natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A very conservative estimate of the annual average bill is about EUR 10 billion and rising.
En mycket försiktig beräkning av de genomsni! liga kostnaderna per år är omkring 10 miljarder euro, och kostnaderna ökar.
These figures suggest that managing Europe's natural resources is increasingly important for ensuring the viability of Europe's economic and social capital.
Siffrorna visar a! förvaltningen av Europas naturresurser blir allt viktigare för a! garantera livskra, en hos Europas ekonomiska och sociala kapital.
In general, environmental data are improving but they remain inadequate to meet the task of monitoring changes.
Uppgi, erna om miljön förbä! ras över lag, men de är fortfarande otillräckliga för a!övervaka förändringar.
For example, water quality data need to become more statistically representative at catchment level, while air quality monitoring for small particles (PM
Till exempel måste informationen om va! enkvalitet bli mer statistiskt representativ när det gäller avrinningsområden, och kontrollerna av små partiklar (PM
) needs strengthening in urban areas.
) måste förbä! ras när det gäller lu, kvaliteten i tätorter. Uppgi, erna
5 patchy and generally suffer from definitional problems although packaging waste is relatively well documented.
5 om avfall är mycket ojämna och det förekommer i regel definitionsmässiga problem, även om området förpackningsavfall är jämförelsevis väldokumenterat.
Climate change impacts data, as presented here on temperature, glaciers and flowering season length, are robust and scientifically collected over long time scales.
De uppgi, er om effekter av klimatförändringar som ges i denna rapport och som rör temperaturer, glaciärer och blomningssäsongens längd är utförliga och samlas in metodiskt under långa tidsperioder.
The timeliness of all data needs to be improved.
Samtliga uppgi, ers aktualitet måste förbä! ras.
The European Environment Agency is working to improve data by ensuring there is complete coverage over time for all member countries and that data delivered are as accurate as possible.
Europeiska miljöbyrån arbetar för a! förbä! ra uppgi, erna genom a! se till a! det ständigt finns fullständig bevakning i alla medlemsstater och a! de uppgi, er som lämnas in är så exakta som möjligt.
Work continues to improve indicator methodologies, focusing primarily on the EEA core set of indicators (www.eea.eu.int/coreset).
Miljöbyrån fortsä! er a! arbeta för a! förbä! ra indikatormetoderna, med särskild inriktning på sin grunduppsä! ning av indikatorer (se www.eea.eu.int/coreset).
The set will be reviewed regularly and gradually expanded to cover issues not well addressed at present, such as resource use, health and chemicals.
Denna uppsä! ning kommer a! ses över regelbundet och gradvis utökas för a! täcka in områden som för närvarande inte uppmärksammas tillräckligt, såsom resursutny! jande, hälsofrågor och kemikalier.
In addition, to meet the needs of citizens and policy-makers across Europe most effectively, the EEA will continue to develop more integrated indicators that combine the environmental, economic and social dimensions as well as the territorial dimension.
Dessutom kommer miljöbyrån a! fortsä! a a! utveckla mer integrerade indikatorer som kombinerar de miljömässiga, ekonomiska, sociala och territoriella dimensionerna för a! tillgodose medborgarnas och beslutsfa! arnas behov så effektivt som möjligt i hela Europa.
Professor Jacqueline McGlade Executive Director
Professor Jacqueline McGlade Verkställande direktör
Europe in 2004: An environmental perspective
Europa 2004: ett miljöperspektiv
Europe's environment should be considered in the context of socio-economic agendas, such as the Lisbon process and sustainable development, that also have a strong global dimension.
Lissabonprocessen och strategin för hållbar utveckling, vilka även har en stark global dimension. I mars 2000 fastställdes e ny strategiskt mål för EU vid
establishment of a new approach to policy making (
De a åtagande komple erades däre' er i Göteborg i juni 2001 med en strategi för hållbar utveckling, tillägget av miljödimensionen till Lissabonmålen och fastställandet av en ny strategi för utformning av politiken (2).
The main barriers to progress in environmental protection and sustainability are the complex, inter-sectoral, inter-disciplinary and international nature of both the problems and the solutions.
De största hindren för framgång i frågor om miljöskydd och hållbar utveckling är a såväl problemen som lösningarna är internationella och berör flera olika samhällssektorer och vetenskapliga discipliner.
These barriers are underpinned by shortcomings in institutional structures, non-implementation of commitments already made (see European Council conclusions, 25–26 March 2004) and lack of information on and understanding of possible 'win-win-win' solutions for achieving sustainable outcomes.
Andra hinder är brister i de institutionella strukturerna och det faktum a redan gjorda åtaganden inte genomförs (se Europeiska rådets slutsatser av den 25–26 mars 2004). Det saknas också o' a information om och förståelse för möjliga lösningar för hållbarhet som alla parter skulle vinna på.
Such solutions embrace competitiveness and innovation, social cohesion, territorial cohesion and the protection and maintenance of scarce natural resources and valuable ecosystems.
Sådana lösningar innefa ar konkurrenskra' och innovation, social och territoriell sammanhållning och skydd och bevarande av begränsade naturresurser och värdefulla ekosystem.
The European Union is the second largest economy behind the United States, with a vast array of assets and a lead part to play in global governance.
Europeiska unionen är världens näst största ekonomi e' er Förenta staterna. EU har stora resurser inom olika områden och bör kunna inta en ledande position i globala sammanhang.
The Lisbon economic agenda aims to deliver higher growth and more and be�er jobs, but progress towards its objectives is mixed.
Den ekonomiska agenda som fastställdes i Lissabon sy' ar till askapa högre tillväxt och fl er och bä re arbetstillfällen, men framstegen mot anå dessa mål varierar.
Economic growth (in terms of gross domestic product) in the 15 older EU Member States was 27 % between 1990 and 2002, compared with 41 % in the United States.
Den ekonomiska tillväxten (dvs. bru onationalprodukten) i de 15 EU-medlemsstaterna var 27 procent mellan 1990 och 2002, jämfört med 41 procent i Förenta staterna.
Employment growth in these Member States has also lagged behind the United States since 1990, but labour productivity has been more closely aligned.
Ökningen av antalet sysselsa a i dessa medlemsstater har också varit mindre än i Förenta staterna sedan 1990, men produktiviteten har legat på ungefär samma nivå.
Competitiveness and innovation are defining conditions for growth to deliver sustainable outcomes for Europe's economy, society and environment.
Konkurrenskra och innovation är avgörande förutsä ningar för a tillväxten skall leda till hållbara resultat för EU:s ekonomi, samhälle och miljö. EU:s konkurrenskra' är beroende av e fåtal medlemsstater och 'superregioner', enligt det europeiska indexet för konkurrenskra' 2004 (The European Competitiveness Index 2004, Robert Huggins Associates, h p://www.hugginsassociates.com).
In the future, ambitious regions in the new EU Member States are expected to overtake the least competitive among the older Member States.
I framtiden förväntas ambitiösa regioner i EU:s nya medlemsstater gå förbi de minst konkurrenskra'iga bland de äldre medlemsstaterna.
At country level Denmark and Luxembourg head the competitiveness league among the older Member States, while Uusimaa in Finland and Stockholm head the regional index and are also the only regions in the European Union to feature in the 2002 world competitiveness index.
Bland de gamla medlemsstaterna ligger Danmark och Luxemburg i täten i fråga om konkurrenskra', medan Uusimaa i Finland och Stockholm i Sverige leder det regionala indexet. Dessa regioner är även de enda i Europa som finns med i världsindexet för konkurrenskra' 2002.
Norway and Switzerland also perform well.
Norge och Schweiz visar också goda resultat.
The extent of knowledge creation and the utilisation of human capital distinguish the competitive performers from the less competitive.
Omfa ningen av kunskapsskapande och utnyjande av humankapital skiljer de konkurrenskra'iga aktörerna från de mindre konkurrenskra'iga.
Many of these countries and regions also perform relatively well on environmental issues, indicating that economic and environmental goals can be achieved together.
Många av dessa länder och regioner uppvisar också relativt goda resultat när det gäller miljöfrågor, vilket visar a de ekonomiska och miljömässiga målen kan nås tillsammans.
Reducing regional disparities, the main goal of the European Union's cohesion policy, is expected to further enhance 'be�er' growth (see European Commission 3rd Cohesion Report, February 2004).
A minska de regionala skillnaderna, vilket är det huvudsakliga målet för Europeiska unionens sammanhållningspolitik, förväntas y erligare stärka en 'bä re' tillväxt (se Europeiska kommissionens tredje sammanhållningsrapport från februari 2004).
Be�er growth also means improved resource productivity.
Bä re tillväxt innebär även förbä rad bä re utnyjande av resurserna.
There was a slight increase per capita in the use of materials in the European Union economy between 1980 and 2000.
Materialanvändningen ökade obetydligt per capita i Europeiska unionens ekonomi mellan 1980 och 2000.
Over the same period, Europe's gross domestic
Under samma period ökade Europas bru onationalprodukt kra'igt (med 56 procent), vilket tyder på a sambandet mellan tillväxt och ökad
EEA Signals 2004 product grew much more strongly (by 56 %), indicating that there has been a relative decoupling of resource use from economic growth, driven in part by technological innovation.
Miljösignaler 2004 resursanvändning i viss mån brutits, delvis beroende på tekniska innovationer.
Europe leads on environmental technology innovations, for example on more sustainable manufacturing materials and processes, renewable energies and waste treatment practices.
Europa är ledande när det gäller miljötekniska innovationer, till exempel för materialtillverkning och processer, förnybara energikällor och metoder för avfallshantering.
Research is key to maintaining progress.
Forskning är av avgörande betydelse för fortsa a framsteg.
The coherence and targeting of research resources could be improved and much more can be done to exploit fully the potential of what already exists by dealing with institutional and political barriers to progress.
Samordningen och inriktningen av forskningsresurserna kan förbä ras och mycket annat kan göras för a den potential som redan finns ska kunna utnyjas till fullo.
There is also a lot to be achieved by promoting the use of venture capital in embryo niche markets.
Institutionella och politiska hinder för framsteg kan t.ex. undanröjas.
Social changes in Europe are being driven by enlargement, demographic changes and globalisation.
De sociala förändringarna i Europa ovsakas av utvidgningen, demografiska förändringar och globalisering.
These in turn are influencing consumption pa�erns and spatial planning decisions, with transport in particular playing an increasingly pivotal role in the economy and people's lives.
Dessa inverkar i sin tur på konsumtionsmönstren och besluten om fysisk planering, där transporter får en allt större betydelse i ekonomin och i människornas liv.
Wealth per capita differs substantially between the west and east of the European Union.
Välståndet per capita skiljer sig väsentligt åt mellan Europeiska unionens västra och östra delar.
The now enlarged Union has 20 % more population and 25 % more territory.
Den utvidgade unionen har 20 procent större befolkning och 25 procent större territorium.
Around three-quarters of the population live on only 15 % of the land area (3) and present trends of urban agglomeration in the industrial regions of northern France, Germany, the Netherlands and Belgium are expected to continue into the future.
Omkring tre E ärdedelar av befolkningen lever på endast 15 procent av landområdet (3) och den nuvarande utvecklingen mot förtätning av bebyggelsen i industriregionerna i norra Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Belgien förväntas fortsä a i framtiden.
The pressures on urban agglomerations across Europe are expected to increase further as people seek to improve their living standards by moving to where the employment opportunities are greatest.
Trycket på tätbebyggda områden i hela Europa väntas öka y erligare, när människor försöker förbä ra sin levnadsstandard genom a fl y a till de platser där arbetsmöjligheterna är störst.
These trends will increase pressure on existing urban infrastructure and services but will also create opportunities for building more sustainable cities that accommodate economic, social and environmental aspirations.
Denna utveckling kommer a öka trycket på befintlig infrastruktur och samhällsservice, men den kommer också a skapa möjligheter för byggande av mer hållbara städer där ekonomiska, sociala och miljömässiga strävanden jämkas samman.
In this evolving context, Europe's population is expected to increase until about 2020, a�er which it will stabilise and then decline.
Inom ramen för denna utveckling förväntas Europas befolkning öka fram till 2020, för a däre' er stagnera och sedan minska.
However the working-age population (those aged 15–64) is expected to start falling a few years earlier, from 2010, with consequences for sustaining employment and innovation.
Andelen av befolkningen i arbetsför ålder (åldrarna 15–64) väntas dock börja minska några år tidigare, från 2010, vilket får konsekvenser för sysselsä ning och innovation.
In parallel, there will be a marked increase in older persons (aged 65 and over).
Samtidigt kommer antalet äldre människor (från 65 år och uppåt) a öka markant.
The consumption demand pa�erns of older people tend to shi� towards services such as social and leisure activities, including tourism, with consequent environmental impacts.
Äldre människors e' erfrågan och konsumtion tenderar a ändras i riktning mot tjänster i samband med sociala aktiviteter och fritidsaktiviteter, däribland turism, med påföljande miljökonsekvenser.
So, for example, the explosive increase in air travel, which is the fastest growing source of greenhouse gas emissions, reflects in part these changes in demography.
Den explosionsartade ökningen av flygtransporterna, som är den snabbast växande källan till utsläpp av växthusgaser, återspeglar delvis dessa demografiska förändringar.
While Europe's population stabilises and ages, the number of households will increase at a more rapid rate.
Även om Europas befolkning stagnerar och åldras kommer antalet hushåll a öka i en allt snabbare takt.
In the European Union the number grew by 11 % between 1990 and 2000 (4) and is expected to continue rising.
4 mellan 1990 och 2000 (
Smaller households tend to be less efficient, requiring more resources per capita (5) than larger households.
5 tenderar a vara mindre effektiva och kräver större resurser per capita (
Over 80 % of Europeans (6) are expected to live in urban areas by 2020.
beräkningar kommer över 80 procent av européerna a leva i tätorter 2020 (
Europe's rural population, in turn, is declining and this long-observed trend is expected to continue (7).
Europas landsbygdsbefolkning minskar å andra sidan, och denna utveckling, som har iak agits under lång tid, förväntas fortsä a (7).
Rural depopulation o�en results in the abandonment of farmland, a trend that is of particular threat to areas of high nature conservation value (8).
Avfolkningen av landsbygden leder o' a till a jordbruksmark överges, vilket utgör e särskilt hot mot naturområden med högt skyddsvärde (8).
Semi-natural and extensively farmed areas are very vulnerable to changes in land management such as the cessation of grazing and mowing, which contribute to the maintenance of high biological diversity in these areas.
Naturbetesmarker och områden med extensivt jordbruk är mycket känsliga för förändringar i markanvändningen, t.ex. genom a bete och slå er upphör, e' ersom de a bidrar till bevarandet av en stor biologisk mångfald i dessa områden.
Europe's population is growing more slowly and ageing.
EU:s befolkning ökar långsammare och blir allt äldre.
The New-10 (9) countries will
De tio nya medlemsstaterna (9) kommer a
New-10
De tio nya
Energy consumption and gross domestic product
Energiförbrukning och BNP
Total energy consumption grossdomesticproduct tal energy consumption and o T
Sammanlagd energiförbrukning bruttonationalprodukt
The continued potential for saving energy is widely recognised.
Sammanlagdenergiförbrukningoch
Employment trends in Europe, Japan and the US
Sysselsättningstendenser i Europa, Japan och Förenta staterna
USA: Labour productivity Employment growth
Amerika Arbetsproduktivitet Sysselsättningstillväxt
Japan: Labour productivity Employment growth
Japan Arbetsproduktivitet Sysselsättningstillväxt
Over the last 20 years, the rate of employment growth in the US has been almost three times greater than in the EU-15 and nearly four times that of Japan.
Under de senaste 20 åren har sysselsä ningen i Förenta staterna ökat nästan tre gånger så snabbt som i EU-15 och nästan fyra gånger snabbare än i Japan.
Between 1999 and 2002, the rate of growth was greatest in the EU-15 (at 3.5 %), compared with the US (1 %) and Japan (– 2 %).
Mellan 1999 och 2002 var tillväx akten högst i EU-15 (3.5 procent) i jämförelse med Förenta staterna (1 procent) och Japan (– 2 procent).
Labour productivity in EU-15 has been rising consistently faster than employment growth, a trend echoed by the Japanese economy.
Arbetsproduktiviteten i EU-15 har genomgående ökat snabbare än sysselsä ningstillväxten, en tendens som även kan observeras i den japanska ekonomin.
In the US, however, labour productivity and employment growth are closely coupled.
I Förenta staterna är arbetsproduktiviteten och sysselsä ningstillväxten dock nära sammankopplade.
EU-15: Labour productivity Employment growth
EU-15: Arbetsproduktivitet Sysselsättningstillväxt
The management of Europe's environment and its natural capital are important to ensure the longterm viability of its economic and social capital.
Förvaltningen av Europas miljö- och naturkapital är viktig för a garantera a EU:s ekonomiska och sociala kapital förblir livskra'igt på lång sikt.
So, for example, demographic and socio-economic trends are playing a role in increasing society's exposure to weather- and climate-related damage through factors such as housing developments in areas vulnerable to flooding and other risks.
Den demografiska och socioekonomiska utvecklingen, med ökat bostadsbyggande i områden som är utsa a för översvämningar och andra risker, är en bidragande orsak till samhällets utsa het för väder- och klimatrelaterade skador.
It is estimated that in Europe around three-quarters of economic losses caused by catastrophic events are weather- or climaterelated.
Det uppska as a cirka tre E ärdedelar av de ekonomiska förluster som orsakas av katastrofer i Europa är väder- eller klimatrelaterade.
A very conservative estimate of the average annual bill is about EUR 10 billion and rising.
En mycket försiktig beräkning av den genomsni liga årskostnaden är 10 miljarder euro, en siffra som ökar.
Energy consumption is still increasing, a major concern in the context of climate impacts.
Energiförbrukningen ökar fortfarande, vilket är e stort problem, e' ersom det ger upphov till klimateffekter.
In particular the domestic sector's demand for electricity and transport are rising in line with increasing wealth and the growing number of smaller households.
E' erfrågan på el och transport ökar i synnerhet inom hushållssektorn till följd av ökat välstånd och det ökande antalet mindre hushåll.
End-of-pipe technology has reduced air pollutant emissions from power generation, but as the possibilities are narrowing for some key lowcarbon technologies, such as largescale hydro-electric power, other options need to be explored.
Tekniken för rökgasrening har minskat de förorenande utsläppen vid elproduktion men e' ersom möjligheterna för vissa viktiga kolsnåla tekniker, såsom storskalig produktion av va enkra', snart är u ömda, är det nödvändigt a undersöka andra alternativ.
These could include reducing demand by implementing energy efficiency measures, for which there is huge potential; reducing the barriers to, and improving the incentives for, the uptake of renewable technologies; rethinking options for transport; and increasing funding for research into alternative technologies.
Det kan till exempel röra sig om a minska e' erfrågan genom a vidta energieffektiva åtgärder, och det finns en stor potential. Man kan minska hindren och förbä ra incitamenten för införande av teknik för förnybara energikällor, ompröva alternativen inom transportsektorn och öka finansieringen av forskning om alternativ teknik.
Trends in waste generation, a proxy for resource use intensity, are unsustainable.
Tendenserna när det gäller generering av avfall, som hänger ihop med en intensiv resursanvändning, är ohållbara.
Treatment and disposal options are diminishing as quantities increase and concerns about their potential impacts grow.
Möjligheterna till bearbetning och deponering minskar allte' ersom avfallsmängderna ökar och oron över avfallets eventuella effekter växer.
Decisions on the location of incinerators have become very controversial in many countries.
Beslut om var förbränningsstationer skall förläggas har blivit en mycket omstridd fråga i många länder.
Landfill options are o�en limited by space as well as by fears of soil and groundwater contamination and their impacts on human health.
Alternativen för avfallsdeponering begränsas o' a av såväl utrymmesbrist som oro för jord- och grundva enföroreningar och effekter på människors hälsa.
The current policy tools for dealing with waste are inadequate and need to be complemented by approaches that promote smarter resource use by changing production and consumption pa�erns and through innovation.
De nuvarande politiska styrmedlen för avfallshantering är otillräckliga och måste komple eras med nya grepp som främjar en klokare användning av resurserna genom förändrade produktions- och konsumtionsmönster och genom innovation.
Subsequent chapters provide further insight into these and other issues relevant to the environment and in particular the main sectoral activities that have most impact — agriculture, transport and energy.
I följande kapitel ges y erligare inblick i dessa och andra frågor som rör miljön, och i synnerhet i de sektorer vars verksamhet har störst inverkan på miljön, nämligen jordbruk, transporter och energi.
Built-up land area
Tätbebyggda områden
Built-up areas are spreading across Europe and increasing much faster than the population.
Tätorterna breder ut sig över hela Europa och ökar mycket snabbare än befolkningen.
Most new areas have been created at the expense of agricultural land, but are also encroaching on forested land.
De flesta av de nybyggda områdena har kommit till på bekostnad av jordbruksmark, men även skogsmark har tagits i anspråk.
Further expansion is likely to be caused by factors such as decreasing household size, which increases the number of households; growing demand for roads; and the depopulation of rural areas, leading to an influx of people into already built-up urban areas.
Expansionen kommer sannolikt a fortsä a som e resultat av a hushållen blir mindre, vilket leder till aantalet hushåll ökar, a e' erfrågan på vägar ökar och a glesbygden avfolkas med tillströmning av människor till redan bebyggda stadsområden som följd.
Built-up areas have a heavy impact on soil function: where the topsoil is taken off during construction, removing the built surface would not restore the soil to a useful resource.
Tätbebyggda områden har en stark inverkan på markens funktioner: matjordsskiktet tas bort under byggandet och även om bebyggd yta avlägsnas återställs inte marken till en användbar resurs.
This has implications for soil as a resource for future generations.
De a får följder för marken som en resurs för framtida generationer.