natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9UND1X is defined as the CPI excluding interest expenditure anddirect effects of altered indirect taxes and subsidies.
UND1X definieras som KPI exklusive ränteutgifter och dedirekta effekterna av ändrade indirekta skatter och bidrag.
In Swedenheadline CPI is the target variable of monetary policy.
ISverige är totala KPI penningpolitikens målvariabel.
In 2003 Danmarks Nationalbank reduceditslending rate three times, lowering it to 2.15%where it stood at the end of the year. During thecourse of the year the spread over the minimumbid rate on the Eurosystem’s mainrefinancingoperations declined to 15 basis points, while thespread between Danish and euro area short-termmarket rates narrowed to around 5 basis points
Undersenare år, när faktorer av övergående natur påverkat prognosen,har de penningpolitiska besluten emellertid i praktiken baseratspå en bedömning av UND1X eller, vilket var fallet under 2003,av UND1X exklusive energi.
Table 10 Macroeconomic indicators for Sweden
Tabell 10 Makroekonomiska indikatorer för Sverige
Exchange rate against the euro5)
Växelkurs gentemot euro
Sources: Eurostat, European Commission, national data and ECB calculations.1) Percentage points.2) Quarterly figures are neither seasonally adjusted nor working day adjusted.3) Consistent with the Maastricht Treaty definition.4) General government surplus (+)/deficit (-).5) Average of period values.
Källor: Eurostat, Europeiska kommissionen, nationella uppgifter och ECB-beräkningar.1) Procentenheter.2) Kvartalssiffror är varken säsong- eller kalenderrensade.3) Enligt Maastrichtfördragets definition.4) Offentliga sektorns överskott (+) / underskott (-).5) Genomsnitt för perioden.
debt ratio is expected to decline to 51.5% in2004 and to 50.0% in 2005.
Den årliga HIKP-inflationen uppgick i genomsnitt till 2,3 % 2003, en ökning från 2,0 %2002, medan KPI steg med 2,1 %, jämfört med2,4 % 2002.
only temporary, inflation decelerated rapidly to around 2% in mid-2003.
Överskottet i den offentliga sektorns offentligafinanser förbättrades från 0,0 % av BNP 2002till 0,7 % av BNP 2003.
While the CPI continued to decelerate thereafter, the HICP and UND1X remained close to 2%.
Den offentliga skuldensom andel av BNP minskade svagt från 52,6 %2002 till 51,8 % 2003.
This was mainlytheresult of declininginterestexpenditure,includedinthe CPIbutnotinthe HICP or UND1X.
Enligt det uppdateradekonvergensprogrammet förväntas de offentligafinanserna i Sverige förbli sunda.
On average, annual HICP inflationwas 2.3% in 2003, up from 2.0% in 2002, whilethe CPI rose by 2.1%, compared with 2.4% in2002.
Bruttoskulden väntas minska till 51,5 % av BNP 2004 och till 50,0 % av BNP 2005.
Sveriges Riksbank operates under a flexibleexchangerateregime with the objective of monetary policy expressed as an explicit inflation target of a 2% annual increase in the CPI, with a tolerance margin of ±1 percentagepoint.
Sveriges riksbank tillämpar ett system med rörlig växelkurs där målet för penningpolitikenuttrycks som ett tydligt inflationsmål om enårlig ökning av KPI med 2 % och med ett toleransintervall på ±1 procentenhet.
In 2003 Sveriges Riksbank reduced thereporate by atotal of 1 percentage pointto2.75%. This came against a background of arisk of undershooting the inflation target of 2%following prospects of weaker external demand and decelerating utilisation of domestic resources.
Under 2003 sänkte Sveriges riksbank reporäntan med totalt1 procentenhet till 2,75 %, mot bakgrund av stigande risker att underskrida inflationsmålet på2% kopplad till en svagare extern efterfråganoch ett minskad utnyttjande av inhemska resurser.
Thegeneralgovernmentfiscalsurplusimproved from 0.0% of GDP in 2002 to 0.7% of GDP in 2003. The debt-to-GDP ratio decreased slightly from 52.6% in 2002 to 51.8%in 2003.
Kronan fluktuerade runt 9,2 kronor per euro fram till september 2003 innan den stärktes något till runt 9 kronor per euro.
Later in 2003 these uncertaintiesdiminishedandfinancial markets started to recover, supporting a pick-up in economic activity.
Ibörjan av 2003 påverkades ekonomin av osäkerhet i samband med konflikten i Mellanöstern, höga oljepriser och volatilitet på finansmarknaderna, som undergrävde förtroendet.Senare under 2003 minskade denna osäkerhetoch finansmarknaderna började återhämta sig,vilket bidrog till en återhämtning av den ekonomiska aktiviteten.
As in previous years, growth was driven mainly by domestic demand, whereas netforeign trade made a negative contribution toreal GDP growth.
Liksom under tidigare årmotiverades tillväxten främst av inhemsk efterfrågan, medan utrikeshandelns (netto) bidragtill den reala BNP-tillväxten var negativt.
reflected developments in international bondmarkets, and the differential with the euro areawidened slightly to stand at around 50 basispoints at the end of 2003.
ståndskraftig än vad som allmänt förväntats.Ökningen av de offentliga utgifterna steg till3,6%, jämfört med 3,3% 2002.
The krona fluctuatedaround SEK 9.2 per euro until September 2003, before strengthening somewhat to around SEK 9 per euro.
De fasta bruttoinvesteringarna ökade med 2,6%, dvs. någotmer än 2002. Företagens investeringar hämmades av finansiella omstruktureringar inom företagssektorn och av det faktum att det fanns fåtecken på tryck på fysisk kapacitet.
Growth in real household consumption easedto 2.9% in 2003 as a result of reduced gains inreal disposable income, moderating house priceincreases and slower rises in household wealth.At the same time, credit growth was strong andthe housing market remained more resilient thanhad been generally expected.
Denna nedgånghängde samman med trög utländsk efterfrågan.Trots en försämrad importtillväxt 2003, bidrogutrikeshandeln negativt till den reala BNP-tillväxten för åttonde året i rad.
Public spendinggrowth accelerated to 3.6%, up from 3.3% in2002.
Arbetsmarknaden visade sig vara relativt motståndskraftig,och arbetslösheten förblev i stort sett oförändrad på 5,0 %.
Gross fixed capital formation increasedby2.6%,somewhatmorethanin2002.Business investment was held back by financialrestructuringinthecorporatesectorand bythe fact that there was little sign of pressures on physical capacity.
Tillväxten i hushållens reala konsumtion dämpades till 2,9% 2003 till följd av den minskadetillväxten i de reala disponibla inkomsterna,måttliga ökningar av bostadspriserna och enlångsammare ökning av hushållens förmögenhet.
Notwithstanding the improvement in price competitiveness, the
Samtidigt förelåg en kraftig kreditexpansion och bostadsmarknaden förblev mer mot-
Average real GDP growth in the United Kingdom picked up in 2003, rising to 2.3%,compared with 1.7% in 2002 (see Table 11).
Inflationstrycket förblev svagt under 2003.HIKP-inflationen, med ett genomsnitt på 1,4 %
Table 11 Macroeconomic indicators for the United Kingdom
Tabell 11 Makroekonomiska indikatorer för Storbritannien
Ten-year government bond yield (% per annum)6)
Ränta på tioåriga statsobligationer (% per år)6)
Exchange rate against the euro 7)
Växelkurs gentemot euro
Sources: Eurostat, European Commission, national data and ECB calculations.1) Percentage points.2) Quarterly figures are neither seasonally adjusted nor working day adjusted.3) Calendar year estimates.
Källor: Eurostat, Europeiska kommissionen, nationella uppgifter och ECB-beräkningar.1) Procentenheter.2) Kvartalssiffror är varken säsong- eller kalenderrensade.3) Kalenderårsberäkningar.
Consistent with the Maastricht Treaty definition.4) Calendar year estimates.
Enligt Maastrichtfördragets definition.4) Kalenderårsberäkningar.
General government surplus (+)/deficit (-).5) Average of period values.
Offentliga sektorns överskott (+) / underskott (-).5) Genomsnitt för perioden.
Three-month sterling interbank deposits.6) Average of period values.
Tremånaders interbankinlåning i pund.6) Genomsnitt för perioden.
Source: BIS.7) Average of period values.
Källa: BIS.7) Genomsnitt för perioden.
Inflation pressures remained subdued in 2003.HICP inflation, which averaged 1.4% in 2003,was broadly stable compared with the previousyear.
2003, var i stort den samma jämfört med åretinnan.
RPIX inflation, which averaged 2.8% in 2003, was considerably higher than HICP inflation, partly reflecting the inclusion of thestrongly increasing housing cost component inthe RPIX.10 Both domestic and external costpressures remained subdued in 2003.
RPIX-inflationen, med ett genomsnitt på2,8 % 2003, var avsevärt högre än HIKP-infla-tionen, delvis på grund av den kraftigt ökandebostadskomponenten i RPIX.10Både de inhemskaoch externa kostnadstrycken förblev dämpadeunder 2003.
Annualgrowth in unit labour costs in the economy as awholewassomewhathigherthanintheprevious year, although it remained moderate.Import prices increased only slightly, despitethe depreciation of the pound during the firsthalf of the year.
Den årliga ökningen i enhetsarbetskostnaderna i hela ekonomin var någothögre än året innan, men förblev måttlig.Importpriserna ökade endast måttligt, trotsdeprecieringen av pundet under årets förstahälft.
On both6 February and 10 July the rate was reducedby 0.25 percentage point, leaving it at 3.5%,while on 6 Novemberthe rate was raised bythe same amount to 3.75%.
och den 10 juli sänkte banken reporäntan med 0,25 procentenheter till 3,5%, och den 6 november höjde den räntan med lika mångaprocentenheter till 3,75 %.
On 5 February 2004the repo rate was increased by 0.25 percentagepoint to 4%.
Den 5 februari 2004höjdes reporäntan med 0,25 procentenheter till4 %.
The decisions to raise the repo rateweretakenagainstthebackgroundofastrengthening economic outlook, strong creditgrowthandaresilienthousing market.
Besluten att höja reporäntan togs mot bakgrund av förväntningar om en starkare konjunktur, kraftig kreditökning och en väl hävdadbostadsmarknad.
The Bank of England expected these developmentstoputgradualupwardpressureonfutureinflation.
Bank of England förväntadesig att denna utveckling gradvis skulle avsättasig i ett uppåtriktat tryck på den framtida inflationen.
Both the short and longterm interestratedifferentialsvis-à-vistheeuroareaincreased in the course of 2003, reflecting therelatively rapid improvement in the economicoutlook and rising inflation expectations (see Chart 27). Following a depreciation during thefirst half of 2003, the pound’s exchange rateagainst the euro fluctuated around GBP 0.70until the end of the year.
Skillnaden i både de korta och långaräntorna i förhållande till euroområdet ökadeunder 2003, vilket speglade den relativt snabbaförbättringen av de ekonomiska utsikterna ochökade inflationsförväntningar (se diagram 27).Efter en depreciering under första halvåret2003 fluktuerade det brittiska pundets växelkurs gentemot euron runt 0,70 pund fram tillårets slut.
After recording a deficit of 1.6% of GDPin2002,thegeneralgovernmentbalancedeteriorated further, reaching 3.2% of GDP in2003. This decline can be attributed mainly tothe expansionary fiscal stance reflecting highprimary public expenditure and shortfalls inrevenue related to changes in the composition of GDP.
Efter att ha registrerat ett underskott på 1,6 %av BNP 2002, försämrades den offentliga sektorns saldo ytterligare, till 3,2 % av BNP 2003.Denna försämring berodde främst på denexpansiva finanspolitiken som speglade högaprimära offentliga utgifter och minskade intäkter som hängde samman med förändringar isammansättningen av BNP.
As a result, the debt-to-GDP ratio increased from 38.5% in 2002 to 39.8% in 2003.
Till följd av dettaökade den offentliga skulden som andel av BNPfrån 38,5 % 2002 till 39,8 % 2003.
The updated Convergence Programmetargets budgetary deficits of 3.3% and 2.6% of GDP in 2003/04 and 2004/05 respectively.
I det uppdaterade konvergensprogrammet beräknas ettbudgetunderskott på 3,3 % respektive 2,6 % av BNP 2003/2004 respektive 2004/2005.
Thegross debt ratio is expected to increase from 39.3% of GDP in 2003/04 to 40.2% in 2004/05.
Bruttoskulden väntas öka från 39,3% av BNP2003/2004 till 40,2% 2004/2005.
10 The RPIX is defined as the Retail Price Index excluding mortgage interest payments.
Det nya inflationsmålet definieras somen tolvmånadsökning i HIKP på 2 %.
The Bank of England conducts monetary policywithin a flexible exchange rate regime with anexplicit and symmetric inflation target.
10RPIX definieras som Retail Price Index (RPI) exklusive räntebetalningar på hypotekslån.
Artist José María Sicilia Title La luz que se apaga, 1997 Material Wax, oil and paperon wood Format 185 × 157 cm
Konstnär José María Sicilia Titel La luz que se apaga, 1997 Material Vaxfärg, olja och papperpå trä Format 185 ×157 cm
CENTRAL BANK OPERATIONS AND ACTIVITIES
CENTRALBANKENSVERKSAMHET OCHAKTIVITETER
1.1MONETARY POLICY OPERATIONS
1.1PENNINGPOLITISKA TRANSAKTIONER och autonoma faktorer.
One of the pivotal tasks carried out through the Eurosystem is the implementation of the monetary policy of the euro area.
En av de grundläggande uppgifterna för Eurosystemet är att genomföra euroområdets penningpolitik.
For this purpose the Eurosystem has at its disposal anoperationalframeworkofmonetarypolicyinstruments and procedures.1 credit institutions’ current accounts with their NCBs (excess reserves) and autonomous factors.
I detta syfte har Eurosystemet enuppsättning penningpolitiska instrument ochförfaranden till sitt förfogande.1
In 2003 the daily liquidity needs of the euroarea banking system amounted to 241.5 billionon average, an increase of 24% compared with2002.
2003 uppgick det dagliga likviditetsbehovet hosbanksystemet i euroområdet till i genomsnitt241,5 miljarder euro, en ökning med 24% jämfört med 2002.
On average, reserve requirements stoodat 130.9 billion, broadly unchanged comparedwith2002.Excessreservesamountedto0.7 billion, which was also similar to 2002.
Kassakravsmedlen uppgick till igenomsnitt 130,9 miljarder euro, i stort sett oförändrat jämfört med 2002. Överskottsreservenuppgick till 0,7 miljarder euro, även det i stortsett oförändrat från 2002.
Autonomous factors, by contrast, increased substantially, absorbing liquidity of 10 9.9 billion, almost twice as much as in 2002 (see theupper panel of Chart 28).
De autonoma faktorerna ökade däremot avsevärt, och dräneradelikviditeten i banksystemet med 109,9 miljardereuro, nästan dubbelt så mycket som 2002 (se denövre delen i diagram 28).
This was the result ofthe strong increase in banknotes in circulation, which to a large extent still reflected the catching-up process following the temporaryfall around the cash changeover.
Detta berodde på enkraftig uppgång i utelöpande sedlar, vilket tillstor del fortfarande speglade en återhämtningefter den tillfälliga negången i samband medövergången till euro.
Basedonanassessmentoftheliquidityconditions in the market and the needs of thebanking sector, the ECB manages the liquiditysituationintheeuroareathroughits mainrefinancingoperations (MROs), longer-termrefinancing operations(LTROs)and, wherenecessary,itsfine-tuningoperations.Counterparties can use the standing facilities(i.e.themarginallendingfacilityandthedeposit facility) to obtain overnight liquidityfrom,or makeovernightdeposits with, the NCBs.
På grundval av en bedömning av likviditetsläget på marknaden och banksektorns behov styr ECB likviditetsläget i euroområdet genom sina huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransaktioner och, vid behov, sina finjusterande transaktioner. Motparterna kan användade stående faciliteterna (utlåningsfacilitetenoch inlåningsfaciliteten) för att erhålla kreditöver natten från, eller deponera medel över natten hos, de nationella centralbankerna.
The Eurosystem requires credit institutions to hold minimum reserves on accounts with the NCBs.
Eurosystemet kräver att kreditinstitut skall hållakassakravsmedel på konton i de nationellacentralbankerna.
All Eurosystem creditoperationshavetobecoveredbyadequatecollateral provided by counterparties.
För att utnyttja Eurosystemetskredittransaktioner måste motparterna förfogaöver tillräckligt med säkerheter.
Due totheimportance ofthe money market for the implementation of monetary policy, the Eurosystem closely follows developments inthis market.2
Till följd avpenningmarknadens betydelse för genomförandet av penningpolitiken följer slutligen Eurosystemet utvecklingen på denna marknadmycket nära.2
In 2003 the Eurosystem’s operational framework for monetary policy continued tofunction well, providing stable money marketconditions with low volatility for short-termmarket interest rates and a clear signalling ofthe monetary policy stance.
Under 2003 fortsatte euroområdets penningpolitiska styrsystem att fungera väl, och skapadestabila förhållanden på penningmarknaden medlåg volatilitet i de korta räntorna samt tydligsignalering om penningpolitikens inriktning.
To help credit institutions prepare their bids inthe MROs, the ECB continued to publish on the announcement day of the weekly MRO a forecast of the average autonomous factors covering the period from the announcement day to the day preceding the settlement of the subsequent MRO.
För att hjälpa kreditinstituten att utarbeta sina anbud vid de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna fortsatte ECB att på dagenför de veckovisa huvudsakliga refinansieringstransaktionerna publicera en uppskattningav den genomsnittliga storleken på de autonoma faktorerna för perioden från annonseringsdagen till och med dagen före avvecklingav följande huvudsakliga refinansieringstransaktion.
The absolute difference between the forecast and the actual outcomewas, on average, 1.4 billion in 2003, compared with 1.8 billion in 2002 and 1.9 billion in 2001, providing some evidence of an improvement in forecasts over recent years.3
Den absoluta avvikelsen mellan uppskattningen och det faktiska utfallet var 2003 igenomsnitt 1,4 miljarder euro, jämfört med 1,8miljarder euro 2002 och 1,9 miljarder 2001,vilket tyder på att uppskattningarna har förbättrats de senaste åren.3
A detailed description of the operational framework can befound in the ECB publication entitled “The implementation ofmonetary policy in the euro area: General documentation on Eurosystem monetary policyinstruments and procedures”,February 2004.Money Market Study 2002, ECB, November 2003 and Money Market Study 2003, ECB, January 2004.Among the autonomous factors, government deposits held with NCBs were the most volatile factor in 2003.
En närmare beskrivning ECB:s operativa styrsystem finns i ECB:s rapport ”Genomförande av penningpolitiken i euroområdet: Allmän dokumentation av Eurosystemets penningpolitiskainstrument och förfaranden”, februari 2004.Money Market Study 2003, ECB, januari, 2004.Bland dessa autonoma faktorer var statens inlåning hos nationella centralbanker den mest volatila faktorn under 2003.
The volatility ofthese deposits, measured by the standard deviation of the dailychanges, amounted to 4.2 billion, against 3.9 billion in 2002.The volatility of banknotes in circulation was 1.3 billion in2003, compared with 6.7 billion in 2002.
Volatiliteten i denna inlåning, mätt genom standardavvikelsen i dedagliga förändringarna, uppgick till 4,2 miljarder euro, jämförtmed 3,9 miljarder euro 2002. Volatiliteten för utelöpande sedlarvar 1,3 miljarder euro 2003, jämfört med 6,7 miljarder euro2002.
ASSESSMENT OF THE LIQUIDITY CONDITIONSThe ECB’s liquidity management relies on thedaily assessment of the liquidity conditions inthe euro area banking system to determine theliquidityneedsofthesystemandthusthevolume of liquidity to be allotted in the weekly MROs, and potentially through the conduct ofotheropen marketoperationssuchasfine-tuning and structural operations. The liquidityneeds of the banking system are defined by thesum of reserve requirements imposed on banks,funds held in excess of these requirements on
BEDÖMNING AV LIKVIDITETSLÄGET ECB:s likviditetsstyrning bygger på en dagligbedömning av likviditetsläget inom banksystemet i euroområdet för att fastställa systemetslikviditetsbehov och därmed den likviditetsvolym som skall tilldelas vid de huvudsakligarefinansieringstransaktioner som genomförsvarje vecka, samt eventuellt genom andraöppna marknadsoperationer som till exempelfinjusterande och strukturella transaktioner.Banksystemets likviditetsbehov bestäms avsumman av de kassakrav som bankerna måsteha innestående, medel utöver dessa krav somkreditinstitutioner innehar på konton i dennationella centralbanken (överskottsreserver)
Chart 28 Liquidity factors and the use of standing facilities in the euro area in 2003
Diagram 28Likviditetsfaktorer och användning avståendefaciliteterieuroområdet 2003
compared with a range of 19% to 100% and anaverage of 60% in 2002.
att förutse belopp och räntor för tilldelningarna. Den andel anbud som tillgodosågs vidvarje huvudsaklig refinansieringstransaktionvarierade på mellan 36% och 100%, och låg isnitt på 74 % under den granskade perioden,jämfört med en variation på mellan 19% och100% och ett genomsnitt på 60% 2002.
MAIN REFINANCING OPERATIONSThe MROs are the most important open marketoperations conducted by the Eurosystem.
HUVUDSAKLIGA REFINANSIERINGSTRANSAKTIONERDe huvudsakliga refinansieringstransaktionerna är Eurosystemets viktigaste öppna marknadsoperationer.
Theyare regular liquidity-providing operations withaweeklyfrequencyandnormallyhaveamaturity of two weeks (from 9 March 2004 theyhave a maturity of one week; see the sectionbelowonthereviewoftheoperationalframework).
De är regelbundna, likviditetstillförande transaktioner som genomförs engång i veckan och som i regel har en löptid påtvå veckor (från och med den 9 mars 2004 harde en löptid på en vecka; se avsnittet nedan omöversynen av styrsystemet).
They play a pivotal role in steeringinterest rates, managing the liquidity situation in the market and signalling the stance of monetary policy through the level of the minimum bid rate.
De spelar en nyckelroll när det gäller att styra räntor, hantera likviditetsläget på marknaden och sända signaler ompenningpolitikens inriktning genom nivån påden lägsta anbudsräntan.
They also provide the bulk ofrefinancing to the banking system.
Med dem tryggasockså största delen av banksystemets finansieringsbehov.
The Eurosystem’s operational framework formonetarypolicy wassubjecttoonlyafewepisodes oflimitedtension.
Eurosystemets penningpolitiska styrsystemutsattes endast vid några få tillfällen förbegränsad påfrestning.
These occurredmainlyin relationtothethree underbiddingepisodesin whichthetotalamountofbidssubmitted by credit institutions fell short of theamount needed by them to allow for a smoothfulfilment of reserve requirements.
Detta inträffade huvudsakligen i samband med de tre underbudgivningar vid vilka det totala beloppet i de anbudsom lämnats av kreditinstitutioner inte täcktedet belopp de behövde för ett problemfritt uppfyllande av kassakraven.
On 3 March and 3 June 2003 underbidding occurred immediately prior to Governing Council meetings at which bidders expected a decisionto lower the key ECB interest rates.
Den 3 mars och 3 juni2003 inträffade underbudgivning omedelbartföre ECB-rådets sammanträden vid vilkaanbudsgivare förväntade sig ett beslut om ensänkning av ECB:s styrräntor.
These casesofunderbiddingresultedintightliquidityconditions which temporarily drove up shortterm marketinterestrates.
Dessa fall avunderbudgivning ledde till strama likviditetsförhållanden som tillfälligt pressade upp dekorta marknadsräntorna.
Bycontrast,theunderbidding episode of 25 November did notoccur in an environment of expectations of aninterest rate decrease.
Vid den underbudgivning som inträffade den 25 november förväntade sig däremot inte anbudsgivarna någon räntesänkning.
The underbidding cameasasurprisetothebiddersthemselves,asrevealed by the fact that the weighted averagerate was 2.02%,i.e.two basis points higherthan the marginal rate (which was equal to theminimum bid rate).
Underbudgivningen kom som enöverraskning även för anbudsgivarna, vilketframgick av att den vägda genomsnittsräntanuppgick till 2,02%, dvs. två punkter högre änmarginalräntan (som motsvarande den lägstaanbudsräntan).
If underbidding had beenwidely expected by the market, bids would havebeen clustered at the minimum bid rate, thusresulting in a weighted average rate of 2.00%.
Om marknaden verkligen hadeförväntad sig en underbudgivning skulleanbuden ha legat i en klunga runt den lägstaanbudsräntan, och därmed resulterat i en vägdgenomsnittsränta på 2,00%.