natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Safety meets a demand, safety requires resources, it competes with other activities (which means that undoubtedly it is an economic good) - so the market should take care of the allocation.
Det finns efterfrågan, det krävs resurser, arbetsmiljön konkurrerar med annan verksamhet (vilket betyder att det är en ekonomisk nyttighet) - så marknaden borde reglera fördelningen av den.
To understand why the allocation of safety via the market is not at all satisfactory, it is helpful to remember some of the conditions for market co-ordination.
För att förstå varför regleringen via marknaden inte fungerar när det gäller arbetsmiljön, måste man erinra sig några av principerna för ekonomiska nyttigheter.
For a normal economic good the exclusion principle can be applied: if a consumer is not willing to pay for a good he can effectively be excluded from its usage or consumption.
För en normal ekonomisk nyttighet gäller principen om exkludering. Om en konsument inte är villig att betala för en nyttighet kan han effektivt fråntas bruksrätten eller konsumtionsrätten.
Moreover, normally the consumption is competitive: a good consumed by one consumer cannot be used or consumed by another.
Dessutom är konsumtionen oftast rivaliserande, d v s en nyttighet som konsumeras av en konsument-kan inte brukas eller konsumeras av en annan.
But it is known that for certain types of goods the exclusion principle does not work or does not work sufficiently well.
Men det finns vissa typer av nyttigheter där exkluderingsprincipen inte gäller, eller där den fungerar dåligt.
This is the case with every good, the production or consumption of which has considerable external effects.
Det är fallet med nyttigheter där produktionen eller konsumtionen har påtagliga yttre verkningar.
Moreover very often the consumption in these fields is noncompetitive as well.
Dessutom är konsumtionen här ofta icke-rivaliserande.
If, for instance, a plant improves its pressure tanks for a toxic substance by using thicker walls and better material, everybody in the neighbourhood is better off, no matter whether they pay or not (ie an exclusion is not possible).
Om exempelris en fabrik förbättrar tryckkärlen för förvaring av ett giftigt ämne genom att göra väggarna tjockare och av bättre material, tjänar hela omgivningen på det, oavsett om de betalar eller inte (dvs någon exkludering är inte möjlig).
And for the additional safety of the individual neighbour it is of no importance how many others profit likewise from the improvement (ie noncompetitive consumption).
Och för den enskilde betyder det ingenting hur inånga andra som samtidigt får fördelar av förbättringen (konsumtionen är alltså ickerivaliserande). rivaliserande).
With noncompetitive consumption and malfunction of the exclusion principle no-one has an interest in showing his true preferences for these goods by offering a (realistic) price, because he can always hope to participate
När det gäller icke-rivaliserande och icke-exkluderande konsumtion finns det ingen som har intresse av att efterfråga dessa nyttigheter genom att erbjuda ett (realistiskt) pris, eftersom alla kan hoppas på att få del av nyttigheten utan
without paying any price at all.
att över huvud taget behöva betala.
Safety on a macro-scale with respect to collective risks is most probably of this type.
Säkerheten pä makronivå vad gäller kollektiva risker verkar vara en sådan nyttighet.
Goods of this type cannot be made available at all by the private sector.
Nyttigheter av denna typ kan inte alls tillhandahållas av den privata sektorn.
They are public goods or "public wants proper".
De är allmänna nyttigheter eller "genuina kollektiva behov".
Only public authorities can produce goods like this or can force private parties to produce them.
Det är bara myndigheter som kan producera sådana nyttigheter eller tvinga privata aktörer att producera dem.
But there is another type of public goods.
Men det finns även en annan typ av kollektiva nyttigheter.
There the allocation-system of the market economy functions more or less properly, but it does not bring the results wanted by interested parties, eg by the state.
Där fungerar marknadsekonomins fördelningssystem mer eller mindre perfekt, men man får ändå inte de resultat som intressenten, t ex staten, önskar.
One can, for instance, run schools totally as a private business.
Man kan exempelvis driva skolor som helt privata företag.
This was done widely in the past and is still working in some places.
Så gjordes ofta förr och görs på sina ställen fortfarande idag.
But most governments feel that children would not attend properly if their parents had to pay a market price for schools.
Men de flesta regeringar bedömer att man inte skulle få alla barn till skolan om föräldrarna måste betala marknadspriser för barnens skolgång.
Therefore, though the allocation via market could work, the state offers public schools free of charge.
Därför erbjuder staten allmänna avgiftsfria skolor, trots att en fördelning ria marknadskrafterna skulle fungera.
Those goods are called "merit wants".
Sådana nyttigheter kallas "merit wants".
Safety in the enterprise (particularly occupational safety) is probably of this type.
Säkerheten i ett företag (och särskilt då när det gäller arbetsskador) är antagligen en nyttighet av denna typ.
If this diagnosis is correct then we are looking for at least two different types of incentives: one for macro-economic and one for micro-economic application.
Om den beskrivna diagnosen är korrekt, behöver vi minst två olika typer avincitament: en på makroekonomisk och en på mikroekonomisk nivå.
Let us, first, concentrate on the micro-economic point of view.
Låt oss först koncentrera oss på problemet från mikroekonomisk synpunkt.
ENVIRONMENT
ARBETSMILJÖ
Figure 1 : Losses by accidents and the costs of prevention consequences of disturbances cost of safety activities, economic consequences of disturbances
Figur 1 : Ekonomiska konsekvenser av arbetsolyckor och kostnader för förebyggande åtgärder totalkurva
Value of the enterprise prise availability 100 % of the system minimum availability for survival of the enterprise
Systemets 100 % tillgänglighetsnivå
1.2 Safety seen from within the enterprise
1.2 Arbetsmiljöfrågor ur företagets aspekt
We will deal with the activities of the management only.
Vi kommer här bara att behandla företagsledningens verksamhet.
Of course the safety and health of the employees also depend on their own behaviour and care. But this is a field for the psychologist rather than for the economist.
Naturligtvis är arbetstagarnas hälsa och säkerhet också beroende av de enskilda arbetstagarnas beteende och vaksamhet, men det området tillkommer mer en psykolog än en ekonom.
Reading accident reports shows that obviously no-one really thinks that he or she is exposed to danger.
Från olycksfallsrapporterna framgår tydligt att den enskilde själv egentligen inte tror att han eller hon är utsatt för någon fara.
Other people's accidents are always due to misbehaviour, one's own accidents are always pure chance or - as the term in English clearly indicates - "mere accident".
När andra råkar ut för olyckshändelser beror det alltid på felaktigt beteende, men om man själv drabbas är det alltid en slump - det är, som man säger, olyckan som är framme.
So for the economist the case is clear.
För en ekonom är saken klar.
There is simply no demand for (extra) safety because there is no need: nobody feels endangered.
Det finns helt enkelt ingen efterfrågan på (större) säkerhet, eftersom ingen känner sig utsatt.
For the enterprise there exists - as in many other fields - the problem of
För företaget gäller det - som inom många andra områden - att finna en
WHY ECONOMIC INCENTIVES?
VARFÖR EKONOMISKA INCITAMENT?
finding the optimum with respect to two different trends.
optimal avvägning mellan två olika intressen.
On one side, there is a vital interest in reducing and controlling disturbances in the production process.
Ä ena sidan är det viktigt att reducera och kontrollera störningar i produktionsprocessen.
On the other hand this must not go too far, because of the cost of safety activities.
A andra sidan får man inte gå för långt här, med tanke på kostnaderna. Problemet åskådliggörs i figuri.
On the ordinate we have the cost of safety and the financial consequences of production disturbances; on the abscissa we have the degree of availability of the production system.
På y-axeln har vi kostnaden för arbetsmiljön och de ekonomiska konsekvenserna av produktionsstömingar. På x-axeln har vi systemets tillgänglighet, dvs andelen anställda som är i arbete.
Since an enterprise cannot exist under a certain level of availability, there is a minimum availability for which the financial consequence of disturbance equals the value of the enterprise.
Eftersom ett företag bara kan överleva med en viss nivå av sin arbetsstyrka i arbete, finns det en lägsta nivå av närvaro för vilken de ekonomiska konsekvenserna är lika med företagets värde.
At 100% availability there is, of course, no disturbance and the consequences are zero.
Vid 100% närvaro finns det naturligtvis ingen produktionsstörning och konsekvenserna är noll.
Since we do not know the form of the curve, we simply assume linearity between these two points.
Eftersom ri inte känner till kurvans form kan vi helt enkelt anta en linearitet mellan dessa två punkter.
The exact trend in each case certainly depends on the respective techno-economical parameters.
Den exakta trenden i varje enskilt fall är naturligtvis beroende av de respektive teknisk-ekonomiska parametrarna.
On the other hand there is a cost to obtaining availability of the production system.
A andra sidan innebär det en kostnad att se till att en hög andel av arbetsstyrkan är i arbete.
And here we have most likely decreasing marginal productivity or increasing marginal cost (which means the same).
Här har vi rimligen minskad marginalproduktiritet eller ökade marginalkostnader (vilket är samma sak).
Figure 2: Occupational safety and availability of the workforce.
Kostnader för arbetsiniljöfbrbiittringar
For the company the sum curve is the economically interesting part.
För företaget är totalkurvan den ekonomiskt intressanta delen.
As in so many other fields, such as like optimal magnitude of production lots or optimal order quantity, etc. the enterprise looks for the minimum of this sum curve.
Som inom så många andra områden, till exempel optimal produktionsstorlek eller optimal ordermängd, försöker företaget få kurvan såfördelaktig som möjligt.
Here lies the incentive problem in occupational safety: the average European company is already far beyond this minimum.
Här ligger problemet med incitament inom området arbetsmiljö: det genomsnittliga firetaget i Europa ligger redan långt ovanför detta minimum.
If you take the labour force of the enteqirise, there are a lot of legal requirements that have to be met.
Vad gäller företagets arbetsstyrka finns det däremot många lagstadgade bestämmelser som måste följas.
So there the picture looks a little different.
Här är bilden alltså en annan.
The company has to meet the legal requirements - disturbances or not.
Företaget måste uppfylla de lagstadgade bestämmelserna - störningar eller inte.
There it has no choice.
Här finns inget val.
So the curve of cost for occupational safety instead looks like Figure 2: no matter what the actual position of the company is, it has to spend the money for these minimum legal requirements.
Kurvan som visar kostnader för arbetsmiljön ser därför ut som i figur 2. Oavsett den faktiska situationen på företaget måste det se till att arbetsmiljön uppfyller vad som krävs i lagen.
Companies very rarely do more than what is legally required.
Det förekommer mycket sällan att företagen gör mer än vad de tvingas till enligt lag.
Now at this fixed cost we have reached such a high level of occupational safety, that - if we take the example of Germany - only about 0.3% of the workforce is absent from work due to accidents.
Med denna fasta kostnad har ri nått så långt att - om vi tar Tyskland som exempel - bara 0,3% av arbetsstyrkan är frånvarande från arbetet på grund av olycksfall.
Moreover the cost of additional prevention is rising exponentially (decreasing marginal product) which makes it even less profitable for most companies to spend any additional money on occupational safety.
Dessutom stiger kostnaderna för extra olycksförebyggande åtgärder exponentiellt (minskad marginal), vilket gör det ännu mindre lönsamt för de flesta företag att öka satsningarna på arbetsmiljön.
Additional cost due to accidents or sickness can only accrue if the company cannot reach its production goals without spending additional money.
Ytterligare kostnader för olycksfall och sjukdom är realistiska endast om företaget inte kan nå sina produktionsmål utan att satsa mer pengar.
At an average of some 80% capacity utilisation (like nowadays) it does not make any economic sense to spend additional money to secure the presence of this 0.3% of the workforce.
Vid ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande på 80% (som idag) är det inte ekonomiskt försvarbart att lägga ut mer pengar för att se till att dessa 0,3% av arbetsstyrkan är närvarande.
Even at full capacity utilisation the organisational slack (unplanned resource suq)Ius) in most companies is higher by an order of magnitude.
Till och med vid hundraprocentigt kapacitetsutnyttjande är den organisatoriska marginalen (den oplanerade överresursen) i de flesta företag högre än så.
So every loss of production capacity due to accidents or illness up to about 5% can normally be handled without any loss of planned ouqjut.
En minskning av produktionskapaciteten på upp till 5% förorsakad av olycksfall eller sjukdom kan därför normalt hanteras utan återverkning på den planerade produktionsnivån.
There is, in other words, no "built-in" economic incentive for additional safety activities.
Det finns med andra ord inget "inbyggt" ekonomiskt incitament till ytterligare arbetsmiljösatsningar.
This remains true, even if you adopt a very broad concept of cost -including for example the image loss in the case of major accidents or the worsening of the industrial relations climate.
Detta gäller även om man ger ordet kostnader en mycket rid tolkning - inklusive t ex förluster i good-will i händelse av stora
Since the level of occupational safety is already so high, it is very difficult (if not impossible) to obtain measurable results from safety activities.
Eftersom säkerhetsnivån redan är så hög är det mycket svårt (om inte omöjligt) att få mätbara resultat av insatserna.
Perhaps some really big companies might be able to detect some minor improvements in their accident statistics.
Möjligen kan några mycket stora företag upptäcka rissa mindre förbättringar i sin olycksstatistik.
Even there, the number of accidents is already so small and has been stagnant for so many years that after considerable additional efforts there might still be a (statistically induced) increase in the number of accidents in one year and a decrease without any efforts in the next year.
Även där är antalet olycksfall redan så litet och har varit oförändrat i så många år, att det är fullt möjligt att statistiken uppvisar en ökning i antalet olycksfall under ett år då man gjort betydande satsningar, och en minskning ett annat år, då ingen satsning gjorts.
For the average enterprise in Europe (the small or medium sized enterprise) there is no satisfactory method of measuring any results of safety activities at all: accident statistics do not make any sense below a minimum of some hundred employees.
För det genomsnittliga företaget i Europa (det lilla och medelstora företaget) finns det ingen tillförlitlig metod att mäta resultat av insatser på arbetsmiljöområdet. Olycksfallsstatistik är inte signifikant för företag med mindre än omkring hundra anställda.
The only things that can be "measured" properly are the condition of the working environment, the state of the machinery etc. Thus it is possible to offer incentives for the use of low noise machines, low emission material, waste-reducing techniques etc, either on a relative or absolute basis.
Det enda som kan mätas är förhållandena på arbetsplatsen, maskinernas tillstånd etc. Man kan alltså t ex erbjuda incitament för användning av maskiner med låg bullernivå, material med låg strålning och avfallssnål teknik, antingen på en relativ eller absolut basis.
1.3 The macro-economic aspect
1.3 Den makro-ekonomiska aspekten
Some words must be said about the macro-economic aspect of the question of incentives.
Några ord måste sägas om den makro-ekonomiska aspekten av incitam entsfrågan.
As shown above, safety on the macro-scale is a public good as far as collective risks are concerned.
Som framgår av vad som tidigare sagts är en säkerheten på makro-skalan en kollektiv nyttighet vad gäller kollektiva risker.
Occupational safer)' in the enterprise is a "merit want", since private activities, left alone, would produce a significantly lower level of safety than the one the state regards as sufficient.
Säkerheten på arbetsplatsen är en "merit want", eftersom privat verksamhet som lämnas ifred skulle ge en betydande lägre säkerhetsnivå än vad staten anser vara tillräcklig.
These characteristics of safety as an economic good are responsible for the numerous public activities, regulations etc., in this field.
Det är arbetsmiljöns egenskap av ekonomisk nyttighet som föranlett de inånga statliga och kommunala satsningarna och bestämmelserna på detta område.
Any incentive we discuss here must be created by the public authorities, too.
Varje incitament som ri diskuterar här måste också komma från myndigheterna.
ECONOMIC INCENTIVES TO IMPROVE THE WORKING
ARBETSMILJÖ
ENVIRONMENT that is already legally enforced in another state, distortions could occur with regard to the cost of labour.
Ingripanden från myndigheternas sida i ekonomin måste analyseras noggrant med hänsyn till den effekt de kan få på marknaden.
Every suggestion therefore has to take into account existing differences in the safety legislation and practices between countries.
Om en EU-stat erbjuder incitament till att uppnå en arbetsmiljöstandard som redan uppnåtts via lagstiftning i en annan stat, skulle det medföra snedvridning av kostnaden för arbetskraft.
Incentive Schemes in Operation
Befintliga program
2.1 Types of incentive scheme
2.1 Typ av incitamentsprogram
There are a number of approaches that governments can take to shift the views of business on health and safety.
Det finns ett antal sätt för staten att påverka företagens attityd till arbetsmiljöfrågor.
Broadly they can be classified as legal instruments (e.g. laws, regulations and standards) or market-based instalments (levies, charges, incentives, subsidies etc.).
De kan grovt indelas i rättsliga styrmedel (t ex bestämmelser, förordningar och normer) och marknadsbaserade styrmedel (pålagor, avgifter, incitament, bidrag etc).
Social differences between countries have influenced the choice of instruments and the way they are structured.
Sociala skillnader mellan länderna har påverkat valet av styrmedel och det sätt som de har utformats.
In some countries, mandatory insurance schemes drive prevention activities.
I vissa länder driver obligatoriska försäkringsprogram fram förebyggande åtgärder.
Others have developed a legal framework to guarantee standards of health and safety, while insurance only provides compensation for injur)' or disease.
Andra har utvecklat ett regelverk av lagar för att garantera normer för arbetsmiljön, medan försäkringssystemet bara ger kompensation rid skador och sjukdom.
Of course, breaking the law can often result directly in a fine, which may be regarded as a financial incentive in itself.
Naturligtvis resulterar ett lagbrott ofta direkt i böter, och möjligheten att kunna undvika böter kan naturligtvis i sig räknas som ett ekonomiskt incitament.
Thus the two categories of incentive are not necessarily exclusive.
De två kategorierna av incitament utesluter alltså inte nödvändigtvis varandra.
Law enforcement mechanisms and penalties which are intended as punishments, however, are not within the scope of this discussion.
Olika metoder som är till för att genomdriva lagarna, varav böter är en, faller emellertid utanför ämnet för denna diskussion.
Rather the study has concentrated on positive inducements to avoid injury or disability by improving the working environment.
Undersökningen har i stället koncentrerat sig på positiva stimulansåtgärder för att få företagen att förbättra arbetsmiljön och på så sätt undvika skador och ohälsa.
Most existing systems have evolved over time.
De flesta existerande system har utvecklats under en längre tid.
In many cases they were not originally designed as incentive schemes.
I många fall var de inte från början ämnade som incitament.
Often they began simply as a means of providing compensation for accidents.
Ofta började de helt enkelt som åtgärder för att ge kompensation vid arbetsolyckor.
Later this may have been widened to cover some occupational diseases and perhaps accidents during commuting.
Med tiden kan de ha \idgats till att omfatta vissa arbetssjukdomar och kanske även olycksfall som inträffat under färd till eller från arbetet.
In some countries, (eg Holland), cover for occupational injuries is simply part of the general social security system for injury compensation.
I vissa länder, (t ex Nederländerna) ingår skyddet för arbetsskador helt enkelt i den allmänna socialförsäkringen för skadeersättning.
By far the most common type of incentive scheme in existence is insurance based.
Den allra vanligaste typen av existerande incitament bygger pä försäkringar.
The employer pays a premium which buys compensation for employees who are injured at work.
Arbetsgivaren betalar en försäkringsavgift som berättigar till ersättning till arbetstagare som skadas i sitt arbete.
By relating the size of the premium to the health and safety performance of the employer, these schemes provide an incentive for the employer to improve.
Genom att avgiftens storlek är relaterad till arbetsmiljön på den aktuella arbetsplatsen innebär systemet ett incitament för arbetsgivaren att vidta förbättringar.
National systems are established in several EU countries, Canada and New Zealand. Schemes are also under development in Denmark, Poland and elsewhere.
Nationella system finns i flera EU-länder samt i Canada och Nya Zeeland, och i Danmark, Polen och på andra ställen är sådana system under utarbetande.
Details of the schemes differ enormously and are likely to have a significant impact on their effectiveness.
Systemen skiljer sig mycket från varandra i enskilda detaljer, och det är därför naturligt att de fungerar olika effektivt.
The mechanics of insurance-based systems are discussed more fully in Chapter 3.
Mekanismerna bakom de försäkringsbaserade systemen diskuteras mera utförligt i kapitel 3.
Some schemes are targeted more directly at making improvements in the workplace.
Vissa system syftar mer direkt till att åstadkomma en förbättring av
INCENTIVE SCHEMES IN OPERATION costs of consultants carrying out risk assessments and giving advice on control.
PROGRAM arbetsmiljön. I Storbritannien kan man exempelris få bidrag till kostnaden för professionell riskbedömning och rådgivning.
In France, income from the insurance-based scheme can be used to fund direct expenditure aimed at raising the standards of protection across an industry.
I Frankrike kan inkomster från det försäkringsbaserade systemet användas till att bekosta direkta utgifter med syfte att höja standarden på arbetsmiljön i en hel bransch.
One example has been the purchase of protective trousers for lumberjacks.
Ett exempel har varit inköp av skyddsbyxor för skogsarbetare.
The most developed scheme of this type is in Sweden where a Working Life Fund of 15 billion kronor has been set up.
Det mest avancerade programmet av denna typ är den svenska Arbetslivsfonden som omfattar 15 miljarder kronor.
The money was collected by a special levy on employers and will be used over a six-year period to fund investment in both industry-wide and workplace programmes.
Pengarna kommer från en särskild arbetsgivaravgift och ska användas under en sexårsperiod för att bekosta investeringar i program som berör både hela branscher och enskilda arbetsplatser.