natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its Communication on prevention, preparedness and response to terrorist attacks of 20 October 2004 (COM (2004)698)39
I sitt meddelande av den 20 oktober 2004 "Terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser" (KOM (2004) 698)39 utvecklade kommissionen följande tre centrala koncept avseende jämvikten mellan grundläggande rättigheter och kampen mot terrorism:
- the fight against terrorism must not only be “integrated” in all policies, but also “inclusive”: the preservation of life, security and freedom is a fundamental task requiring the participation of all social actors; - linked to the previous point is the call for the Union to contribute towards a “civic and democratic debate on securing freedom”.
Kampen mot terrorismen skall inte endast vara "samlad" i all politik, den måste också vara "samlande": skyddet av liv, säkerhet och frihet är en fundamental uppgift som kräver att alla aktörer i vårt samhälle deltar.
The term “securing freedom” draws on Art 6 of the Charter of Fundamental Rights and underlines the inextricable link between security and freedom; - the notion that if new effective tools are required to fight global terrorism then “new effective controls are required to maintain the balance between collective security and individual freedom”.
Kopplad till föregående punkt är uppmaningen till unionen att bidra till en "demokratisk medborgardebatt om att värna friheten". Orden "att värna friheten" bygger på artikel 6 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och understryker den ofrånkomliga kopplingen mellan säkerhet och frihet.
One year after the terrorist attack in Madrid, the EU marked the First European Day for the victims of terrorism on 11 March 200540.
Ett år efter terroristattentatet i Madrid markerade EU den 11 mars 2005 den första "Europeiska dagen för terrorismens offer"40.
The day provides an opportunity not only for remembrance but also for reflection on how effectively to provide security for all citizens of Europe41.
Dagen ger tillfälle inte endast till åminnelse, utan även till att begrunda hur säkerhet effektivt skall garanteras för alla Europas medborgare41.
A memorial report prepared by the Commission noted: “Fighting terrorism is about preserving our most fundamental and cherished human rights but we must uphold those very same principles we are so adamant to defend at every little step of the fight.
I en åminnelserapport noterade kommissionen följande: Att bekämpa terrorism handlar om att värna våra mest grundläggande och omhuldade mänskliga rättigheter, men samma principer, som vi är så fast beslutna att försvara, måste vi se till att upprätthålla vid varje litet steg i kampen.
The fight, therefore, has to be resolute, pervasive and systematic but solidly anchored in a legal framework that assures absolute respect for human rights and fundamental freedoms, including European and international human rights principles.”42
Kampen måste därför vara beslutsam, genomgripande och systematisk, men samtidigt fast förankrad i en rättslig ram som garanterar absolut respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet europeiska och internationella människorättsprinciper42
The Commission is working on the prevention of terrorist financing via the non-profit sector.
Kommissionen är i färd med att arbeta på förebyggandet av finansiering av terrorism via den ideella sektorn. Omsorg läggs vid att fullt ut respektera principen om föreningsfrihet och se till att ingenting görs som skulle kunna undergräva arbetet eller ryktet för det stora flertalet legitima ideella organisationer som verkar på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå.
The Commission is also finalising a Communication on Violent Radicalisation, which constitutes a contribution to the elaboration of the EU strategy on violent radicalisation as a factor contributing towards the recruitment of terrorists.
Kommissionen håller också på med att slutföra ett meddelande om våldsam radikalisering för att bidra till utarbetandet av EU:s strategi mot våldsam radikalisering som en faktor som bidrar till rekryteringen av terrorister.
Policy in this area is being developed within a framework of respect for fundamental rights.
Politiken på detta område utformas med iakttagande av respekten för de grundläggande rättigheterna.
This atrocity, that killed and maimed dozens of passengers, only served to reinforce the EU's determination to work together to combat such acts, to ensure that the perpetrators are brought to justice, and to preserve the fundamental values upon which the EU is based. http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/criminal/terrorism/doc/sec_2005_272_en.pdf
Detta illdåd, där dussintals passagerare dödades och sårades, tjänade endast till att stärka EU:s fasta beslutsamhet att samarbeta för att bekämpa sådana gärningar, se till att förövarna ställs inför rätta och upprätthålla de fundamentala värderingar som EU bygger på. http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/criminal/ terrorism/doc/sec_2005_272_en.pdf.
Human Rights and Business
Mänskliga rättigheter och näringslivet
The relationship between business and the protection and promotion of human rights is a developing field in which the EU has taken a strong interest.
Kopplingen mellan näringslivet och skyddet och främjandet av mänskliga rättigheter är ett område under utveckling som EU har ägnat stort intresse.
Following the adoption by the UN Sub-Commission on Human Rights of draft norms on the human rights responsibilities of transnational corporations (TNCs) and other business enterprises, the UN Commission on Human Rights (CHR) has taken an incremental approach to its examination of the issue.
Efter antagandet i FN:s underkommission för de mänskliga rättigheterna av utkast till normer om transnationella bolags och andra affärsföretags människorättsansvar har FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i allt högre grad ägnat sig åt frågan.
High Commissioner for Human Rights 43 reviewing existing initiatives and standards on corporate social responsibility (CSR) from a human rights perspective, and identifying outstanding issues for consideration, was submitted to the 61st CHR in 2005, in line with the mandate from the 60th CHR.
, med en översyn av befintliga initiativ och standarder för företagens sociala ansvar ur ett människorättsperspektiv och fastställande av frågor som återstår att diskutera, lades 2005 fram vid den 61:a sessionen i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i enlighet med uppdraget från den 60:e sessionen i kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Vid sessionen antogs därefter en resolution44
The CHR subsequently adopted a resolution44 introduced by the UK, Argentina, Russia, India and Nigeria, and supported by all EU member states, to request the UN Secretary-General to appoint a Special Representative on the issue of human rights and TNCs and other business enterprises, for an initial period of two years.
Storbritannien, Argentina, Ryssland, Indien och Nigeria med stöd av alla EU-medlemsstater, i vilken FN:s generalsekreterare uppmanas att för en första period på två år utse en särskild representant för frågan om mänskliga rättigheter och transnationella bolag och andra affärsföretag.
The Special Representative should produce a report with views and recommendations, with the mandate to identify and clarify standards of corporate responsibility and accountability for TNCs and other business enterprises, and elaborate on the role of states in this field45
Den särskilda representanten bör utarbeta en rapport med synpunkter och rekommendationer och har till uppdrag att fastställa och förtydliga normerna för transnationella bolags och andra affärsföretags ansvar och redovisningsskyldighet samt närmare utveckla staternas roll på detta område45
The High Commissioner for Human Rights is also requested to convene annually a meeting with senior executives from companies and experts from a particular sector, such as the pharmaceutical, extractive or chemical industries, to consider the specific human rights issues faced, in order to raise awareness and share best practice.
Högkommissarien för de mänskliga rättigheterna uppmanades också att årligen sammankalla ett möte med högre tjänstemän från företag och experter från en bestämd sektor, t.ex. läkemedels-, utvinnings- eller kemiindustrin, för att, i syfte att öka medvetenheten och utbyta bästa metoder, diskutera särskilda människorättsfrågor som de ställts inför.
The European Multi-Stakeholder Forum, set up in October 2002, presented its final report to the Commission in June 2004.
Det europeiska flerpartsforum som inrättades i oktober 2002 lade i juni 2004 fram sin slutrapport för kommissionen.
The report contains a set of nine recommendations on raising awareness, building capacity and creating an enabling environment, which are addressed to enterprises and their stakeholders, public authorities and EU institutions.
Rapporten innehåller nio rekommendationer om hur medvetenheten kan ökas, kapacitet byggas upp och en gynnsam miljö skapas och riktar sig till företag och deras intressenter, offentliga myndigheter samt EU:s institutioner.
It also reaffirms that international and European principles, standards and conventions - including human rights instruments – should serve as a starting point for companies when
I rapporten bekräftas också att internationella och europeiska principer, normer och konventioner – inbegripet instrument för mänskliga rättigheter – bör vara utgångspunkten för företag när de utformar sin praxis för socialt ansvar. Forumet utgjorde en viktig aspekt av kommissionens
E/CN.4/2005/91 Adopted by recorded vote: 49/3/1 On 28 July 2005, the UN Secretary-General appointed Professor John Ruggie as the Special Representative.
Antagen med omröstningsresultatet 49/3/1. Den 28 juli 2005 utnämnde FN:s generalsekreterare professor John Ruggie till särskild representant.
developing their CSR practices. The Forum was a central element of the 2002 Commission strategy to promote CSR and brought together representatives of business, trade union and civil society during 20 months of intense discussions46
strategi 2002 till främjande av företagens sociala ansvar och samlade företrädare för näringslivet, fackföreningar och det civila samhället under 20 månader av intensiva överläggningar46
Between October 2004 and June 2005, the Commission organised a major awarenessraising campaign on corporate social responsibility, comprising over 60 national events across the 25 EU member states, the three candidate countries (Bulgaria, Romania, Turkey) and Norway.
Mellan oktober 2004 och juni 2005 organiserade kommissionen en stor kampanj för ökad medvetenhet om företagens sociala ansvar, med över 60 nationella evenemang i de 25 medlemsstaterna, de tre kandidatländerna (Bulgarien, Rumänien, Turkiet) och i Norge.
The campaign was targeted specifically at small and medium sized companies (SMEs), but larger businesses, as well as unions, civil society groups and other interested parties also participated in the one-day events.
Kampanjen riktade sig särskilt till små och medelstora företag, men större företag, fackföreningar, grupper från det civila samhället och andra berörda parter deltog också i endagsevenemang.
A website in 23 languages was set up to help disseminate an SME-friendly toolkit, consisting of a set of case studies, an awarenessraising questionnaire and a guide to communicating about CSR.47
En webbplats på 23 språk inrättades för att hjälpa till med att sprida en för små och medelstora företag avsedd företagsvänlig uppsättning verktyg bestående av fallstudier, ett frågeformulär för ökad medvetenhet och en handledning för kommunikation om företagens sociala ansvar47
A new two-year project on “Mainstreaming CSR among SMEs” will provide concrete follow-up to the campaign and to the recommendations of the EU Multi-Stakeholder Forum on CSR, particularly as they relate to SMEs.
Ett nytt tvåårsprojekt om "integrering av företagens sociala ansvar hos små och medelstora företag" kommer att leda till en konkret uppföljning av kampanjen och det europeiska flerpartsforumets rekommendationer om företagens sociala ansvar, särskilt i fråga om små och medelstora företag.
It will be carried out with the help of a group of national experts and support projects through a call for proposals.
Det kommer att genomföras med hjälp av en grupp nationella experter och stödprojekt genom en inbjudan att lämna förslag.
How CSR can contribute towards the competitiveness of Europe in a more sustainable world was the key question of the European Conference on Corporate Social Responsibility, which was held under the Dutch EU Presidency in Maastricht on 79 November 2004.
Hur integrering av företagens sociala ansvar kan bidra till Europas konkurrenskraft i en mer hållbar värld var den centrala frågan vid den europeiska konferens om företagens sociala ansvar som hölls i Maastricht den 7–9 november 2004 under det nederländska ordförandeskapet.
At the conference different stakeholders from the North and the South discussed a broad range of subjects related to CSR, including human rights issues.
Vid konferensen diskuterade olika aktörer från norr och söder ett stort antal frågor som rör företagens sociala ansvar, bland annat människorättsfrågor.
The European Commission has continued to support programmes in connection with the Communication concerning Corporate Social Responsibility: A business contribution to Sustainable Development (COM (2002) 347 final).
Europeiska kommissionen har fortsatt att stödja program som är kopplade till meddelandet Företagens sociala ansvar – Näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (KOM(2002) 347 slutlig).
These include initiatives aiming to promote the quality of CSR practices and tools, such as codes of conduct, social labels and audits, social accounting, reporting and assurance, and socially responsible investment, and to improve awareness about CSR, in particular through the exchange of experience and good practice.
Dessa inbegriper initiativ som syftar till att främja kvaliteten på praxis och verktyg för företagens sociala ansvar, t.ex. uppförandekoder, social märkning och revision, social redovisning, rapportering och försäkring samt socialt ansvarsfulla investeringar, samt till att förbättra medvetenheten om företagens sociala ansvar genom utbyte av erfarenheter och bästa praxis.
EU Generalised System of Preferences On 27 June 2005, the EU adopted the new Generalised System of Preferences (GSP) for the period 20062015.
EU:s allmänna preferenssystem Den 27 juni 2005 antog EU det nya allmänna preferenssystemet för perioden 2006–2015.
GSP is the main mechanism through which the EU grants preferential access (reduced tariffs) to the EU market for products from developing countries.
Systemet är den viktigaste mekanismen för EU:s beviljande av förmånsbehandling (lägre tullar) för tillträde till EU:s marknad för varor från utvecklingsländerna.
In 2002, EU imports under GSP amounted to EUR 53.2 billion out of total imports of EUR 360 billion from developing countries. The new GSP includes a special
Under 2002 uppgick EU:s import enligt det allmänna preferenssystemet till 53,2 miljarder EUR, av en sammanlagd import på 360 miljarder EUR från
incentive regime for promoting human rights and good governance, called GSP+.
utvecklingsländerna. Det nya allmänna preferenssystemet innehåller en särskild stimulansordning – Allmänna preferenssystemet + – till främjande av mänskliga rättigheter och gott styre.
The EU will grant GSP+ preferences to countries it considers ‘vulnerable’ on the basis of economic criteria, and which have ratified and implemented certain international conventions, including sixteen labour rights and human rights conventions48
EU kommer att bevilja förmåner enligt Allmänna preferenssystemet + till länder som på grundval av ekonomiska kriterier anses vara "sårbara" och som har ratificerat och genomfört vissa internationella konventioner, bland annat sexton konventioner om arbetstagarnas rättigheter och mänskliga rättigheter.48
Joint Initiative on Corporate Accountability and Workers' Rights
Gemensamt initiativ avseende företagens sociala ansvar och arbetstagarnas rättigheter
The European Commission has provided a grant of €135,000 to the Joint Initiative, a collaborative effort between six organisations -Clean Clothes Campaign, Ethical Trading Initiative, Fair Labour Association, Fair Wear Foundation, Social Accountability International and Workers Rights Consortium -involved in the improvement of labour standards in global supply chains through codes of conduct.
Europeiska kommissionen har beviljat ett stöd på 135 000 EUR till det gemensamma initiativet, som är en samordnad insats av sex organisationer – Clean Clothes Campaign, Ethical Trading Initiative, Fair Labour Association, Fair Wear Foundation, Social Accountability International och Workers Rights Consortium – som arbetar med att genom uppförandekoder förbättra arbetsnormerna i globala leverantörskedjor.
The main goals of the project are to
Projektets huvudsakliga syfte är att
Ü to maximise the effectiveness and impact of multi-stakeholder approaches to the implementation and enforcement of codes of conduct, by ensuring that resources are directed as efficiently as possible to improving the lives of workers and their families;
/ i största möjliga mån förbättra effektiviteten och genomslagskraften i flerpartsstrategier för genomförande och efterlevnad av uppförandekoder, genom att se till att resurser på effektivast möjliga sätt används för att förbättra arbetstagares och deras familjers liv,
Ü to explore possibilities for closer cooperation between the organisations and
/ undersöka möjligheter till närmare samarbete mellan organisationerna, och
Ü to share learning on the manner in which voluntary codes of labour practice contribute to better workplace conditions in global supply chains.
/ utbyta erfarenheter om det sätt på vilket frivilliga uppförandekoder för arbetslivet bidrar till bättre arbetslivsförhållanden i globala leverantörskedjor.
International Covenant on Civil and Political Rights, International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination, Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women, Convention Against Torture and other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment, Convention on the Rights of the Child, Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide, Convention concerning Minimum Age for Admission to Employment (N° 138), Convention concerning the Prohibition and Immediate Action for the Elimination of the Worst Forms of Child Labour (N° 182), Convention concerning the Abolition of Forced Labour (N° 105), Convention concerning Forced or Compulsory Labour (N° 29), Convention concerning Equal Remuneration of Men and Women Workers for Work of Equal Value (N° 100), Convention concerning Discrimination in Respect of Employment and Occupation (N° 111), Convention concerning Freedom of Association and Protection of the Right to Organise (N° 87), Convention concerning the Application of the Principles of the Right to Organise and to Bargain Collectively (N°98), International Convention on the Suppression and Punishment of the Crime of Apartheid.
Den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter, konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide), konventionen om minimiålder för tillträde till arbete (nr 138), konventionen om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete (nr 182), konventionen angående avskaffande av tvångsarbete (nr 105), konventionen angående tvångs- eller obligatoriskt arbete (nr 29), konventionen angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde (nr 100), konventionen angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (nr 111), konventionen angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (87), konventionen angående tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten (nr 98), den internationella konventionen om avskaffande och bestraffning av brottet apartheid.
The ICC and the fight against impunity
Internationella brottmålsdomstolen och kampen mot strafflöshet
The EU has consistently expressed strong political support for the establishment of the International Criminal Court (ICC), including through an EU Common Position and an EU Action Plan on the ICC.
EU har konsekvent uttryckt sitt starka politiska stöd för inrättandet av Internationella brottmålsdomstolen (ICC), bland annat genom en gemensam EU-ståndpunkt och en handlingsplan om ICC.
In line with the EU Common Position, in which the EU committed itself to promoting universal adherence to the Rome Statute, the ICC has been on the agenda of all major Summits and ministerial meetings with third countries, as well as of dedicated human rights consultations.
I enlighet med EU:s gemensamma ståndpunkt, i vilken EU åtog sig att främja universell anslutning till Romstadgan, har ICC funnits med på dagordningen för alla viktigare toppmöten och ministermöten med tredjeländer samt i riktade samråd om mänskliga rättigheter.
The EU has, throughout the year, carried out démarches in non-State Parties to encourage the ratification of the Rome Statute.
EU har under årets lopp gjort démarcher hos ickestatliga parter för att uppmuntra till ratificering av Romstadgan.
EU member states and the Commission co-sponsored a number of awarenessraising initiatives worldwide to promote the ICC.
EU:s medlemsstater och kommissionen var medförslagsställare till ett antal initiativ som syftade till att öka medvetenheten om ICC i världen och aktivt stödja domstolen.
A EUR 4.7 million call for proposals under the European Initiative for Democracy and Human Rights (EIDHR) was published in July 2004 to identify civil society projects aimed at supporting the ICC.
En inbjudan att lämna förslag inom ramen för Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) offentliggjordes i juli 2004 för att fastställa projekt avseende det civila samhället med en budget på 4,7 miljoner EUR till stöd för ICC.
The EU also supported, through the EIDHR, the establishment, by the ICC Registrar, of a “Clerkship and Visiting Professionals’ Programme” which aims to allow legal practitioners, particularly from developing countries, to undertake internships in the Court.
EU stödde också genom EIDHR ICC:s justitiesekreterares inrättande av ett "Clerkship and Visiting Professionals-program" vars syfte är att ge rättstillämpare – särskilt från utvecklingsländer – möjlighet att praktisera vid domstolen.
The EU and ACP countries agreed in March 2005 to include a joint commitment to the ICC in the new Cotonou Agreement.
EU och AVS-länderna enades i mars 2005 om att i det nya Cotonouavtalet föra in ett gemensamt åtagande för ICC.
The EU also carried out démarches to prevent initiatives that may undermine the integrity of the Statute.
EU gjorde också démarcher för att förhindra initiativ som kan undergräva stadgans integritet.
On 9 December 2004, the EU publicly condemned the adoption, by the US Congress, of the Nethercutt Amendment strengthening the US sanction regime against countries refusing to conclude bilateral nonsurrender agreements.
Den 9 december 2004 fördömde EU offentligt att USA:s kongress antagit Nethercutt-tillägget, genom vilket USA:s system med sanktioner mot länder som vägrar att ingå bilaterala avtal om icke-överlämnande.
Further to a request formulated by the Court, the General Affairs and External Relations Council (GAERC) adopted on 25 April 2005 a mandate for the negotiation of an EU-ICC Cooperation Agreement.
Med anledning av en begäran från domstolen antog rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 25 april 2005 ett mandat för förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan EU och ICC.