natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Later, between April and mid-September 2003, Japanese stock marketsreboundedstronglyagainst the background of improved economicdata and sounder corporate earnings reports,and possibly also as a result of spillover effectsfrom the US stock market.
Senare skedde en starkåterhämtning på de japanska aktiemarknadernamellan april och mitten av september 2003 i ettläge med bättre ekonomiska data och mer välgrundade vinstrapporter, och eventuellt ocksåtill följd av spridningseffekter från den amerikanska aktiemarknaden.
From mid-Septemberonwards stock prices broadly stabilised.
Från och med mittenav september stabiliserades i stort sett aktiekurserna.
In general, developments in broad stock marketindices in the United States, Japan and the euroarea followed similar patterns in the course of2003.
De breda aktieindexen i Förenta staterna, Japan och euroområdet följde i stort sett samma utveckling under 2003.
Up to mid-March stock prices declined inthese markets on account of investors’ morepessimistic outlook forthe global economy,increased uncertainty and risk aversion.
Fram till mitten av mars sjönk aktiekurserna på dessa marknader till följd av investerarnas mer pessimistiska förväntningar om den globala återhämtningen, deras ökade osäkerhet och riskminimering.
All ofthese factors appeared to be closely related tointensifiedgeopoliticaltensionsandtheprospects of war in Iraq.
Alla dessa faktorer tycktes hänga nära samman med det allt spändare världsläget och risken för krig i Irak.
The apparent global“flight”fromequitieswasalsospurredbyincreased concerns about corporate earningsqualityinthe wakeofrepeatedaccountingscandals.
Den globala ”flykten” från aktier underblåstes också av att flera redovisningsskandaler lett till en ökad oro över kvaliteten i företagens vinster.
For the rest of the year stock prices inthe major marketsfollowedasolidupwardtrend.
Under återstoden av året gick aktiekurserna på de större marknaderna stadigt uppåt.
Initially, the stock market rebound wasset in motion by the normalisation of marketconditions resulting from market participants’fading uncertainty at the outset of the military operations in Iraq.
Aktiemarknadens återhämtning berodde till att börja med på att marknadsvillkoren normaliserades när marknadsaktörernas osäkerhet minskade i och med inledandet av militära operationer i Irak.
In the second half oftheyearstockprices were further bolstered by continuously improving corporate earnings, abating stock market uncertainty and a brighteroutlook for the world economy.
Under årets andra hälft stärktes aktiekurserna ytterligare av allt bättre företagsvinster, en minskad osäkerhet på aktiemarknaden och ljusare utsikter för världsekonomin.
Overall, between end-2002 and end-2003, stockprices in the United States, as measured by the Standard & Poor’s500index,increasedby26%. In Japan, stock prices, as measured by the Nikkei 225 index, increased by 24%, while inthe euro areathe Dow Jones EURO STOXXindex gained 18% over the same period. In the euro area, stock price developments tendedto be strongly synchronised with movements in US stock markets.
Mellan slutet av 2002 och slutet av 2003 stegaktiekurserna i Förenta staterna, mätt genom Standard & Poor 500, med 26 %. I Japan stegaktiekurserna, mätt genom Nikkei 225, med 24% medan Dow Jones EURO STOXX ieuroområdet steg med 18% under samma period. I euroområdet tenderade aktiekursutvecklingenatt vara starkt synkroniserad med rörelserna påde amerikanska aktiemarknaderna.
As with the United States, theoverall rise in euro area stock prices reflecteddeclining stock market uncertainty together with amarket perception of a more favourable economicand corporate outlook.
Liksom i Förenta staterna berodde de allmänt stigandeaktiekurserna i euroområdet på en minskad osäkerhet på aktiemarknaden i kombination medmarknadens uppfattning om en gynnsammareframtid för ekonomin och företagen.
As regards the sectoralbreakdown, the general increase in euro areastock markets was mainly driven by thetechnology, financial and consumer cyclicalsectors, which had seen proportionally largerdeclines during 2002.
När detgäller enskilda sektorer var det främst de konjunkturkänsliga teknik, finans- och konsumtionssektorerna, som hade upplevt proportionellt större nedgångar 2002, som låg bakomden allmänt stigande aktiemarknaden i euroområdet.
In addition, in the financialsector, the improvement of financial marketconditions after March 2003 together with costcutting efforts and lower loan loss provisionsseemed to have a positive impact on theprofitability of banks.
Inom finanssektorn verkade dessutomförbättringen av de finansiella marknadsvillkoren efter mars 2003 i kombination med kostnadsnedskärningar och mindre avsättningar förlåneförluster ha en positiv inverkan på bankernas lönsamhet.
Inthe United States,the strong increases in stock prices in 2003 might have also been bolstered by the economic stimulus package passed by the US congress at end-May, including a reduction in dividend and capitalgains taxation rates.
I Förenta staterna kan aktiekursernas starkauppgång under 2003 också ha främjats av detekonomiska stimulanspaket som antogs av denamerikanska kongressen i slutet av maj ochsom bland annat omfattade en sänkning avkupong- och realisationsvinstskatterna.
In the period from end2003 to 27 February 2004the Dow Jones EURO STOXX index, the Standard & Poor’s 500 index and the Nikkei 225 index increased further, by 5%,3% and 3% respectively. These increases seemedto reflect further indications of improvedcorporate profitability, lower longterm interestrates and further declines in stock marketuncertainty. ECB Annual Report 2003
Under perioden från slutet av 2003 till den 27februari 2004 steg Dow Jones EURO STOXX-indexet, Standard & Poor’s 500-index och Nikkei 225 index ytterligare med 5 %, 3 % respektive 3 %. Dessa uppgångar verkade bero på attdet kom ytterligare signaler om en bättre lönsamhet i företagen, lägre långa räntor och attosäkerheten på aktiemarknaden hade minskatytterligare. ECB Årsrapport 2003
2.2PRICE DEVELOPMENTS administered prices and indirect tax changes.The year-on-year rate of change of the HICPexcluding energy and unprocessed food pricesremained unchanged at 1.9%.
Förändringstakten i HIKPexklusive energi och oförädlade livsmedel jämfört med motsvarande period föregående år varoförändrad på 1,9 %.
Despitesubduedeconomicactivityandtheappreciation of the euro, overall HICP inflationin the euro area averaged 2.1% in 2003, whichwas only 0.2 percentage point lower than in theprevioustwo years(see Table 4).
Trots den dämpade ekonomiska aktiviteten ocheurons appreciering låg den samlade HIKP-inflationen i euroområdet under 2003 på igenomsnitt 2,1 %, vilket bara var 0,2 procentenheter lägre än de två föregående åren (setabell 4).
The mainreason for the decrease with respect to 2002was lower average year-on-year growth ratesin non-energyindustrial goods andservicesprices, which also allowed for a decline in theaveragegrowthrateofthe HICPexcludingunprocessedfoodandenergyto2.0%from2.5% in 2002.
Det viktigaste skälet till nedgången2002 var en lägre genomsnittlig förändringstaktjämfört med motsvarande periodåret innan ipriserna på industrivaror exklusive energi ochtjänster, som även gjorde att den genomsnittligaförändringstakten i HIKP exklusive oförädladelivsmedel och energi sjönk till 2,0 % från 2,5 %2002.
In this context, the pattern of overall HICP movements throughout 2003 reflected developments in the more volatile sub-components:energyandunprocessedfoodprices.
Den allmänna utvecklingen i HIKP underhela 2003 var en följd av utvecklingen i mervolatila delkomponenter som energi och oförädlade livsmedel.
Cost pressures were subdued over 2003as producer prices showed moderate growthrates and nominal labour cost growth levelledoff.
Kostnadstrycket var dämpatunder 2003 då producentpriserna uppvisade enmåttlig ökningstakt och ökningen av de nominella arbetskraftskostnaderna planade ut.
However, the decline in labour productivitygrowth in the context of weak economic activityledto anincreaseinthe growthrate of unitlabour costs in the first half of 2003.
Denlångsammare ökningen av arbetskraftsproduktiviteten i en situation med svag ekonomisk aktivitet ledde emellertid till att ökningstakten iarbetskostnader per enhet steg under förstahalvåret 2003.
In January 2004 overall HICP inflation fell to1.9%,down0.1percentagepointcomparedwith December 2003.
I januari 2004 sjönk den samlade HIKP-infla-tionen till 1,9%, dvs. med 0,1 procentenhetjämfört med december 2003.
HEADLINE INFLATION REFLECTEDDEVELOPMENTS IN THE MORE VOLATILECOMPONENTSOverall HICP inflation followed a rather erraticpattern over 2003 as a whole (see Chart 15).Headlineinflationroseinearly2003,asgeopolitical uncertainties related to the war in Iraq pushed up energy prices.
INFLATIONSUTVECKLINGEN AVSPEGLADEFÖRÄNDRINGEN I DE MER VOLATILA KOMPONENTERNA Den totala HIKP-inflationen hade en ganskaryckig utveckling under 2003 som helhet (sediagram 15). Inflationen steg i början av 2003,då den geopolitiska osäkerheten om ett eventuellt krig i Irak drev upp energipriserna.
Once these geopolitical uncertainties had lessened, and asthe euro continued to appreciate against the USdollar, the contribution of energy developments eased and headline inflation resumed its downward trend to reach 1.8% in May,thelowest rate of increase in three years.
När dengeopolitiska osäkerheten så småningom avtogoch euron fortsatte att appreciera gentemot denamerikanska dollarn, minskade bidraget frånenergipriserna och inflationen började återsjunka för att i maj ligga på 1,8 %, vilket varden lägsta ökningstakten på tre år.
Table 4 Price developments
Tabell 4 Prisutveckling
(annual percentage changes, unless otherwise indicated)
(årliga procentuella förändringar, om inte annat anges)
HICP and its components Overall index Energy Processed food Unprocessed food Non-energy industrial goods Services
HIKP och dess komponenter HIKP totalt Energi Förädlade livsmedel Oförädlade livsmedel Industrivaror exkl. energi Tjänster
Other price and cost indicators
Andra pris- och kostnadsindikatorer
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream and HWWA (Hamburg Institute of International Economics).1) Excluding construction.2) Brent Blend (for onemonth forward delivery).3) Excluding energy.
Källor: Eurostat, Thomson Financial Datastream och HWWA (Hamburg Institute of International Economics).1)Exklusive byggnadsverksamhet.2)Brent Blend (terminspris för leverans om en månad).3)Exklusive energi. I euro.
Chart 16 Contributions to HICP inflationfrom sub-components
Diagram 15HIKP-inflation,fördelat påde viktigaste delkomponenterna
Chart 15 Breakdown of HICP inflation: mainsub-components
Diagram 16Delkomponenternas bidragtill HIKP-inflation
(annual percentage changes; monthly data)
(årliga procentuella förändringar; månadsuppgifter)
(annual percentage point contributions; monthly data) total HICP (left-hand scale)unprocessed food (right-hand scale)energy (right-hand scale)
HIKP, totalt (vänster skala)Oförädlade livsmedel (höger skala)Energi (höger skala)
1.5 total HICP excl. energy and unprocessed foodprocessed foodnon-energy industrial goodsservices
HIKP, totalt, exkl. energi och oförädlade livsmedel Förädlade livsmedel Industrivaror exkl. energi Tjänster
mainsub-componenttooverallinflationofaround 0.4 percentage point.
nent att bidra till inflationen med omkring 0,4procentenheter.
rise in US dollar-denominated oil prices (see Chart 16).
energipriser under årets första hälft till följd aveurons appreciering, som mildrade effekternaav de högre dollarpriserna på olja.
In2003headlineinflation wasparticularlyresilient to the subdued economic activity and,despite some direct impact via energy prices, tothe appreciation of the euro.
Under 2003 var inflationen mycket motståndskraftig mot den dämpade ekonomiskaaktiviteten och, trots vissa direkta effekter viaenergipriserna, eurons appreciering.
This was also truefor the HICP excluding energy and unprocessedfood.
Dettagällde också HIKP exklusive energi och oförädlade livsmedel.
Processedfoodpricesin2003 were mainlyinfluenced by increases in tobacco prices as aresult of increases in indirect taxation in somecountries both in the first few months of theyear and, especially, in the latter part of theyear.
Priserna på förädlade livsmedel 2003 påverkades främst av högre tobakspriser till följd av attde indirekta skatterna höjdes i några länderbåde under årets första månader och inte minsti slutet av året.
This translated into a contribution of this
Därmed kom denna delkompo-
Services prices growth in 2003 showed a gradual decline from the fairly high level reached in 2002.
Ökningen av tjänstepriserna under 2003 sjönkgradvis från den ganska höga nivån 2002.
The year-on-year rate of growth of services prices followed a downwardtrend during the course of the year, reaching 2.3% in December, which was around 0.7 percentage point lower than in December2002.
Förändringstakten jämfört med motsvarandeperiod året innan i tjänstepriser följde ennedåtgående kurva under året, och låg i december på 2,3 %, vilket var omkring 0,7 procentenheter lägre än i december 2002.
As a result, the contribution of servicesprice growth to overall inflation declined toaround1.0percentagepoint,whichwasnonetheless almost half of the observed HICPinflation rate for most of 2003. By contrast, theannual rate of inflation of non-energy industrial
Tjänsteprisernas bidrag till inflationen sjönk därför tillomkring 1,0 procentenhet, vilket icke destomindre var nästan hälften av den observerade HIKP-inflationen under större delen av 2003.Den årliga inflationstakten för industrivarorexklusive energi var däremot mer eller mindre
INFLATION DIFFERENTIALS IN THE EURO AREA: POTENTIAL CAUSES AND POLICY IMPLICATIONS
INFLATIONSSKILLNADER I EUROOMRÅDET:MÖJLIGA ORSAKER OCH POLICYKONSEKVENSER
The diversity of inflation developments among the euro area countries – as captured by variousdispersion indicators – declined significantly over the 1990s.
Skillnaderna i inflationsutveckling mellan euroländerna – som kan avläsas i olika spridningsindikatorer – minskade avsevärt under 1990-talet.
Following the start of Stage Threeof EMU in 1999, inflation dispersion continued to decline, reaching its lowest level in thesecond half of 1999. However, it then picked up modestly until early 2001.
Efter starten av etapp tre av EMU 1999 fortsatte spridningen i inflationstakt att minska för att nå sin lägsta nivå andra halvåret 1999.Därefter ökade den dock måttligt fram till början av 2001.
Since then, inflationdispersion in the euro area has remained broadly stable, before declining again during 2003 tolevels close to those seen in the second half of 1999.
Sedan dess har inflationsspridningeni euroområdet varit i stort sett oförändrad, men sjönk återigen under 2003 till ungefär sammanivåer som andra halvåret 1999.
All in all, the extent of inflation dispersionobserved at present in the euro area is not notably different from that in the United States.
Sammantaget skiljer sig de nuvarande inflationsskillnaderna ieuroområdet inte nämnvärt från dem i Förenta staterna.
Notwithstanding the currently low level, by historical standards, of inflation dispersion in theeuro area, the euro area has witnessed relatively persistent inflation differentials over the pastfour years.
Även om inflationsspridningen för närvarande är liten historiskt sett har euroområdet haftganska ihållande inflationsskillnader de senaste fyra åren.
With the exception of Belgium, France, Luxembourg and Finland, all euro areacountries have experienced inflation persistently either above or below the euro area averagesince 19991.
Med undantag för Belgien, Frankrike, Luxemburg och Finland har alla euroländer haft en inflation som ständigt legat antingen över eller under euroområdets genomsnitt sedan 19991
In the Netherlands, meanwhile, the inflation differential vis-à-vis the euro area has actually turned negative recently.
I Nederländerna har dockinflationsskillnaderna mot euroområdet nyligen vänt till negativa.
By contrast, Germany and Austria haveobserved persistently negative inflation differentials.
Tyskland och Österrike däremot har ständigt haft negativa inflationsskillnader.
This box briefly reviews the potential causes and the policy implications of inflation dispersion in the euro area.2
I den här rutan görs en kort genomgång avde möjliga orsakerna och policy konsekvenserna av inflationsspridningen i euroområdet.2
(standard deviation in percentage points) weighted standard deviation unweighted standard deviation
(standardavvikelse i procentenheter)
Stage Two of EMU
EMU:s etapp två
1Based on annual average inflation rates in 1999-2003.2For a more detailed analysis and discussion of inflation differentials in the euro area see the ECB report entitled “Inflation differentialsin the euro area: potential causes and policy implications”, published on the ECB’s website (www.ecb.int) on 30 September 2003.
1Baserat på årlig genomsnittlig inflation 1999–2003.2För en närmare analys och diskussion om inflationsskillnaderna i euroområdet hänvisas till ECB:s rapport ”Inflation differentials inthe euro area: potential causes and policy implications”, som publicerades på ECB:s webbplats (www.ecb.int) den 30 september 2003.
With respect to the inflation differentials observed in the euro area, it needs to be stressed thatthe single monetary policy implied a regime shift, the effects of which on price formationprocesses would take several years to unfold.
När det gäller inflationsskillnaderna i euroområdet är det viktigt att understryka att den gemensamma penningpolitiken innebar ett regimskifte, vars effekter på prisbildningsprocesserna blirsynliga först på flera års sikt.
In particular, the move to Stage Three led tostrong declines in interest rates in Ireland, Portugal and Spain and later in Greece, i.e. incountries where inflation rates had been systematically above the euro area average before themid-1990s.
Så ledde i synnerhet inledandet av etapp tre av EMU till att räntorna sjönk kraftigt i Irland, Portugal och Spanien, och senare i Grekland, dvs. i länder som harhaft en inflation som systematiskt har varit högre än genomsnittet i euroområdet före mitten av1990-talet.
In most of the other euro area countries, these nominal convergence effects were considerably less sizeable.
I de flesta övriga euroländer var dessa nominella konvergenseffekter inte alls likaomfattande.
However, the equilibrating effect of changes in national competitiveness triggered by inflation differentials is likely to limit the size and persistence ofinflation differences emanating from the adjustment to the new monetary regime.
Den utjämnande effekten av förändringar av ländernas konkurrenskraft till följd avinflationsskillnader begränsar emellertid sannolikt storleken och varaktigheten i de inflationsskillnader som beror på anpassningen till den nya penningpolitiska ordningen.
In this respect,countries with below-average inflation rates should benefit from a gain in competitiveness andalso, in the short term, from the relatively smaller adverse effect of inflation on real disposableincome and real wealth.
I dettasammanhang bör länder vars inflation ligger under genomsnittet gynnas av en starkare konkurrenskraft och på kort sikt också av inflationens relativt sett mindre negativa effekter på realadisponibla inkomster och förmögenhet.
Meanwhile, other things being equal, countries with above averageinflation rates should suffer from competitiveness losses and larger negative effects of inflationon real income and wealth.
Samtidigt bör, under i övrigt lika förhållanden, ländervars inflation är högre än genomsnittet drabbas av försämringar av konkurrenskraften ochstörre negativa effekter av inflationen på reala inkomster och förmögenhet.
In addition to the special effects related to the start of Stage Three, a combination of temporaryand more persistent factors on inflation developments seems to have caused the observedinflation differentials.
Förutom de särskilda effekter som hänger samman med starten av etapp tre verkar en kombination av tillfälliga och mer ihållande faktorer som påverkar inflationsutvecklingen ha orsakatde inflationsskillnader som kunde observeras.
As for the temporary factors, one-off domestic policy measures, such aschanges in administered prices and indirect tax measures, have varied across countries and havethus contributed to the inflation differentials.
När det gäller tillfälliga faktorer handlar det omenstaka nationella policybeslut, t.ex. förändringar i reglerade priser och indirekta skatter, somhar varierat mellan länderna och därmed bidragit till inflationsskillnader.
However, these measures do not seem to haveaccounted for much of the observed inflation differentials since the start of Stage Three and areunlikely to play a larger role unless domestic policy measures increasingly diverge across euroarea countries in the future.
Den typen av åtgärder verkar dock bara ligga bakom en liten del av inflationsskillnaderna sedan starten av etapptre och kommer sannolikt inte att spela någon större roll i framtiden, såvida inte euroländernasnationella policybeslut alltmer kommer att gå i olika riktningar.
Moreover, differences in the speed of implementing structuralreforms across countries may temporarily translate into higher inflation differentials.
Dessutom kan skillnader närdet gäller hur snabbt strukturreformer genomförs i länderna tillfälligt leda till större inflationsskillnader.
Differentlevels of exposure to external shocks – because of national discrepancies in the degree ofopenness concerning extra-euro area trade and oil dependency – also appear to contribute, albeittemporarily, to inflation differentials.
Skillnader i sårbarhet för externa chocker – som beror på nationella skillnaderi öppenhet när det gäller handeln med länder utanför euroområdet och beroendet av olja – verkar också, om än tillfälligt, bidra till inflationsskillnader.
Furthermore, there is a relationship between cyclical positions and inflation rates: euro areacountries with above average inflation rates have seen the strongest average growth rates indomestic demand, alongside relatively large positive output gaps.
Det finns också ett samband mellan konjunkturläge och inflationstakt. Euroländer med eninflation över genomsnittet har haft den största genomsnittliga förändringstakten i inhemskefterfrågan förutom relativt stora positiva produktionsgap.
The opposite applies to theeuro area countries with below average inflation rates.
För euroländer med en inflationunder genomsnittet gäller det motsatta förhållandet.
Cross-country differences in the fiscalpolicy stance may have also played a role in explaining inflation differentials, notably incountries like Greece and Ireland, where fiscal policies have been relatively expansionary in thelast few years.
Skillnader i finanspolitikens inriktningmellan länderna kan också ha inverkat på inflationsskillnaderna, särskilt i länder som Greklandoch Irland som de senaste åren har fört en ganska expansionistisk finanspolitik.
Finally, with regard to more persistent factors, inflation differentials in Greece, Ireland,Portugal and, to a lesser extent, Spain may have been partially caused by price level and income convergence and/or what are known as Balassa-Samuelson (BS) effects3
När det gäller mer ihållande faktorer kan inflationsskillnaderna i Grekland, Irland, Portugaloch, i mindre utsträckning, Spanien slutligen delvis ha orsakats av konvergensprocessen beträf- fande priser och inkomster eller s.k. Balassa-Samuelsoneffekter3
3The BS effect explains that prices of non-tradable goods normally rise faster than prices in the tradable goods sector becauseproductivity growth is normally lower in the non-tradable goods sector.
3Balassa-Samuelsoneffekten förklarar att priser på ”icke-tradables” normalt stiger snabbare än priserna på ”tradables” eftersom produktiviteten normalt ökar långsammare inom icke-tradables-sektorn.
As wages in the tradable goods sector are driven up byproductivity growth, wages in the non-tradable sector will tend to increase as well.
När lönerna inom tradables-sektorn drivs upp av produktivitetsökningen kommer även lönerna inom icke-tradables-sektorn att tendera att stiga.