natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our more detailed proposals include: enhancing the bridging function of the Committee’s members (e.g. generalised use of the ‘electronic visiting card’ — personalised newsletter) as well as a better use of the members and their networks.
Att stärka kommittéledamöternas roll som förbindelselänk (exempelvis genom en generell användning av ”elektroniska visitkort” som är en form av personliga nyhetsbrev) och bättre utnyttja ledamöterna och deras nätverk är ett par av de mer detaljerade förslagen.
Innovations such as the stakeholders’ forum format will be decentralised, alongside more traditional consultative mechanisms, so as to put more flesh on the concept of civil dialogue.
För att få till stånd en verklig civil dialog vill kommittén vid sidan av mer traditionella samrådsmodeller bidra till att föra ut sådana innovativa modeller som forum för berörda aktörer.
The Committee had already set out a detailed series of recommendations in its 26 October opinion to the European Parliament on the ‘reflection period’and so, with regard to ‘Plan D’, it deliberately opted for a short and entirely operational response to the European Commission’s communication.
Eftersom kommittén redan hade lagt fram detaljerade rekommendationer i sitt yttrande av den 26 oktober 2005 om ”En period för eftertanke”, som riktade sig till Europaparlamentet, valde man med avsikt att ge ett kort och pragmatiskt svar på Europeiska kommissionens meddelande om ”Plan D”.
It sets out a small number of concrete measures where it believes the Committee, alone and in cooperation with the other institutions, could make a significant contribution to the broad debate during the reflection period and beyond.
I yttrandet anges ett mindre antal konkreta åtgärder där man anser att kommittén enskilt och i samarbete med övriga institutioner skulle kunna ge ett viktigt bidrag till denna breda debatt – såväl under som efter reexionsperioden.
Make participatory democracy a reality now!
Omsätt deltagardemokratin i verkligheten redan nu!
The Committee proposes to take the debate on Europe into the Member States.
Kommittén föreslår att man inriktar sig på en debatt om Europa i medlemsstaterna.
We call on the Commission to come forward with operational proposals so as to anticipate the constitutional treaty’s provisions on participatory democracy and insist on a closer involvement of the Committee in all of the Commission’s activities in the Member States, including the possible joint use of the available credits in the Union’s budget earmarked for priority information campaigns.
Avslutningsvis vill kommittén uppmana kommissionen att lägga fram konkreta förslag i syfte att föregripa de konstitutionella bestämmelserna om deltagandedemokrati, och man framhåller att det är viktigt att kommittén i större utsträckning kan delta i kommissionens verksamhet i medlemsstaterna. Bland annat bör det bli möjligt att gemensamt använda tillgängliga EU-medel som öronmärkts för särskilt viktiga informationskampanjer.
The two key messages are: firstly, early implementation of the provisions of the constitutional treaty on the democratic life of the Union by making participatory democracy, by means of the two complementary pillars of civil dialogue and stronger European social
De två grundläggande budskapen är följande: För det första bör man föregripa det konstitutionella fördragets bestämmelser om EU:s demokratiska liv genom att förverkliga deltagandedemokratin med utgångspunkt i de
Everyone must take part in the knowledge society by Jan Olsson and regions must redirect their public spending to growth-enhancing investments.
Alla måste medverka i kunskapssamhället av Jan Olsson medlemsstaterna och regionerna använda dem för investeringar som genererar tillväxt.
Member States in cooperation with private stakeholders, should commit themselves to drawing up a national programme for boosting knowledge backed by EU funding.
Medlemsstaterna bör åta sig att i partnerskap med privata aktörer utarbeta nationella program för kunskapsutveckling, med finansiellt stöd från unionen.
At the request of the forthcoming Austrian Presidency, my colleagues Ms Belabed and Mr Van Iersel and I drew up an exploratory opinion on the road to the knowledge-based society.
På begäran av det kommande österrikiska ordförandeskapet har jag tillsammans med mina kolleger Eva Belabed och Joost van Iersel utarbetat ett förberedande yttrande om vägen till det kunskapsbaserade samhället.
This opinion, which forms part of our work in relation to the Lisbon Strategy, was adopted by a large majority on 14 December 2005.
Detta yttrande, som ingår i vårt arbete inom ramen för Lissabonstrategin, antogs med stor majoritet den 14 december 2005.
The European Commission should have more power to give policy directions and monitor progress.
I vårt yttrande rekommenderar vi ett antal åtgärder.
Businesses, financial institutions and private foundations should increase their investments in the knowledge economy, supported by fiscal incentives.
Först och främst måste de hinder på den inre marknaden som står i vägen för övergången till en kunskapsbaserad ekonomi lyftas bort snarast möjligt.
In our opinion, we suggest that a common European area of knowledge be created, based on clearly defined targets, benchmarks, timetables and clear responsibilities.
Den fria rörligheten för arbetskraft, forskare och studenter måste stimuleras och åtföljas av anständiga ersättningsnivåer och arbetsvillkor.
The knowledge society is a key pillar of the Lisbon Strategy and of the future of Europe.
När de gäller de oentliga medlen bör unionen,
Every citizen, every region and every sector must be encouraged to participate in the knowledge society and be able to benefit from it.
Kommissionen bör få behörighet att utarbeta politiska riktlinjer samt utvärdera framstegen.
This will provide a unique opportunity to reduce the divisions that exist.
Företag, nansinsti-tut och privata stiftelser borde genom skatteincitament motiveras att i högre grad investera i den kunskapsbaserade ekonomin.
Key to the success of the Lisbon Strategy: a European area of knowledge.
Ett kunskapsbaserat samhälle är av central betydelse för Lissabonstrategin och för Europas framtid.
In our opinion, we recommend that a series of measures be adopted. Above all, obstacles to the internal
Det viktigaste för att Lissabonstrategin skall lyckas är ett europeiskt kunskapsområde.
Training is also a key factor: a charter for lifelong learning should be implemented, supported by public and private investment and the Structural Funds.
Utbildning är också av avgörande betydelse; en utbildningsplan som sträcker sig över hela livet borde genomföras och få stöd från oentliga och privata investeringar samt strukturfonderna.
Industrial regions, technology parks and other inno-vation-friendly environments should be encouraged.
Industriregioner, teknikparker och andra miljöer som lämpar sig för innovation borde uppmuntras.
Finally, our opinion advocates the opening up of an ongoing, structured debate so as to increase the motivation of decision-makers at every level and promote dialogue with the public.
Slutligen förordar vi i vårt yttrande att en permanent och strukturerad debatt inleds i syfte att stärka motivationen för beslutsfattare på alla nivåer och för att främja dialogen med medborgarna.
The challenge that the move to the knowledge society poses needs to feature in every debate and in the mind of every citizen.
Utmaningen som övergången till ett kunskapsbaserat samhälle innebär bör rymmas i varje diskussion och i huvudet på varje medborgare.
(Continued from page 1) produced results in line with the direction envisaged and supported by the Committee in its opinions.
(forts. från sidan 1) praktiska aspekter av EESK:s arbete, vilket i detta fall visade sig framgångsrikt; utvecklingen ligger i linje med kommitténs yttranden.
tant step forward, strongly supported by the EESC.
Reactor) i Cadarache, Frankrike, var ett viktigt steg framåt som EESK kraftigt stödde.
The ITER will be two or three times larger than JET and will probably be built in 10 years time.
ITER kommer att bli 2-3 gånger större än JET och kommer troligen att uppföras inom tio år.
European Torus) is the flagship of the EU’s fusion programme with a team of over 300 scientists.
Faktum är att JET (Joint European Torus), med ett arbetslag på över 300 forskare, är agg-skeppet i EU:s fusionsprogram.
Fusion power offers the potential of an almost unlimited source of energy for future generations but it also presents some formidable scientific and engineering challenges.
Fusionskraften skulle kunna utgöra en i det närmaste gränslös energikälla för framtida generationer, samtidigt som den innebär oerhörda vetenskaplig-tekniska utmaningar.
It is called ‘fusion’ because it is based on fusing light nuclei such as hydrogen isotopes to release energy.
Man använder benämningen fusion eftersom det handlar om fusioner av lätta atomkärnor, såsom väteisotoper, som avger energi.
The process is similar to that which powers the sun and other stars.
Processen liknar den som äger rum i solen och i andra stjärnor.
The recent decision to build an ITER (international thermonuclear experimental reactor) in Cardarache, France, was an impor-
Det beslut som nyligen fattades om att uppföra ITER (International Thermonuclear Experimental
The TEN section also held a lively exchange of views with some young and highly motivated scientists from the centre on qualification needs, job perspectives, mobility challenges and job satisfaction.
Facksektionen och några unga och mycket motiverade forskare från centrumet var även engagerade i en livlig debatt om yrkeskvalikationer, jobbutsikter, mobilitetsproblem och arbetstillfredsställelse.
A tour into the heart of the research facilities completed this very interesting visit of a technological site believed by many scientists to be a highly promising source of energy for the future.
Detta mycket intressanta besök vid ett teknologiskt centrum som av många forskare anses kunna erbjuda en mycket lovande framtida energikälla avslutades med en tur i forskningsanläggningens hjärta.
State aid: the case for innovation populations, getting Europe back on the right economic track is to be considered as our top priority.
Statsstöd: exemplet innovation produktivitet och befolkningens åldrande är det av yttersta vikt att Europa lyckas återfå sin ekonomiska dynamik.
State aid is not a miracle cure but if it is used appropriately and with caution, State aid can help provide the boost needed to get markets delivering again,’ she continued.
Statsstöd utgör inte någon mirakelmedicin, men icke desto mindre kan de, om de används med förnuft och försiktighet, bidra till att återge marknaderna deras dyna-mik,” tillade hon.
On 14 December, European Commissioner for competition, Neelie Kroes, came before the December plenary session of the Committee to speak on ‘State aid reform for the Lisbon Strategy: the case for innovation’.
Neelie Kroes, kommissionsledamot med ansvar för konkurrensfrågor, höll den 14 december 2005 ett anförande inför kommitténs plenarförsamling på temat ”Reformen av statsstöden i anslutning till Lissabon: exemplet innovation”.
Her statement was followed by a debate on the EESC’s opinion on State aid reform (rapporteur: Mr Antonello Pezzini, Group I, Italy).
Hennes anförande följdes av en debatt om EESK:s yttrande med avseende på reformen av statsstöden. (Antonello Pezzini hade varit föredragande för detta yttrande.)
Neelie Kroes thanks the Committee for its support and for its proposals.
Neelie Kroes tackar kommittén för dess stöd och förslag.
Welcoming the EESC’s opinion, Ms Kroes declared that ‘The Lisbon agenda has never been so pressing.
Neelie Kroes såg positivt på kommitténs yttrande och påpekade att ”Lissabonstrategin aldrig har varit så aktuell som nu.
Faced with slow growth, lasting budget deficits, high unemployment, poor productivity and ageing
Med tanke på den svaga tillväxten, långlivade budgetunderskott, hög arbetslöshet, låg
She called upon the members of the EESC to generate and disseminate ideas and to collect responses, and to build a true partnership with stakeholders, in order to tailor the State aid framework to the Lisbon context.
Neelie Kroes bad EESK-ledamöterna att komma med idéer och sprida dem, liksom att ta emot reaktionerna på dessa. Hon efterlyste vidare ett reellt partnerskap mellan EESK och berörda aktörer och att man anpassar statsstöden till behoven i Lissabonstrategin.
A year before accession — the results of work with Romania and Bulgaria
Ett år före anslutningen – resultaten av arbetet med Rumänien och Bulgarien att bli mer ”proaktiva” i våra informationskampanjer och kommunikationsstrategier inför EU-anslutningen.
Interview with Mr Varfalvi, Co-President of the EU–Romania JCC
Intervju med Stefan Varfali, medordförande i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Rumänien
How was the participation of organised civil society in the negotiations for joining the EU and, more generally, in your country’s political processes?
Hur kan man beskriva det organiserade civila samhällets deltagande i förhandlingarna inför EU-anslutningen och, mer generellt, i Bulgariens politiska processer?
Cooperation with the EESC has enabled us to see the EU from the inside and even led us to change the way we do things.
Samarbetet med EESK har öppnat en dörr till unionens inre, och det har också fått oss att efter hand ändra våra arbetsmetoder.
The discussions within the Joint Consultative Committee have made us evaluate more easily and practically the stage we have reached in our development and, why not say it, have given us the sense that Europe wants us.
Diskussionerna inom den gemensamma kommittén har gjort det lättare för oss att på ett mer konkret sätt bedöma hur långt vi har nått i vår utveckling och – det är lika bra att säga det – fått oss att känna oss välkomna i Europa.
Participation as observers in the EESC’s work over the coming period will probably help us improve our activity.
Vårt deltagande som observatörer i EESK:s arbete under den kommande perioden kommer också att hjälpa oss att förbättra vår verksamhet.
Your participation in the Joint Consultative Committee makes you an expert on Europe.
Som medlem i den gemensamma rådgivande kommittén är ni expert på EU-frågor.
How do you see your role after EU accession?
Hur ser ni er roll efter EUanslutningen?
The process of joining the EU is leading to many changes in your country.
Förberedelserna inför EU-inträdet innebär många förändringar i ert land.
In your opinion, what are the biggest changes for organised civil society?
Vilka är de största förändringarna för det organiserade civila samhället?
Civil society organisations have been represented in various structures, such as: working groups for different negotiation chapters, ad hoc groups, a European Communication Council, monitoring committees of the Phare programme and Sapard programme, as well as in structures for the working of the national development plan, of the sectoral strategies and in the consultative councils with the councils for regional development of the six regions for planning.
Det civila samhällets organisationer har funnits representerade i olika strukturer, t.ex. arbetsgrupper avseende olika förhandlingskapitel, ad-hoc-grupper, ministerrådet för kommunikation, styrkommittéerna för Phare- och Sapardprogrammen liksom i strukturerna för utarbetandet av den nationella utvecklingsplanen och av olika sektorsstrategier samt i de rådgivande kommittéerna med råden för regional utveckling i de sex planeringsregionerna.
However, in general their opinion is listened to but rarely taken into consideration.
Det är emellertid så att man lyssnar till organisationerna men man beaktar inte deras ståndpunkter.
To my mind, accession to the EU can only be successfully achieved if the government has the active support of civil society.
Enligt min åsikt kan EU-anslutningen bli framgångsrik endast om regeringen åtnjuter ett aktivt stöd från det civila samhället.
What are the challenges you are still facing?
Vilka uppgifter står ni fortfarande inför?
As a representative of the Romanian ESC, I believe it is very important to be able after accession to participate, using our experience, in supporting the position of European civil society and also to draw on the positive experience of the members.
Som företrädare för Rumäniens ekonomiska och sociala råd anser jag att det är mycket viktigt att vi efter anslutningen kan bidra med våra erfarenheter till att stärka det europeiska civila samhället och kan få del av ledamöternas positiva erfarenheter.
The EESC is the platform from which civil society expresses its opinions and tries to influence EU policies.
EESK är ett forum där det civila samhället ger uttryck för sina åsikter och försöker påverka EU:s politik.
Thus, I believe it is extremely important, taking into account the implications, for the future EESC Romanian members to express their points of view in a professional manner.
Jag ser det därför som ytterst viktigt, med tanke på konsekvenserna, att de framtida rumänska EESK-ledamöterna ger uttryck för sina synpunkter på ett professionellt sätt.
Personally, I do not consider myself an expert in European issues, but the participation in EESC work itself offers me the possibility to acquire knowledge in the field and try to use this both in the country and in the EESC.
Jag betraktar inte mig själv som expert på EU-frågor, men mitt deltagande i EESK:s arbete ger mig möjlighet att lära mig mer om EU och att försöka använda dessa kunskaper både i mitt hemland och i EESK.
While we can say that unions and employers’ associations are organised at present, with the observation that this organisation could still be improved, other interest groups are not yet sufficiently organised in Romania, which even generates problems as regards finding partners to replace the government representatives on the Economic and Social Council.
Man kan hävda att fackföreningarna och arbetsgivarorganisationerna i dag är organiserade, även om de fortfarande kan förbättra sin organisation. ”Tredje part”är däremot inte tillräckligt organiserad i Rumänien, vilket också gör det svårt att hitta personer som kan ersätta regeringsföreträdarna i Rumäniens ekonomiska och sociala råd.
A great problem Romania has had to face over these 15 years is legal instability.
Ett stort problem i Rumänien de senaste 15 åren har varit det osäkra rättsläget.
Through the negotiation of the accession chapters, this situation has significantly improved.
Situationen har dock förbättrats avsevärt i och med anslutningsförhandlingarna.
On the other hand, the importance granted in the European Union to civil society has also had a positive effect on social dialogue.
Å andra sidan har den stora betydelse som EU tillmäter det civila samhället också haft positiva eekter på den sociala dialogen.
The accession process has also had the effect of much better information.
Anslutningsprocessen har dessutom fört med sig mycket bättre information.
We can therefore definitely say that the effects have been positive.
Eekterna har följaktligen helt klart varit positiva.
Interview with Mr Jeliazko Hristov, Co-President of the EU–Bulgaria JCC
Vilken roll har det organiserade civila samhället haft i förhandlingarna om EU-medlemskap och i landets politiska liv i allmänhet?
How was the participation of organised civil society in the negotiations for joining the EU and, more generally, in your country’s political processes?
Intervju med Jeliazko Hristov, medordförande i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Bulgarien
If Bulgarian society is questioned, then it is areas such as corruption, the struggle against organised crime, reforms in the legal system, improvement of ecological standards and completing work in the field of the joint agricultural policy with the EU.
Om frågan ställs till det bulgariska samhället är svaret bekämpning av korruptionen, kampen mot den organiserade brottsligheten, rättssystemsreformer, förbättring av ekologiska normer samt fortsatt arbete med EU inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
There are impending challenges for workers, employees and the trade unions, and these will become stronger after EU accession.
Det finns överhängande utmaningar för arbetstagare och fackföreningar och dessa kommer att växa sig större efter EU-an-slutningen.
Unfortunately, there will be a reduction in employment in some sectors, particularly where compliance with EU standards requires additional investment, and this will lead to a new restructuring of employment.
Tyvärr kommer sysselsättningsgraden i vissa sektorer att minska, i synnerhet i dem där EU-normer kräver ytterligare investeringar, och detta kommer att medföra omstruktureringar för sysselsättningen.
The activities of the trade unions will be mainly focused on the implementation of the Lisbon strategy and the introduction of systems for information and consultation at the workplace, as well as integration into the European social dialogue and the dialogue with European civil society.
Tonvikten i fackföreningarnas arbete kommer till viss del att ligga på genomförandet av Lissabonstrategin och införandet av in-formations- och samrådssystem på arbetsplatserna, liksom deltagande i den sociala dialogen på EU-nivå och i dialogen med det europeiska civila samhället.
What have been the effects of your cooperation with the EESC?
Vilka resultat har samarbetet med EESK lett till?
Unfortunately, we can say that civil society has hardly been involved at all in the accession negotiations.
Tyvärr deltog det civila samhället knappast alls i anslutningsförhandlingarna.
The only thing we could do was to express our full support for this process and try to present a genuine image of Romania, so that the EU members could be persuaded that we want and we are capable of making the necessary efforts for accession.
Det enda vi kunde göra var att helhjärtat stödja denna process och göra vårt bästa för att ge en sann bild av Rumänien för att övertyga EU:s medlemsstater om att vi vill och kan göra allt som krävs för att bli medlemmar.
As a result, all the parties that received enough votes to enter Parliament have supported EU accession.
Till följd av detta har alla partier som valts in i parlamentet varit för ett medlemskap i EU.
What are the challenges you are still facing?
Vilka utmaningar står ni inför i dag?
In your opinion, what are the biggest changes for organised civil society?
Vilka är, enligt er åsikt, de största förändringarna för det organiserade civila samhället?
Romania has 50 years of dictatorship behind it, which have affected our mentality and knowledge.
Rumänien har 50 års diktatur bakom sig och det har präglat vår mentalitet och våra erfarenheter.
Getting used to freedom and democracy and developing a correct perception of the market economy have been much more difficult than we had expected.
Att vänja oss vid frihet och demokrati och en korrekt fungerande marknadsekonomi är mycket svårare än vad vi hade förväntat oss.
For a significant part of the population, these concepts are not yet part of everyday life.
För en stor del av befolkningen är dessa begrepp fortfarande inte en del av vardagen.
Moreover, the notion of governance is not yet perceived as a service to the people, and those who govern still believe that when coming to power one becomes the owner of an absolute truth.
Å andra sidan anses inte den politiska makten stå i folkets tjänst, och de styrande tror fortfarande att de, när de kommer till makten, besitter en absolut sanning.
Consequently, I believe that the biggest challenge the civil society has to face is to change mentalities.
Jag anser därför att den största utmaningen för det civila samhället är att förändra människors mentalitet.
To my mind, this collaboration had an exceptionally beneficial influence.
Enligt min mening har detta samarbete haft en oerhört positiv inverkan.
Through the work of the EU–Bulgaria Joint Consultative Committee the representatives of Bulgarian civil society got acquainted with the work of the EESC.
Genom arbetet i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Bulgarien blev representanterna från det civila samhället i Bulgarien insatta i EESK:s arbete.