natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• The marginal reference contained in the INTERREG III Guidelines suggesting the competent (public) authorities to consider whether the establishment of EEIGs would help to implement cooperation on the ground of truly joint structures is also of little help.747A footnote in the Guidelines refers back to the Communication of 1997. which explicitly considers EEIGs an instrument to "participate" in Community programmes (e.g. via projects) but remains silent about the possibility to "manage" entire programmes via an EEIG.
upprättandet av europeiska ekonomiska intressegrupperingar kan bidra till att utveckla ett samarbete som bygger på en verklig gemensam organisation.24' I en fotnot till riktlinjerna hänvisar man till meddelandet från 1997 där man tydligt framhåller att europeiska ekonomiska intressegrupperingar är ett instrument för att delta i gemenskapsprogram (Lex. genom projekt). Man nämner dock inte möjligheten att förvalta hela program genom europeiska ekonomiska intressegrupperingar.
In fact there are substantial reasons to believe that the purely "economic objectives" of EEIGs do not make them an appropriate instrument for managing programmes, which are based on a wider scope of objectives (social and environmental issues) transgressing a narrow economic focus.74"
I och med att de europeiska ekonomiska intressegrupperingarna innefattar rent ekonomiska målsättningar finns det starka skäl att tro att de inte skulle lämpa sig som instrument för att förvalta program som grundas på mer övergripande mål (sociala frågor och miljöfrågor) som inte enbart är inriktade på ekonomiska aspekter.24''
As a conclusion of the aforementioned aspects, it is recommended that a clarification with regard to cooperation between public (territorial) authorities is included into the current EEIG-Regulation in order to enhance further transEuropean cooperation.
I detta sammanhang föreslås avslutningsvis att man för att främja transeuropeiskt samarbete i framtiden skall föra in ett klargörande av villkoren kring samarbetet mellan offentliga (lokala och regionala) myndigheter i den nuvarande förordningen om europeiska ekonomiska intresse grupperingar.
Two options for improving cooperation at project level between public authorities
Två möjligheter att förbättra samarbete på projektnivå mellan offentliga myndigheter
A first option could aim at preserving the essence of the EEIG-approach. while proceeding to a clarification of specific aspects contained in some provisions of the current Regulation.
En första möjlighet skulle kunna vara att bibehålla grundstrategin för europeiska ekonomiska intressegrupperingar samtidigt som man klargör vissa aspekter i bestämmelserna i den nuvarande förordningen.
Some sources identify a number of important aspects that still causes "irritation" among public players and may be one reason explaining their reluctance to use EEIGs as an instrument for cooperation.741'
Enligt vissa källor finns det ännu ett betydande antal aspekter som skapar irritation bland offentliga aktörer vilket kan vara en anledning till deras motvilja mot att använda europeiska ekonomiska intressegrupperingar som ett instrument för samarbete.24'
• A first issue for clarification would be Article 4 of the current Regulation, which defines the wide scope of players that can potentially participate in EEIGs.
• Först och främst bör man förtydliga artikel 4 i den nuvarande förordningen som fastställer mångfalden av aktörer som kan delta i europeiska ekonomiska intressegrupperingar.
A more explicit reference to local/regional authorities and to other public authorities should be introduced in Paragraph 1. which could further stimulate these players to use EEIGs as an instrument for their mutual economic cooperation.
Man bör tydligare hänvisa till lokala och regionala myndigheter och till andra offentliga myndigheter under punkt I. En sådan hänvisning skulle kunna uppmuntra dessa aktörer att använda sig av europeiska ekonomiska intressegrupperingar som ett instrument för ekonomiskt samarbete.
In addition, modifications should narrow the current possibility of Member States to prohibit or restrict participation in groupings on grounds of State's public interest (Paragraph
Ändringarna bör dessutom göra det svårare för medlemsstaterna att förbjuda eller begränsa deltagande i grupperingar på grundval av statens allmänna intresse (artikel 4.4 i förordningen).
• A second major issue for clarification is the provision contained in Art. 23 ( 1 ) of the EEIG-Regulation: According to this Article, members of an EEIG have unlimited
Enligt denna artikel svarar medlemmarna obegränsat solidariskt för alla grupperingens förbindelser.
-"*- OJ No C 2S.S. 20/09/1997: Communication from the Commission: "Participation οι European Economic Interest Groupings (EEIGs) ill public contracts and programmes financed by public funds".
Denna bestämmelse innebär inte enbart att ansvarsskyldigheten inte är begränsad för någon av medlemmarna vad gäller verksamheten inom europeiska ekonomiska intressegrupperingar, utan att varje enskild medlem även kan ställas till svars for denna verksamhet.
OJ No C 2000/143/08: Communication from the Commission to the Member States laying down guidelines for a
23.5.2000: Meddelande från kommissionen lili medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till alt stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa.
-"*" In Greece, for example, territorial authorities enjoy the status of "stale immunity", which prevenis creditors from taking proceedings against them.
-^' I Grekland åtnjuter t.e.x. lokala och regionala myndigheter statsimmunitet vilket hindrar betalningsmottagare att vidta rättsliga åtgärder mot dem.
In France, more fundamental doubts exist with regard to the legality ol' a participation ol' territorial authorities in EEIGs and there is a potential risk that the supreme legal supervisory authority (Conseil d'Etat) will forbid such EEIGs.
1 Frankrike ifrågasätter man allvarligt om det är lagligt all lokala och regionala myndigheter deltar i europeiska ekonomiska intressegrupperingar och det finns en potentiell risk alt den högsta rättsliga kontrollmyndigheten (Conseil d'Etal) kommer att förbjuda sädana europeiska ekonomiska intressegrupperingar.
A second option could aim at reforming more fundamentally the existing EEIG-regulation: The basic approach of this option would be to separate the specific types of economic players currently summarised under Art. 4 of the EEIG-Regulation and to provide them, according to the dominant cooperation features in economic issues that can be observed in practice, with adequate organisational frameworks having an own legal personality.
En annan möjlighet är att mer grundläggande ändra den nuvarande förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar: Grundidén med detta skulle vara att göra en åtskillnad mellan de olika typerna av ekonomiska aktörer som för närvarande omfattas av artikel 4 i förordningen och ge dem lämpliga organisatoriska ramar i egenskap av juridiska personer i enlighet med de rådande samarbetsmodellerna i ekonomiska frågor.
A modified Regulation on "European Interest Groupings" (EIG) should lay down a number of general provisions that can be inspired by the current EEIG-Regulation and contain specific provisions for each of the different types of groupings:
En ändrad förordning om "europeiska intressegrupperingar" (EIG) bör fastställa ett antal allmänna bestämmelser som grundas på den nuvarande förordningen och innehålla särskilda bestämmelser för varje typ av gruppering.
• The first grouping would cover cooperation between private law based entities and other natural persons that are involved in the widest possible range ol' economic and commercial activities (European Interest Grouping for General Economic Affairs, EIG-GEA).
• Den första grupperingen skulle omfatta samarbete mellan enheter och andra fysiska personer som lyder under privat rätt och som representerar ett så stort spektrum som möjligt av ekonomisk och kommersiell verksamhet (europeisk intressegruppering för allmänna finansiella frågor, EIG-GEA).
It would be the framework for the bulk of currently existing EEIGs and implies that they only change their current denomination. • The second grouping would cover cooperation in a broad range of economic issues between all types of public entities (European Interest Grouping for Public Economic Affairs, EIG-PEAi.
Grupperingen skulle utgöra ramen för de fiesta av de befintliga europeiska ekonomiska intressegrupperingarna och endast ändra deras nuvarande benämning. • Den andra grupperingen skulle omfatta samarbete inom ett brett spektrum av ekonomiska frågor mellan alla typer av offentliga organ (europeisk intressegruppering fór offentliga finansiella frågor, EIG-PEA).
The provisions should address the specific needs ol' this type of economic cooperation and provide players with the necessary security. • The third grouping would cover cooperation in economic issues between a broad range of public and private law based entities ( European Interest Grouping for Public-Private Economic Partnerships, EIG-PPEP).
Bestämmelserna bör täcka de särskilda behov som denna typ av ekonomiskt samarbete har och ge aktörerna tillräcklig säkerhet. • Den tredje grupperingen skulle inbegripa samarbete inom en mångfald frågor mellan olika enheter som omfattas av offentlig och privat rätt (europeisk intressegruppering fór offentliga-privata ekonomiska partnerskap, EIG-PPEP).
This approach would help to stimulate Europeanwide public-private partnerships that are increasingly necessary ■ in order to tackle economic issues transgressing national borders (e.g. crossborder infrastructures based on public-private financing: crossborder transport systems of general interest involving private operators).
Detta skulle bidra till att stimulera offentliga och privata partnerskap över hela Europa, vilket är nödvändigt för att behandla ekonomiska frågor över gränserna (t.ex. gränsöverskridande infrastruktur som grundas på offentlig-privat finansiering, gränsöverskridande transportsystem i allmänhetens intresse som även inbegriper privata aktörer).
This more radical option would have a double advantage: It could address general needs of a broader range of economic players in the Internal Market with regard to project based cooperation and more specifically help those public players willing to engage more intensively in project-based transnational cooperation.
Detta mer genomgripande förslag skulle vara dubbelt fördelaktigt eftersom man på så sätt skulle kunna tillfredställa ett större antal ekonomiska aktörer på inre marknaden vad gäller samarbete på projektnivå. Man skulle även särskilt kunna hjälpa de offentliga aktörer som vill engagera sig mer i transnationella samarbeten på projektnivå.
Both options will however only be "partial" solutions to the particular challenges and problems that public authorities (regions, national governments) involved in transnational cooperation will have to face.
Båda möjligheterna är dock bara ofullständiga lösningar på de särskilda utmaningar och problem som offentliga myndigheter (regioner, regeringar) som deltar i transnationella samarbeten kommer att stöta på.
This is especially true for the different forms of strategic cooperation and for aspects related to the management of INTERREG III programmes (especially in the field of crossborder and transnational cooperation).
Detta kommer framför allt att bli märkbart inom ramen för olika former av strategiskt samarbete och inom olika aspekter av förvaltningen av Interreg III programmen (särskilt på området för gränsöverskridande och transnationellt samarbete).
Truly strategic crossborder and transnational cooperation, but also a more programme orientated and strategic approach to interterritorial cooperation, should allow players to develop a wide range of joint activities in order to tackle all practical issues that significantly concern them.
Genom ett i verklig mening strategiskt gränsöverskridande och transnationellt samarbete -men också genom en mer programorienterad och strategisk uppläggning av det mellanterritoriella samarbetet - bör deltagande parter kunna utveckla en lång rad olika typer av gemensamma aktiviteter för att ta itu med alla praktiska frågor som de berörs av i kännbar omfattning.
Strategic cooperation of this kind requires that all players involved develop a
Strategiskt samarbete av detta slag förutsätter att alla berörda aktörer utvecklar ett mycket vidare och mer långsiktigt synsätt på sin omgivning.
To date, no Europeanwide and directly applicable legal framework instrument exists for strategic cooperation between territorial authorities.
Fortfarande finns det inget rättsligt raminstrument som gäller över hela Europa och är direkt tillämpbart på det strategiska samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter.
Whilst European associations seem to operate quite satisfactorily on the ground of national legal provisions (associative law), other forms of strategic cooperation are only partially stabilised by adequate legal framework conditions.
Europeiska sammanslutningar verkar fungera rikligt tillfredsställande på basis av nationella rättsregler (associationsrätt), men andra former av strategiskt samarbete stabiliseras bara till en del av tillämpliga rättsliga ramvillkor.
Numerous legal instruments have been drafted for crossborder cooperation (different multilateral or bilateral international agreements), but strategic interterritorial or transnational cooperations still lack stable framework conditions.
Man har utarbetat förslag till åtskilliga rättsinstrument för det gränsöverskridande samarbetet (olika multilaterala eller bilaterala internationella avtal), men det saknas fortfarande stabila ramförutsättningar för strategiska mellanterritoriella eller transnationella samarbetsprojekt.
If further development of transEuropean cooperation is expected to take place, priority must be given to the creation of an adequate legal framework instrument that would considerably enhance the emergence of a strategic approach to crossborder, transnational and interregional cooperation like as it is outlined above.
Om det förväntas att det transeuropeiska samarbetet skall utvecklas vidare måste man prioritera införandet av ett användbart rättsligt raminstrument som i hög grad skulle gynna ett strategiskt synsätt på gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete enligt ovanstående skiss.
This instrument should provide for a solution generally applicable throughout the entire European Union in order to eliminate obstacles that are a result of
Detta instrument skulle erbjuda en lösning som är generellt tillämplig över hela Europeiska unionen för att undanröja hinder lili följd av
• lacking adequate legal framework conditions in some categories of cooperation (e.g. transnational and interterritorial cooperation).
• att det saknas fungerande rättsliga ramvillkor inom vissa samarbetskategorier (Lex. transnationellt och mellanterritoriellt samarbete).
• inadequate solutions currently available at Community level (EEIGs).
• att de lösningar som för närvarande finns på gemenskapsnivå (EEIG) är otillräckliga. • att de existerande (men partiella) modellerna för gränsöverskridande samarbete (Lex.
• the diversity and heterogeneity of already existing (but partial) approaches to crossborder cooperation (e.g. bilateral and multilateral interstate agreements).
bilaterala och multilaterala mellanstatliga avtal) är mångskiftande och olikartade.
On lhe ground of these observations, it is suggested that the Community draws up and adopts a flexible legal framework instrument providing for the creation of specific "European Cooperation Areas" (ECA).
Med denna utgångspunkt föreslår kommittén att gemenskapen utarbetar och antar ett flexibelt rättsligt raminstrument som föreskriver upprättande av specifika "europeiska samarbetsområden".
These ECA are constituted as purpose-orientated entities with their own legal personality governed by Community law.
Dessa samarbetsområden skapas som målinriktade organ som är självständiga rättssubjekt under gemenskapslagstiftning.
The legal framework instrument would lay down flexible outline provisions applicable throughout the entire Community in order to allow for the setting up of ECAs either in the field of strategic crossborder, transnational or interterritorial cooperation.
Det rättsliga raminstrumentet skulle fastställa flexibla regler som är tillämpliga i hela gemenskapen och möjliggör upprättande av områden för samarbete som är antingen strategiskt och gränsöverskridande, transnationellt eller interregionalt.
We must however recognise that implementing an ECA-initiative will necessitate considerable changes in national public law.
Vi får emellertid vara medvetna om att genomförandet av ett samarbetsområdesinitiativ förutsätter avsevärda ändringar i nationell offentligrättslig lagstiftning. Det skulle följaktligen innebära ett steg framåt i europeiseringen av nationella lagar och förordningar, som innefattar olika dynamiska och ömsesidigt beroende deltrender24S.
• Further integration can generally enhance Europeanwide administrative centralisation or lead to a "uniformisation" of long-standing, well-established and culturally rooted national administrative traditions. • Further integration can also be a source for positive "renewal" of public law. which also can favour a more task-adapted evolution of administrations in Member States.
• Fortsatt integrering kan allmänt sett förstärka en centralisering av förvaltningen över hela EU eller medföra ökad enhetlighet i nationella förvaltningstraditioner som sedan länge är väletablerade och kulturellt rotade. • Fortsatt integrering kan också bli en källa till positiv förnyelse av offentlig rätt. vilket också kan gynna en utveckling mot att medlemsstaternas förvaltningar anpassar sig till sin uppgift.
In either case, one can expect that Member States will certainly be reluctant to make significant concessions in this traditional domain of national sovereignty (but not only them!).
I båda fallen kan man räkna med att medlemsstaterna (men inte bara de!) kommer att vara ovilliga att göra några betydande eftergifter på detta område, som traditionellt präglas av nationell suveränitet.
In order to overcome such objections, it would not only be useful, but also logical, to consider the creation of a Community legal instrument on ECA as a contribution to other ongoing parallel processes, which all aim at re-shaping essential aspects ol' the Communitybased process of European integration:
För att bemöta denna typ av invändningar skulle det vara både värdefullt och logiskt att överväga ett nytt rättsligt gemenskapsinstrument för europeiska samarbetsområden, som ett bidrag till alla andra processer som löper parallellt och som syftar till omformning av centrala aspekter av den gemenskapsbaserade europeiska integrationsprocessen:
• Promoting new forms of European governance: Within this larger framework, transEuropean cooperation can particularly contribute to build the European public space, to help the Commission in devising/implementing policies, to design desirable forms of "vertical decentralisation" or to adapt the policy making process and to practically realise the policy options of the ESDP for a balanced development ol' the EU-territory (See: Section 11.1).
• Främjande av nya europeiska styrelseformer: Inom denna vidare ram kan det transeuropeiska samarbetet särskilt bidra till att bygga upp EU:s offentliga område, hjälpa kommissionen att formulera/genomföra politik, utforma önskvärda former av vertikal decentralisering eller anpassa den politiska beslutsprocessen och i praktiken realisera de politiska alternativ för en balanserad utveckling av EU:s territorium som innefattas i den regionala utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv.
The ECA-initiative should therefore be considered a specific approach within a new model for European governance that allows to fully exploiting these potential contributions.
Samarbetsområdesinitiativet bör följaktligen betraktas som ett specifikt grepp inom en ny europeisk styresmodell som möjliggör att dessa potentiella bidrag utnyttjas till fullo.
The legal framework instrument on ECA is of particular importance if strategic crossborder, transnational or interregional cooperation schemes should be considered an operational framework for a "vertical decentralisation"7'7 of specific Community tasks.
Det rättsliga raminstrumentet för samarbetsområdet har särskild betydelse om programmen för strategiskt gränsöverskridande, transnationellt eller interregionalt samarbete skall betraktas som en operativ ram för vertikal decentralisering2"1 av specifika gemenskapsuppgifter.
The ECA initiative would then allow local and regional authorities to establish sufficiently solid cooperation structures having an own legal personality.
Det europeiska samarbetsinitiativet skulle då öppna möjligheten för de lokala och regionala myndigheterna att bygga upp tillräckligt fasta samarbetsstrukturer som är självständiga rättssubjekt.
• The practical application of the European Spatial Development Perspectives (ESDP): Cooperation beyond national borders plays a crucial role in practically applying the ESDP and its policy options.
• Den praktiska tillämpningen av utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv (ESDP): Samarbete över nationsgränser spelar en avgörande roll för den praktiska tillämpningen av ESDP och dess politiska valmöjligheter.
Even if the document recommends three "main levels for spatial cooperation" (Community level, transnational level, regional/local level), it also highlights the important contribution of crossborder and interterritorial cooperation.
Även om man i dokumentet rekommenderar tre huvudnivåer för det regionala utvecklingssamarbetet (gemenskapsnivån, transnationell respektive regional/lokal nivå) lyfter man också fram det betydelsefulla bidraget från samarbete över nations-, region- och kommungränser.
Some cooperative measures suggested in the document may be carried out within the framework of existing structures (e.g. preparation ol' visions by crossborder or transnational structures: coordination of plans by inter governmental spatial planning commissions), but others will certainly require a much more solid base for cooperation if significant progress is expected to take place throughout Europe.
Vissa samarbetsåtgärder som föreslås i dokumentet kan genomföras inom ramen för befintliga strukturer (t.ex. utarbetande av framtidsvisioner av gränsöverskridande eller transnationella organisationsstrukturer: planeringssamordning av mellanstatliga kommittéer för utvecklingsplanering) medan andra absolut kräver en mycket fastare grundval för samarbetet om man skall kunna vänta sig några betydande framsteg över hela Europa.
Without eliminating national powers as regards spatial planning. the ECA-initiative should therefore be considered a "tool" that makes it possible to implement far-reaching forms of cooperative spatial development policy.
Utan att åsidosätta de nationella befogenheterna i fråga om fysisk utvecklingsplanering bör samarbets initiativet därför betraktas som ett verktyg som gör det möjligt att tillämpa långtgående former av samarbetspolitik på den fysiska planeringens område.
Consideration could be given to joint spatial planning concepts or sectoral planning schemes, to crossborder land use plans or coordinated transnational land-use plans that incorporate prudent management of water resources and the development of integrated transport infrastructures, or even of the adoption of procedures for crossborder/transnational territorial impact assessment.
Man kan tänka sig gemensamma modeller för fysisk utvecklingsplanering eller planeringsprojekt på sektorsnivå. gränsöverskridande planer för markutnyttjande eller samordnade transnationella utnyttjandeplaner som innefattar sund vattenförsörjning och utveckling av integrerad transportinfrastruktur, eller till och med gränsöverskridande/transnationella förfaranden för konsekvensbedömning på lokal och regional nivå.