en av de grundläggande referenser som ligger till grund för dess hand­lande, både inåt och utåt.
In 1998, on the occasion of the celebration of the 50th anniversary of the Universal Declaration of Human Rights, the European Ministers for Foreign Affairs, gathered in Vienna, solemnly restated their commitment to human rights, and agreed on concrete measures to strengthen the European Union's ability to act in this field.
År 1998, i samband med firandet av 50­årsdagen av den allmänna förklaringen om de mänskliga rät­tigheterna, påminde de europeiska utrikesminist­rarna, församlade i Wien, om sina åtaganden för de mänskliga rättigheterna, samtidigt som de beslu­tade om konkreta åtgärder för att förstärka Euro­peiska unionens redskap för handling på området.
On the international front, this report attempts to highlight the positions and activities of the European Union as regards human rights vis-à-vis its partners, and in international bodies.
På det internationella planet eftersträvar denna rapport att framhäva Europeiska unionens ståndpunkter och åtgärder på området mänskli­ga rättigheter gentemot sina partner och i inter­nationella forum.
In the latter, apart from the regular meetings (Commission on Human Rights, United Nations General Assembly), the period covered has been rich in special occasions where the Member States of the European Union have been able to work together: the Beijing + 5 and Copenhagen + 5 reviews; preparation for the European and world conferences against racism; negotiation and adoption of two optional protocols to the Con vention on the Rights of the Child, one on the involvement of children in armed conflict, and the other on the sale of children, child prostitution and child pornography; the creation of the post of Special Representative of the Secretary-General for Human Rights Defenders; and OSCE 'human dimension' conferences and seminars on children in armed conflicts and on trafficking in human beings.
I de sistnämnda har perioden utöver den regelbundna mötesverksamheten (kommissionen för mänskliga rättigheter, Fören­ta nationernas generalförsamling) varit rik på särskilda tillfällen till samarbete för Europeiska unionens medlemsstater: bokslutsmöten i Pe­king + 5 och Köpenhamn + 5; förberedelser för den europeiska konferensen mot rasism och världskonferensen mot rasism; framförhandling och antagande av två fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter ­ om barn i väpnade konflikter och om försäljning av barn, barnprostitution och pornografi som innehåller barn; inrättande av posten som FN:s general­sekreterares särskilda företrädare för försvarar­na av de mänskliga rättigheterna, OSSE:s konfe­renser och seminarier med "mänsklig dimen­sion" om barn i väpnade konflikter och om män­niskohandel.
This report is the second of its kind, following the one published in October 1999; it implements one of the measures announced in Vienna.
Initiativet till denna rapport, den andra i sitt slag efter den som offentliggjordes i oktober 1999, går ut på att genomföra en av de åtgärder som tillkän­nagavs vid detta tillfälle.
It does not aim to pass judgment, but to make the commitment of the European Union to universal respect for human rights and fundamental freedoms better known, and to share it.
Den syftar inte till att be­döma, utan till att sprida större kännedom om och delaktighet i Europeiska unionens åtagande för att de mänskliga rättigheterna och grundläggande fri­heterna respekteras allmänt.
It is not intended to be exhaustive, but seeks to ensure greater transparency for the principal positions and activities of the EU, and to be a reference document on the latter for the period which it covers, namely 1 July 1999 to 30 June 2000.
Den avser inte att vara uttömmande, utan försöker åstadkomma så stor öppenhet som möjligt i fråga om EU:s vikti­gaste ståndpunkter och åtgärder, och syftar till att upprätta ett referensdokument om detta som om­fattar den period som avses, från den 1 juli 1999 till och med den 30 juni 2000.
This report is the result of joint work carried out by human rights experts from the 15 Member States, with the support of the staff of the Com mission and the Council Secretariat.
Denna rapport är frukten av ett kollektivt syn­tesarbete som genomförts i samarbete mellan de 15 medlemsstaternas experter för mänskliga rät­tigheter, med stöd av kommissionens organ och av rådets generalsekretariat.
Although its contents are primarily focused on the external activities of the European Union and its role on the international stage, this second report, in accordance with the wishes expressed at the first European Union Human Rights Forum which met in Brussels from 30 November to 1 December 1999 during the Finnish Presidency, also includes a substantial section devoted to human rights within the European Union.
I innehållet koncentrerar man sig huvudsakligen på Europeiska unionens yttre verksamhet och dess roll på den internationella scenen, men i denna andra rapport ingår en betydande del som ägnas de mänskliga rättigheterna inom Europe­iska unionen, i enlighet med löftena vid Europe­iska unionens första forum för de mänskliga rät­tigheterna i Bryssel den 30 november­1 december 1999 under det finländska ordförandeskapet.
This looks at the activities un dertaken by the Fifteen in a number of priority areas (racism, security and justice, social exclu-
Där utvecklas de åtgärder som de femton vidtagit inom ett antal prioriterade områden (rasism, sä­kerhet och rättvisa, social utslagning, barnets rät­tigheter, kvinnans rättigheter). Europeiska unio­
Annual report on human rights 2000 and promote
■ Mänskliga rättigheterna: Årsrapport 2000
To increase transparency dialogue with civil society to be mentioned in particular: the first annual EU human rights discussion forum (30 November to 1 December 1999 in Brussels), and the Conference on the European Union and the central role of human rights and democratic principles in the relations with third countries (Venice, May 2000).
Öka öppenheten och främja dialogen med det civila samhället nämnande: EU:s första årliga diskussionsforum för mänskliga rättigheter (30 november­1 december 1999 i Bryssel) och konferensen om "Europeiska unionen och den centrala betydel­sen av mänskliga rättigheter och demokratiska principer i förhållandet till tredje land" (Vene­dig, maj 2000).
The forum
Forumet
Dialogue and cooperation between governments and civil society, and support for the human rights defenders, are of the utmost importance for achieving progress in the global implementation of human rights and fundamental free doms.
Dialog och samarbete mellan regeringarna och det civila samhället och stöd till försvarare av de mänskliga rättigheterna är av yttersta vikt för att kunna uppnå framsteg vid det globala ge­nomförandet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.
The European Union is committed to strengthening this relationship further, at the level of both Member State governments and EU institutions.
Europeiska unionen har förbundit sig att förstärka detta förhållande yt­terligare, både hos medlemsstaternas regeringar och i EU­institutionerna.
Following a tradition of cooperation with non governmental organisations at national and in ternational level, the EU recognises the importance of their contribution as part of civil society to the promotion of democracy and human rights, and values their expertise and the impact of their action.
I enlighet med en tradition av samarbete med icke­statliga organisationer på nationell och in­ternationell nivå erkänner EU vikten av deras bi­drag som del av det civila samhället och till främjandet av demokrati och mänskliga rättighe­ter och värderar deras expertis och resultaten av deras verksamhet.
NGO involvement in extremely important issues such as the fight against racism and xenophobia, efforts to stop the use of children in armed conflict, rights of women, the fight against the death penalty, support for the victims of torture and support for the establishment of the Inter national Criminal Court —just to mention a few — is strongly encouraged by the EU.
EU välkomnar varmt de icke­statliga organisatio­nernas engagemang i ytterst viktiga frågor som kampen mot rasism och främlingsfientlighet, an­strängningar för att stoppa användningen av barn i väpnade konflikter, kvinnornas rättigheter, kam­pen mot dödsstraffet, stödet till tortyroffer och stöd till upprättandet av Internationella brott­målsdomstolen, för att nämna bara några frågor.
The role of NGOs in the review processes of the World Con ference on Women (Beijing + 5) and Summit on Social Development (Copenhagen + 5) has proved useful and constructive.
Deras roll i samband med översynsarbetet vid världskvinnokonferensen (Peking + 5) och topp­mötet om social utveckling (Köpenhamn + 5) har visat sig värdefull och konstruktiv.
Their mobilisation before and during the Commission on Hu man Rights and the General Assembly, on both country-specific situations and thematic issues, has become an important element of these twoyearly events in the field of human rights.
Deras mobili­sering före och under kommissionen om mänsk­liga rättigheter och generalförsamlingen, både i fråga om situationer i särskilda länder och tema­tiska frågor, har blivit ett viktigt inslag i dessa två årliga händelser på människorättsområdet.
The first annual EU human rights discussion forum was organised jointly by the Finnish Presidency of the EU and the European Commission on 30 November and 1 December 1999 in Brussels.
EU:s första årliga diskussionsforum för mänskliga rättigheter organiserades gemensamt av EU:s fin­ländska ordförandeskap och Europeiska kommis­sionen den 30 november­1 december 1999 i Brys­sel.
This event, organised following the adop tion of the EU declaration on the occasion of the 50th anniversary of the UN Declaration on Hu man Rights, brought together representatives of EU institutions including the European Parliament, nongovernmental organisations, academics, as well as governments of the Member States of the EU.
Vid detta arrangemang, som organiserades ef­ter antagandet av EU:s förklaring med anledning av 50­årsjubileet för FN­deklarationen om de mänskliga rättigheterna, sammanstrålade före­trädare för EU­institutionerna, bl.a. Europaparla­mentet, icke­statliga organisationer, akademiker samt EU­medlemsstaternas regeringar.
It was one of the first occasions on which decision-makers at Community and Mem ber State level were able to share ideas with representatives of the NGO sector and academic sphere in a concentrated and focused way.
Det var ett av de första tillfällen då beslutsfattare från ge­menskaps­ och medlemsstatsnivå kunde utbyta tankar med företrädare för icke­statliga organisa­tioner och universitetssfären i en koncentrerad och fokuserad form.
It al so provided a good opportunity for strengthen ing exchanges and cooperation with the Euro pean Parliament.
Det gav också ett utmärkt tillfälle till ett förstärkt utbyte och samarbete med Europaparlamentet.
The forum examined the following four broad thematic areas: development of EU human rights policy, EC cooperation in the field of human rights, racism and non-discrimination — including in the context of enlargement — and legal perspectives.
Forumet behandlade följande fyra breda tematiska områden: utveck­ling av EU:s människorättspolicy, EG­samarbete på området för mänskliga rättigheter, rasism och icke­diskriminering ­ även inom ramen för utvid­gningen ­ och rättsliga perspektiv.
Some common issues emerged from the discussion, notably the need for more consistency in the EU's approach to human rights within the Union and in its external relations, as human rights issues cross over the three-pillar structure of the EU; the im portance of adequate information and expertise in order to achieve the best impact on the de fence of human rights on the ground, and the role played by civil society organisations in this respect; the need for greater networking and co ordination among the NGOs and a more structured dialogue with the EU institutions.
Vissa gemen­samma frågor kunde lyftas fram i diskussionen, bl.a. följande: behovet av större konsekvens i EU:s arbete med mänskliga rättigheter inom unio­nen och i dess yttre förhållanden, eftersom män­niskorättsfrågor är gränsöverskridande i EU:s tre­pelarstruktur; vikten av adekvat information och expertis för att uppnå bäst effekt på försvaret av de mänskliga rättigheterna på plats, och den roll det civila samhällets organisationer spelar i sam­band härmed; behovet av fler nätverk och större samordning mellan icke­statliga organisationer och en mer strukturerad dialog inom EU­institu­tionerna.
Transparency is a key word in public administration nowadays.
Insyn är ett nyckelbegrepp inom offentlig förvalt­ning nuförtiden.
It means both openness to out side scrutiny and broad-based and regular con sultations with relevant actors, in particular during preparatory phases of international events.
Det innebär både öppenhet för yttre granskning och samråd på bred bas och re­gelbundet med relevanta aktörer, särskilt under förberedelsefaserna vid internationella arrange­mang.