natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States are increasingly monitoring prevention interventions and, as a result, are delivering data on the
Medlemsstaterna följer i allt större utsträckning de preventionsinsatser som görs, och därmed kan de också redovisa uppgifter om vad insatserna innehåller och hur
(2002), in line with the HDA (2004), conclude that ‘the use of the mass media on its own, particularly in the presence of other countervailing influences, has not been
(2002) drar, i likhet med HDA (2004), slutsatsen att ”massmediekampanjer utan kompletterande insatser inte har visat sig vara något effektivt sätt att minska användningen av olika psykoaktiva ämnen, särskilt inte om det finns andra
Evidence-based practice primarily concerned with the impact of the intervention on health or other relevant outcomes as a means to establish evidence for what works.
Evidensbaserad praxis t.ex. nationella undersökningar av behandlingsutfall, vill man främst ta reda på hur en viss insats påverkar hälsan eller vilka andra relevanta resultat den ger, så att man kan få bevis för vad som fungerar.
Evidence-based practices are interventions (e.g. drug treatment) that have been consistently proven, based on scientific investigations (e.g. research studies), to result in preferred client outcomes (e.g. reduction in drug use).
Med evidensbaserad praxis avses insatser (t.ex. missbruksbehandling) som i vetenskapliga undersökningar (t.ex. forskningsstudier) konsekvent har visats leda till avsett utfall hos klienterna (t.ex. en minskad användning av narkotika).
Criteria commonly used to determine whether an intervention can be considered an evidence-based practice are efficacy and effectiveness (Brown et al., 2000; Flay et al., 2005).
De kriterier som man oftast använder för att avgöra om en insats kan anses utgöra evidensbaserad praxis är två typer av effektmått som på engelska kallas efficacy och effectiveness (Brown m.fl., 2000; Flay m.fl., 2005).
The process of establishing evidence is, however, complicated by the fact that there are divergent views on how to judge the quality of the research studies investigating efficacy or effectiveness and on which type of research method (e.g. quantitative or qualitative) is the most appropriate to establish evidence of what works.
Processen för att få fram bevis kompliceras dock av att det finns olika åsikter om hur man ska bedöma kvaliteten på forskningsundersökningar avseende efficacy eller effectiveness och om vilken typ av forskningsmetod (t.ex. kvantitativ eller kvalitativ) som lämpar sig bäst för att få fram bevis för vad som fungerar.
As a consequence, conclusions about what works can differ.
Detta betyder att slutsatserna om vad som fungerar kan skilja sig åt.
It remains a challenge to determine how to evaluate and weigh the different sources of evidence in the decision-making process.
Det är fortfarande ett problem att avgöra hur man ska värdera olika källor till bevis och väga dem mot varandra i beslutsprocessen.
This will be even more difficult in the case of interventions for which a comprehensive evidence base has not yet been established but the experience of which would suggest may be effective.
Detta blir dessutom ännu svårare när det gäller insatser där man ännu inte har upprättat någon heltäckande faktabas men där det finns erfarenhet som tyder på att insatsen kan ha god effekt.
Efficacy is a measure of how well an intervention works under ideal research conditions.
Efficacy är ett mått på hur bra en insats fungerar under idealiska forskningsförhållanden.
Efficacy is ideally determined by carrying out a controlled trial, in which some participants receive the intervention under test while a control group receives another intervention or no intervention, or, better still, in a randomised controlled trial, in which participants are randomly allocated to receive one of the two interventions (Cochrane Collaboration, 2007).
Helst vill man fastställa detta genom att utföra en kontrollerad prövning där vissa deltagare blir föremål för den insats man vill undersöka medan en kontrollgrupp blir föremål för en annan insats eller ingen insats alls. Ännu bättre är det om prövningen förutom att vara kontrollerad även är randomiserad, vilket innebär att deltagarna slumpmässigt fördelas mellan de båda insatserna (Cochrane Collaboration, 2007).
It is generally believed that only randomised controlled trials or controlled trials, preferably combined with process evaluation, can establish the efficacy of an intervention and so provide a basis for future practice and policy.
Det anses allmänt att randomiserade eller icke-randomiserade kontrollerade prövningar, helst i kombination med processutvärdering, är det enda sättet att fastställa efficacy för en insats och därmed lägga en grund för framtida praxis och politik.
Unfortunately, however, the random allocation of participants to either an intervention or control group is not always feasible.
Tyvärr går det inte alltid att slumpmässigt fördela deltagarna mellan en insatsgrupp och en kontrollgrupp.
Effectiveness is a measure of how well an intervention works in ordinary circumstances.
Effectiveness är ett mått på hur bra en insats fungerar under vanliga förhållanden.
Frequently, interventions that have shown promise in controlled trials are implemented in the community to investigate how well they work under routine conditions.
Insatser som har givit lovande resultat i kontrollerade prövningar genomförs ofta ute i samhället för att man ska kunna undersöka hur bra de fungerar under rutinmässiga förhållanden.
Effectiveness studies, e.g. national treatment outcome studies, are
I undersökningar av effectiveness,
To contribute to this exchange and further the dissemination of evidence-based practices, the EMCDDA is developing an online portal that will provide an overview of the latest available evidence regarding the effectiveness of different interventions as well as tools available to improve the quality of interventions and concrete best-practice examples implemented in Member States of the EU.
För att bidra till ett sådant meningsutbyte och för att främja spridning av evidensbaserad praxis håller ECNN på att utveckla en onlineportal där det kommer att finnas en översikt över de senaste bevisen på effectiveness för olika insatser samt verktyg för att förbättra kvaliteten på insatser och konkreta exempel på bästa praxis som genomförts i EU-medlemsstaterna.
The Cochrane Collaboration will be an important source of information to the portal.
Cochrane Collaboration blir en viktig källa till information för portalen.
mass media campaigns) to the provision of social–emotional information (trying to change perceptions about, for example, cannabis use).
massmediekampanjer) till att ge social och känslomässig information (dvs. man försöker ändra uppfattningen om t.ex. användning av cannabis).
For example, in the Netherlands a campaign put across the message ‘You are not mad if you are not smoking cannabis, because 80 % of all young people
En kampanj i Nederländerna framförde exempelvis budskapet ”Du är inte galen om du inte röker cannabis, för 80 % av alla ungdomar röker
14 do not smoke either’ (
14 faktorer som påverkar i motsatt riktning.
It has, however, been found to raise information levels and to lend support to policy initiatives’.
Däremot har sådana kampanjer befunnits höja informationsnivåerna och ge stöd åt politiska initiativ.”
However, other evidence suggests that mass media campaigns can have positive effects if used as a supporting measure to reinforce other strategies (Bühler and Kröger, 2006).
Det finns dock andra rön som tyder på att massmediekampanjer kan få positiva effekter om de används som en stödåtgärd avsedd att förstärka andra strategier (Bühler och Kröger, 2006).
Environmental strategies on licit substances
”Miljöstrategier” avseende legala ämnen
(2006) found that 30 % of users were less likely to take cocaine after seeing advertisements, although 56 % reported that the campaign did not alter their intentions to use cocaine and 11 % claimed that they were more likely to use.
(2006) att 30 % av dem som använde kokain var mindre benägna att använda drogen efter att ha sett reklamen, även om 56 % uppgav att kampanjen inte påverkade deras avsikt att göra detta och 11 % hävdade att den hade gjort dem mer benägna att använda kokain.
In addition, the recent re-evaluation of the US government’s cannabis campaign confirmed previous findings that while the campaign (despite positive recall rates and differentiation by target groups) had no effect on the attitudes of young non-users towards cannabis use, exposure to the campaign was associated with unfavourable effects on youths’ perceptions of others’ use of marijuana (GAO, 2006).
Dessutom bekräftar en nyligen utförd omutvärdering av den amerikanska statens kampanj mot cannabis de tidigare rönen, nämligen att kampanjen visserligen inte fick någon effekt på inställningen till cannabis bland unga som inte använde drogen (trots att de flesta tillfrågade kom ihåg kampanjen och trots att budskapet hade anpassats till olika målgrupper) men att exponering för kampanjen hade samband med ogynnsamma effekter på ungdomarnas uppfattning om andras användning av marijuana (GAO, 2006).
In a few isolated cases, however, there has been a shift in emphasis from knowledge enhancement (the aim of most
I ett fåtal isolerade fall har man övergått från att främst betona ökning av kunskaper (vilket är syftet med de flesta
Increasing the price of a substance and/or the legal age limit for its consumption have been shown to have a positive effect in reducing use, but are available only in the case of licit substances such as alcohol and tobacco (Bühler and Kröger, 2006).
Att höja priset på ett ämne och/eller den lagstadgade åldersgränsen för konsumtion av det har visat sig ge positiva effekter i form av minskad användning. Detta går dock bara att göra för legala ämnen som alkohol och tobak (Bühler och Kröger, 2006).
Such environmental strategies have until now been something of a Nordic or US phenomenon, focusing predominantly on alcohol, and with promising results (Lohrmann et al., 2005; Stafström et al., 2006).
Sådana ”miljöstrategier” har hittills huvudsakligen använts i Norden och USA, främst avseende alkohol, och resultaten har varit lovande (Lohrmann m.fl. 2005; Stafström m.fl., 2006).
Increasingly, however, comprehensive community approaches that treat alcohol and tobacco similarly to illicit substances are emerging.
Numera har man dock i allt större utsträckning börjat använda heltäckande lokalsamhällesbaserade metoder där alkohol och tobak behandlas på liknande sätt som narkotika.
Belgium, Bulgaria, Denmark, Lithuania, Luxembourg, the Netherlands, Poland,
Belgien, Bulgarien, Danmark, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Slovakien och Norge rapporterar alla att det
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe programmes focuses on raising awareness, providing information and organising isolated events (such as expert
Årsrapport 2007: Situationen på narkotikaområdet i Europa öka medvetenheten, ge information och organisera enstaka
Social influence programmes in schools are widespread, particularly in the United Kingdom and in countries offering standardised programmes, such as Germany, Ireland, Greece, Spain, Norway and, soon, Denmark.
Program för social påverkan i skolorna har stor utbredning, särskilt i Storbritannien och i de länder där det finns standardiserade program, bl.a. Tyskland, Irland, Grekland, Spanien och Norge samt, inom kort, Danmark.
Slovakia and Norway all now report the existence of community-based strategies or discussions about additional taxes or laws regulating alcohol and tobacco availability.
förekommer lokalsamhällesbaserade strategier i deras länder eller att det förs diskussioner om extraskatter eller lagar som reglerar tillgängligheten för alkohol och tobak.
Such strategies are aimed at reducing consumption among young people, creating alcohol-free zones or increasing security in nightlife settings.
Syftet med dessa strategier är att minska konsumtionen bland ungdomar, skapa alkoholfria zoner eller göra nattlivet säkrare.
As far as schools are concerned, recent studies from Europe (Kuntsche and Jordan, 2006) and elsewhere (Aveyard et al., 2004) confirm that the normative climate and informal networks strongly influence consumption behaviour of legal drugs and cannabis.
I fråga om skolmiljön bekräftar nya undersökningar från Europa (Kuntsche och Jordan, 2006) och andra delar av världen (Aveyard m.fl., 2004) att de förhärskande normerna och de informella nätverken har stor inverkan på beteendena när det gäller konsumtion av legala droger och cannabis.
The introduction of school norms is now receiving greater consideration in Germany, Ireland and Italy (15).
Att införa normer i skolorna är en metod som man nu överväger i större utsträckning i Tyskland, Irland och Italien (15).
As regards universal community-based prevention, 12 Member States report that drug plans are available in most or all municipalities, and in 10 countries they are a political priority.
När det gäller lokalsamhällesbaserad allmänprevention rapporterar tolv medlemsstater att det finns narkotikaplaner i alla eller nästan alla kommuner, och i tio länder är sådana planer en prioriterad politisk fråga.
Such schemes principally take the form of information events and, to a lesser extent, the provision of alternative leisure-time pursuits.
De berörda programmen innebär framför allt att man organiserar arrangemang för att sprida information och, i mindre utsträckning, att man erbjuder alternativa fritidssysselsättningar.
Universal family-based prevention mostly consists of parents’ evenings or information approaches, and infrequently in intensive training for parents.
Den familjebaserade allmänpreventionen består framför allt av föräldrakvällar eller informationssatsningar; mer sällan av intensivutbildning för föräldrar.
Member States are increasingly devoting attention to prevention strategies targeted at entire vulnerable
Av organisatoriska skäl är det oftast kommunerna eller motsvarande som ansvarar för den skolbaserade preventionen, särskilt i de nordiska länderna, Frankrike och Polen.
Interactive programmes based on the model of social influence or life skill competence have been shown to be effective in schools, but individual measures carried out in isolation (for example, only communication of information, affective education or other non-interactive measures) have been negatively evaluated (Bühler and Kröger, 2006). For organisational reasons, school-based prevention is usually the responsibility of local authorities, especially in the Nordic countries, France and Poland.
Detta innebär att grupperna i fråga måste identifieras, t.ex. med hjälp av standardiserade bedömningsverktyg som det brittiska indexet över samförekomst av utsatthetsfaktorer (index of multiple deprivation) eller med hjälp av socioekonomiska indikatorer som boende- eller utbildningsstandard (antalet elever som ligger efter i sin utbildning eller antalet elever som får någon form av ekonomiskt stöd).
be identified, for example using standardised assessment tools, such as the United Kingdom’s Index of Multiple Deprivation, or by socio-economic indicators, such as standards of accommodation or education (number of pupils behind in their schooling or number of subsidised pupils).
Vissa kommentatorer har framfört argumentet att kompletterande program för allmänna hälsofrågor/livskunskap leder till större förändringar än enbart färdighetsbaserade utbildningsprogram och att det därför skulle vara bäst att integrera insatserna i en ”hälsoläroplan” som vilar på en solid grund Hawks m.fl. (2002).
This seems to have been achieved in almost all Member States.
Detta förefaller man ha uppnått i nästan alla medlemsstaterna.
Furthermore, several Member States (e.g. Italy, Lithuania, the Netherlands, Slovakia, the United Kingdom) address drugs prevention together with health and social aspects such as violence, mental health problems, social exclusion, academic underachievement and tobacco and alcohol use under the umbrella of public health prevention, which also gives greater focus on responding specifically to the needs of vulnerable groups.
Dessutom gör man i flera medlemsstater (bl.a. Italien, Litauen, Nederländerna, Slovakien och Storbritannien) narkotikapreventiva insatser i samband med att man tar upp andra hälsorelaterade och sociala aspekter som våld, psykiska hälsoproblem, socialt utanförskap, dåliga skolprestationer och tobaks- och alkoholanvändning inom ramen för en bredare folkhälsoprevention där man även satsar mer på att specifikt tillgodose utsatta gruppers behov.
Once target communities have been identified (e.g. France recognises ‘sensitive urban zones’ or, in the case of schools, ‘educational priority zones’), supplementary funds can be directed towards these underprivileged groups.
När man väl har identifierat målgrupperna (i Frankrike har man exempelvis fastställt ”känsliga stadszoner” och, när det gäller skolor, ”prioriterade utbildningszoner”) kan man satsa extra resurser på dessa missgynnade grupper.
In Ireland, Cyprus and the United Kingdom, selective prevention projects are already delivered to most of these areas, and Portugal is in the process of implementing such a strategy.
I Irland, Cypern och Storbritannien genomförs det redan projekt för riktad prevention i de flesta sådana zoner, och i Portugal håller man på att införa en strategi på området.
Types of provision range from counselling services in Estonia, Greece, France and Slovakia to outreach projects in Luxembourg and Austria, sometimes aimed specifically at ethnic groups.
De insatser som görs varierar från rådgivning i Estland, Grekland, Frankrike och Slovakien till uppsökande verksamhet i Luxemburg och Österrike, ibland med specifik inriktning mot vissa etniska grupper.
Furthermore, some new Member States (Bulgaria, Hungary, Lithuania, Poland and Romania) report much on interventions aimed at vulnerable families.
Några av de nya medlemsstaterna (Bulgarien, Ungern, Litauen, Polen och Rumänien) rapporterar dessutom utförligt om insatser som riktar sig mot utsatta familjer.
The focus in most Member States is on substance use in the family, although a few countries (Greece, Lithuania, Hungary, the United Kingdom) have adopted a broader focus aimed at all socially disadvantaged families.
Fokus i de flesta medlemsstaterna ligger på förekomsten av någon form av missbruk i familjen, även om några länder (Grekland, Litauen, Ungern och Storbritannien) har infört ett bredare fokus som omfattar alla socialt missgynnade familjer.
A reason frequently given for not implementing model programmes is that they would not be adaptable to local conditions and would not address individual communities’ needs (Ives, 2006).
Ett argument som ofta framförs mot modellprogram är att sådana program inte skulle gå att anpassa till förhållandena på den enskilda orten och inte skulle tillgodose enskilda gruppers behov (Ives, 2006).
However, a counter argument is that the advantages of standardised prevention programmes are that protocols provide clear guidelines to enable stable delivery infrastructures and teacher training systems to be created; and this facilitates common implementation standards, even where schools and community conditions are very disparate.
Ett motargument är dock att fördelen med standardiserade preventionsprogram är att anvisningarna för programmen ger tydliga riktlinjer som gör det möjligt att upprätta stabila strukturer för genomförandet och system för lärarutbildning, vilket gör det lättare att tillämpa gemensamma normer för genomförandet även i fall där skolorna och elevgrupperna är mycket olika.
In many Member States (Bulgaria, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Austria, Romania) the content of prevention
Arbetssätt där man låter jämnåriga utbilda sina kamrater, något som används även inom allmänpreventionen, uppges förekomma i allt högre grad också i genomförandet av riktad prevention (Irland, Nederländerna, Österrike, Polen
While also used in universal prevention, peer-based approaches are increasingly being reported for the delivery of selective prevention (Ireland, the Netherlands, Austria, Poland and Norway). Parkin and McKeganey (2000), in
I många medlemsstater (Bulgarien, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Österrike och Rumänien) har preventionsprogrammen ett innehåll som är inriktat på att
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview treatment of liver disease, has become more common, and the use of drug maintenance treatment to stabilise clients has increased.
Kapitel 2: Olika sätt att hantera narkotikaproblem i Europa – en översikt behandling, högaktiv antiretroviral behandling och behandling för leversjukdomar – på samma plats och att man använder underhållsbehandling med läkemedel för att stabilisera klienterna.
Characteristics of drug users attending outpatient treatment
Kännetecken för narkotikamissbrukare i öppenvårdsbehandling
Data from the treatment demand indicator can be used to characterise the socio-economic status of patients attending treatment centres and, to some extent, all drug users (18).
Med hjälp av uppgifter från indikatorn på behandlingsefterfrågan kan man beskriva den socioekonomiska statusen för de patienter som behandlas vid behandlingscentrum och Norge).
As their review of peer-based approaches, concluded that the greatest impact of such schemes is on peer educators themselves, rather than the target group.
Parkin och McKeganey (2000) drog i sin granskning av kamratbaserade arbetssätt slutsatsen att sådana program får störst effekt på kamratutbildarna själva, inte på målgruppen.
It seems that such approaches may be more effective at changing knowledge and attitudes than in changing behaviour.
Det verkar som om sådana arbetssätt är mer verkningsfulla när det gäller att öka kunskaper och ändra attityder än när det gäller att ändra beteenden.
Peer projects are rarely evaluated at all, but when they are (e.g. Free Style in Norway) they typically assess only success in recruiting young leaders in schools and whether the peer leaders’ knowledge or attitudes were strengthened.
Det är sällsynt att kamratbaserade projekt utvärderas över huvud taget, men i de fall där detta sker (t.ex. ”Fristil” i Norge) brukar man oftast bedöma enbart i vilken mån projekten har lyckats rekrytera unga ledare i skolorna och om dessa personers kunskaper eller attityder förstärktes.
access to outpatient treatment is easier and less selective in most countries, it is appropriate to extrapolate from this group of clients to drug users as a whole.
och, i viss mån, för samtliga narkotikamissbrukare (18). Att få tillgång till öppenvårdsbehandling är i de flesta länderna enklare och innebär en mindre krävande urvalsprocess, och därför är det lämpligt att extrapolera från denna grupp av klienter till hela gruppen narkotikamissbrukare.
Although selective prevention is gaining in popularity, caution is required, especially when involving young people at risk in peer-to-peer programmes (Cho et al., 2005; Dishion and Dodge, 2005), because negative ‘contagion effects’ can occur among vulnerable groups.
Riktad prevention blir allt populärare, men man måste vara försiktig, särskilt när man låter ungdomar som är i riskzonen delta i program för kamratpåverkan (Cho m.fl., 2005; Dishion och Dodge, 2005), eftersom det finns en risk för att negativa ”smittoeffekter” kan uppstå i utsatta grupper.
These unintended effects, which are caused by the intervention itself, can lead to increased substance use or risk behaviour.
Sådana oavsedda effekter, som alltså orsakas av själva insatsen, kan leda till ökad användning av olika droger eller till ökat riskbeteende.
However, such undesirable outcomes are not unique to selective prevention but are also observed in the case of mass media information provision as well as individual prevention events (see above).
Det är dock inte enbart inom riktad prevention som sådana oönskade resultat kan förekomma – de har observerats även i samband med upplysning via massmedierna och vid enskilda preventionsarrangemang (se ovan).