natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"The Lisbon European Council conclusions include a clear endorse­ment of the Bank's Innovation 2000 Initiative in the following five areas: human capital, SMEs and entrepreneurship, research and de­velopment, information and com­munication technology networks and diffusion of innovation.
"Slutsatserna frân Europeiska râdets mote i Lissabon inbegriper ett stärkt stöd för bankens Innovation 2000initiativ pâ fôljande fem omrâden: humankapital, smâ och medelstora företag och entreprenörskap, forskning och utveckling, informations- och kommunikationsteknologinät samt spridning av innovation.
The new structure, will bring together Ac­cession Countries and Member States, making it easier to trans­pose procedures and practices, to transfer know-how and to accele­rate the linkage of the Accession Countries to the European Union, (see also pages 16-19)
Den nya strukturen kommer att fora samman kandidatländerna och medlemsstaterna, vilket kommer att gora det enklare att överföra procedurer och förfaringssätt samt kunnande och pâskynda anslutningen av kandidatländerna tili Europeiska unionen (se även sidorna 16-19).
Loans signed - within the EU - outside the EU
Avtalade lân - inom EU
Our activity in the candidate coun tries will follow the same eligibility criteria as in the Union and our aim is to increase the proportion of total lending for environmental projects to 25%.
Bankens verksamhet i kandidatländerna kommer att föija samma berättigandekriterier som i EU, och vâr mälsättning är att öka andelen av den totala utiàningen för miljöprojekt tili 25 %.
Borrowings Outstanding loans Own funds Net profit Balance sheet total
- utanför EU Upplàning Utestâende lân Egenkapital Nettovinst Balansomslutning
To ensure a maximum impact, close cooperation will continue with the Commission and its new ISPA programme as well as with the multilateral institutions opera ting in the region.
För att säkerställa en maximal effekt kommer banken att fortsatta sitt nära samarbete med Europeiska kommissionen och dess nya ISPA-program samt med de multilaterala institutionerna som är verksamma i regionen.
Lending "Within the EU, I would like to point out the activity in support of SMEs, through global loans with otir fi nancial partners (EUR 2.8 billion) or through participations in venture capital funds (EUR 470 million approved in 1999).
Utiàningen "Inom EU skulle jag vilja nämna verksamheten till stöd för smâ och medelstora företag, genom globala lân med vara finansiella partners (2,8 miljarder euro) och genom deltagandet i riskkapitalfonder (470 miljoner euro beviljades under 1999).
The Bank has also stepped up its ef forts in favour of Trans-European Networks in transport, energy transmission and telecommunication (with more than EUR 10 billion financing provided).
Banken ökade ocksâ sina ansträngningar till förmän för transeuropeiska transport-, energiöverförings- och telekommunikationsnät (dar mer an 10 miljader euro tillhandahölls i finansiering).
The bulk of our activity outside the European Union has been in the candidate countries of Central and Eastern Europe and Cyprus.
Merparten av vâr verksamhet utanför Europeiska unionen har genomfôrts i kandidatländerna i Central- och Osteuropa samt Cypern.
In Central and Eastern Europe, the Bank is by far the foremost multilateral financial institution".
1 Central- och Osteuropa är banken det ojämförligt största multilaterala finansinstitutet".
Borrowings "Our borrowings in euro represented 4l% of our total borrowings in 1999, half of them falling within our EARN -Euro Area Reference Note- programme.
Upplâningen "Bankens upplàning i euro utgjorde 41 % av bankens totala upplàning under 1999, varav hälften genomfördes inom bankens EARN - Euro Area Reference Note - program.
The aim of the Bank is to provide a first class complement to sovereign borrowers, and we believe that we have made significant progress towards this.
Banken har som mälsättning att tillhandahälla ett förstklassigt komplement till statliga lântagare och vi anser oss ha gjort betydande framsteg mot detta mal.
Our issues in GBP and USD represented approximately half of our total borrowings last year".
Bankens emissioner i GBP och USD utgjorde cirka hälften av bankens totala upplàning under forra âret".
Following the decision at the Helsinki summit to recognise Turkey as a country candidate for accession, the Bank will naturally include Turkey in the list of countries under its Pre-Accession Facility.
Till följd av beslutet vid Europeiska rädets mote i Helsingfors att erkänna Turkiet som kandidatland, kommer banken sjäivfallet att inkludera Turkiet i länderförteckningen under bankens förmedlemskapsfacilitet.
As for all other candidate countries, operations under the Preaccession facility will depend on our usual criteria, in particular as far as security arrangements are concerned." •
Liksom för samtliga andrà kandidatländer kommer transaktioner under förmedlemskapsfaciliteten att vara beroende av bankens sedvanliga kriterier, i synnerhet vad beträffar utfärdade säkerheter." •
Balance sheet "The gross operating surplus last year was EUR 1 187 million, representing a return on own funds of 5.8%.
Balansräkningen "Bruttorörelseöverskottet var 1 187 miljoner euro forra âret, vilket motsvarar en avkastning pâ eget kapital pâ 5,8 %.
The decrease in gross result compared to 1998 (EUR 1 345 million) can be explained by a com bination of reduced gross treasury revenues and reduced net interest margin.
Minskningen i bruttoresultatet jämfört med 1998 (1 345 miljoner euro) kan förklaras av en kombination av minskade bruttointäkter frân finansförvaltningen och minskad räntemarginal netto.
Gross administrative expenditure increased by 12.4% com pared to 1998.
Administrativa kostnader ökade brutto med 12,4 % jämfört med 1998.
The main reason behind this is the contribution of EUR 10 million to the HIPC initiative (see page 22) and exceptional contributions for earthquakes in Turkey and Greece as well as a donation for Kosovo (EUR 2.6 million in total)".
Det huvudsakiiga skälet tili detta är bidraget pâ 10 miljoner euro till HlPC-iniriativet (se sidan 22) och exceptionella bidrag för jordbävningarna i Turkiet och Grekland samt gâvan till Kosovo (totalt 2,6 miljoner euro)".
EUROPEAN INVESTMENT RANK Innovation and the Information Society
EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN Innovation och informationssamtiället
EU versus US and Japan : catching up - but still a lot to do
EU mot USA och Japan: Pà väg att komma ikapp, men fortfarande âterstâr mycket att gora
Innovation and the Information Society
Innovation och informationssamhâllet
The Lisbon EU Summit in IVIarch decided on action to ensure that Europe should become a globally competitive and dynamic knowledge-based economy.
Europeiska râdets mote i Lissabon i mars beslutade om att vidta âtgârder för att säkerställa att Europa blir en globalt konkurrenskraftig och dynamisk kunskapsbaserad ekonomi.
Where does the European Union stand today with regard to innovation, research and development and the information society compared to the United States and Japan?
Var befinner sig dà Europeiska unionen idag betrâffande innovation, forskning och utveckling samt informationssamhâllet jämfört med USA och Japan?
Two background papers produced by the EIB's Projects Directorate elucidate the present situation.
Tvà bakgrundsrapporter som har tagits fram av ElB.s Direktorat för projekt belyser nuläget.
(US and Japan).
renterna (USA och Japan).
There is little evidence that Europe is catching up with them over time.
Det finns lite bevis för att Europa hâller pâ att komma ikapp dessa lander pâ sikt.
Moreover, there is a huge disparity (of the order of 7:1) in the R & D/GDP ratio across EU countries. (Fig. I)
Det finns dessutom mycket stora skillnader (i storleksordningen 7:1) vad beträffar forhâliandet FoU/BNP i EU-länderna.
Because of the combination of for­ces intrinsic to innovative activity (i.e. for this to be successful, both in particular for research and development (R & D), compared to the main international competitors
Pâ grund av en kombination av krafter som är förbundna med innovationsverksamhet (dvs. för att
I. The R & D/GDP ratio (as a %)
I. FoU/BNP-nyckeltal (i %) i EU-länderna
Technological innovation is the en­gine for growth and most innova­tions are the outcome of deliberate economic decisions concerning re­sources to be devoted to the pro­duction of knowledge.
Teknologisk innovation är motorn för tillväxt, och de fiesta innova tioner är resultatet av övervägda ekonomiska beslut om resurser som skall avsättas för att utveckia kunskap.
15 -10 - appropriate research infrastructure and other attractive incentives for those conducting research are needed), there is a risk of increasing technological differences between regions across Europe.
10 - utrymme att öka effektiviteten för FoU som utförs av den offentliga sektorn i EU, i synnerhet genom att förbättra samordningen av offentliga FoU-utgifter i medlemsländerna.
Counter vailing policy measures are necessary to raise the technology absorption capacity of less developed regions.
Detta skulle kunna hjälpa tili att undvika onödiga dupliceringar och förbättra synergieffekterna.
Whereas the resources devoted to basic research and that performed by governmental institutions in the EU are in line with the US, there are large differences when it comes to R & D carried out by the business sector.
Medan de resurser som avsatts tili grundforskning och den som utförs av offentliga institutioner i EU följer USA, finns det stora skillnader när det gäller FoU som utförs av företagssektorn.
European private industry performs much less R & D than US and Japan ese industry.
Europas privata företag bedriver mycket mindre FoU an den amerikanska och japanska industrin.
There are also fewer human resources devoted to R & D in Europe: 5 employees out of 1 000 are researchers in Europe, whereas the figures are 7 and 9 for the US and Japan.
Dessutom tillägnas mindre mänskliga resurser tili FoU i Europa: 5 anställda per 1000 är forskare i Europa, medan siffrorna är 7 respektive 9 för USA och Japan.
For the shift to a knowl edge-based economy, Europe is thus less well endowed with human capi tal than the US and Japan. (Fig. II)
För övergangen tili en kunskapsbaserad ekonomi är Europa alltsâ mindre väl utrustat med humankapital an USA och Japan.
Of privately funded R & D in Europe, about 80% is provided by large companies and 20% by SMEs.
Av den FoU som privatfinansieras i Europa tillhandahâlls 80 % av stora företag och 20 % av smâ och medelstora företag.
In comparison, the SME share is lower in the US (15%) and Japan (6%).
De smâ och medelstora företagens andel är jämförelsevis lägre i USA (15 %) och Japan (6 %).
Thus, innovation in the EU is pro portionally more dependent on SMEs than elsewhere.
Följaktligen är innovation i EU proportioneilt mer beroende av smâ och medelstora företag an pâ andrà hall.
Innovation performance of SMEs therefore becomes important.
De smâ och medelstoia företagens innovationsprestationer blir därför viktiga.
SMEs have less ready access to government funds than large companies, since only 9% of R & D spent by SMEs is financed by the government, compared to 13% of R & D spent by large companies.
Smâ och medelstora företag har mindre lätt att f < i tillgâng till offentliga medel an större företag, dâ endast 9 % av smä och medelstora företags FoU-utlägg finansieras av staten, jämfört med 13 % av de stora företagens FoU-utlägg.
Making it easier for SMEs to gain access to innovation financing would there fore help to increase significantly the innovation performance of European industry.
Att underlätta smâ och medelstora företags tillgâng till finansiering för innovationsverksamhet skulle därför hjälpa tili att väsentligt öka den europeiska industrins innovationsresultat.
the US and Japan. This results in a deteriorating technological balan­ce of payments (which includes in­come from licensing, patents, know-how etc.).
Det handlar inte sä mycket att öka finansieringen av forskning som utförs av offentliga institutioner, utan snarare om att forma den privata sektorn att spenderà mer pâ FoU.
The balance is positive for the US and Japan.
Det finns likväl ett betydande
There is evidence that Europeans do not adequately protect the re sults of their innovative activity through patents.
Det finns bevis för att européerna inte tillräckligt skyddar resultaten av sin innovationsverksamhet genom patent.
The venture capital industry is an increasingly important source of fi­nance for innovation and helps new ideas to become a business success.
Riskkapitalindustrin är en alltmer viktig källa tili finansiering av innovation och hjälper nya idéer att bli affärsframgangar.
This industry has got off to a later start in Europe compared with the US and hence the Euro­pean market is less developed.
Denna industri har tagit längre tid att komma igäng i Europa an i USA och följaktligen är den europeiska marknaden mindre utvecklad.
Venture capital in Europe is still strongly biased toward the later stage in the so-called venture ca­pital cycle.
Riskkapital i Europa är fortfarande i hög grad inriktat pâ det senare stadiet i den sä kallade riskkapitalcykeln.
Early stage and start­up financing account for only a tiny part of venture capital finan­cing in Europe.
Finansiering pâ ett tidigt Stadium och av nystartade företag star för endast en mycket liten del av riskkapitalfinansieringen i Europa.
It is this portion that provides the bulk of innova­tive business ideas and therefore needs to be supported. •
Det är i denna fas som merparten av innovativa affärsidéer skapas och därför behöver stödjas. •
EUROPEAN INVE.STMENT BANK Innovation and the Information Society gions, in which the barriers to IS Dramatic change participation could be lower.
EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN Innovation och informationssamhâllet
Need for public action within the EU information society
Behov av offentliga âtgârder inom EU.s informationssamhëlie trafiken i telekommunikationsnät och kommer att marginalisera rösttrafiken.
Data will very soon become the predominant traffic in telecom networks, marginalising voice traf fic. Some analysts believe that by 2005, as much as 90% of total traf fic may be linked to data, while voice traffic may represent just 10%.
Vissa analytiker tror att tili är 2005 kommer sä mycket som 90 % av den totala trafiken vara kopplad tili data, medan rösttrafik kommer att utgöra endast 10 %.
This implies a dramatic change in every aspect of the telecom business, from organisation of the
Detta innebär en dramatisk förändring pä alla satt för telekommunikationsindustrin, frân struktureringen av industrin, prispolitik och nätkonfiguration tili investeringsstrategier.
The Information Society (IS) is de veloping apace in the EU (1), as shown, for instance, by the explo sion in Internet subscribers since 1995.
Informationssamhâllet (IS) utvecklas i snabb takt inom EU (1), vilket till exempel illustreras av den explosionsartade ökningen i antalet internetanvändare sedan 1995.
The EU seems to be catch ing up with the United States in this field, although the IS is still much less developed in the EU than in the US: total expenditure on Information and Communication Technologies (ICT) now re present about 6% of GDP for the EU as a whole, while this propor tion is 7.5% in the US and 7.4% in Japan.
EU ser ut att komma ikapp USA pâ detta omrâde, även om IS fortfarande är mycket mindre utveckiat i EU an i USA: totala utgifter för informations- och kommunikationstekniker (ICT) utgör nu cirka 6% av BNP för EU som helhet, medan denna andel är 7,5% i USA och 7,4% i Japan.
In the EU, it is estimated that "information society industries" al ready contribute around 15% to GDP growth and create 25% of new jobs in the European econo my (2).
cirka 15 % av BNP-tillväxten och skapar 25 % av nya jobb i den europeiska ekonomin (2).
Following the US experi ence, it has become clear in the EU that the economy is experiencing acceleration in innovation.
Efter USA:s erfarenhet star det klart för EU att ekonomin erfar en snabbare innovationstakt.
This should increase productivity and output over the long term, ac companied by an unpreceden ted wave of re structuring and emergence of new companies.
Detta bör öka produktiviteten och Produktionen pâ lang sikt, tillsammans med en vag av omstruktureringar och framväxandet av nya företag som är utan motstycke.
Of course, inno vation is not confined to information tech nologies, and technical advances are also found in many sec tors, but information technology is a significant factor of this pro ductivity and economic growth process.
Innovation är sjäivfallet inte begränsat tili informationsteknologi utan teknologiska framsteg kan ocksâ hittas i mânga andrà sektorer, men informationsteknologi är en betyde Isef u 11 faktor i denna process av ökad produktivitet och ekonomisk tillväxt.
However, the impact of new technologies on economic performance depends substantial ly on how flexible the economy is to adapt to changes, and some of the EU economies still present substantial rigidities.
Effekten av ny teknologi pâ den ekonomiska utvecklingen beror däremot tili stor del pâ hur flexibel ekonomin är att anpassa sig tili förändringar och vissa EU-ekonomier uppvisar fortfarande en betydande stelhet.
The expansion of ICT within the market place is not proceeding at the same speed in the different countries or regions, in particular during the early phase of market penetration.
Utbredningen av ICT pâ marknaden sker inte i samma takt i de olika lânderna och regionerna, i synnerhet i början av marknadspenetreringen.
In 1998 there were substantial differences between EU countries in the number of PCs per 100 inhabitants, ranging from 10 to more than 50, and the same happened with Internet penetra tion: the number of Internet hosts varied from fewer than 5 to more than 90.
1998 fanns det stora skillnader mellan EU-länder avseende antalet persondatorer per 100 invànare, som varierar mellan 10 till mer an 50 och samma gällde för Internets spridning: antalet internetleverantörer varierade frân färre an 5 till mer an 90.
The spread of ICTs also differs between social groups, de pending mainly on their income le vel, and between economic sectors inside the various countries.
Spridningen av ICT skiljer sig ocksâ mellan socialgrupper - vilket i huvudsak beror pâ deras inkomstnivâer - och mellan ekonomiska sektorer i de olika lânderna.
The expansion in Internet and other data traffic is increasing the demand for high-speed transmis sion or higher bandwidth.
Expansionen av Intemet och övrig datatrafik ökar efterfrâgan av höghastighetsöverföring eller större bandbredd.
The li mited capacity of the majority of the local loops of telecommunica tions networks is a major bottleneck to expansion of data services.
Den begränsade kapaciteten i majoriteten av lokala accessnät i telekommunikationsnät utgör en stor flaskhals för expansionen av datatjänster.
To contend with this situation, two major initiatives are under way with a view, on the one hand, to upgrading of existing conventional telephone lines and cable networks, and on the other, to upgra-
För att kunna hävda sig i denna situation är tvâ större initiativ pâ gang i syfte att dels uppgradera de existerande konventionella telefonlinjerna och kabelnäten och dels att uppgradera tradlösa nät, i synnerhet mobiltelefoninät.
(1) The term "Information Society" here is defined as "the society currently being put in place, where low-cost in formation and data-storage and transmission technologies are in general use" (ECDGV, 1997).
Detta innebär i allt högre grad att anslutning tili höghastighetstjänster tili rimliga priser (i synnerhet fasta priser) är en förutsättning för utvecklingen av informationssamhâllet.
There is a risk that the lower in come groups and the less devel oped regions of the Union will fail to adopt the new technologies, with severe consequences for their future economic development - or if they succeed in adop ting these technologies, that they will be only passive actors in the process, with the majority of be nefits harvested by individuals, firms and institutions in core re
Det finns en risk att lâginkomstgrupper och de mindre utvecklade regionerna i EU inte kommer att lyckas att anta de nya teknologierna, med allvarliga följder för deras framtida ekonomiska utveckling - eller om de lyckas med att införa dessa, att de endast kommer att bli passiva aktörer i processen, medan merparten av fördelarna kommer att skördas av enskilda individer, företag och institutioner i centrala regioner dar hindren för deltagande i IS kan vara lägre.
This implies that, increasing ly, access to high-speed services at affordable prices (flat tariffs in particular) is a key issue for the development of the Information Society.
(1) Begreppet "Informationssamhâllet" definieras här som "det samhälle som för nârvarande växer fram dar billig information och datalagring samt överföringstekniker används generellt" (EG DG V, 1997).
(2) European Commission, the 1999 Communications review
(2) Europeiska kommissionen, 1999 ars kommunikationsöversyn.
lower incomes and in the less de veloped regions of the EU.
Läroinstitut mäste inöta de ICT-behov som företag och industri har.
In line with this, the majority of the ten priority actions of the e-Europe initiative are related to similar measures, for instance the following: novative services and greater choices.
innovativa tjänster och ett större urval.
Prices in the international and domestic long-distance mar kets have gone down substantial ly: about 70% since liberalisation in some EU countries.
Priserna pä den internationella och inhemska längdistansmarknaden har sjunkit kraftigt: cirka 70 % sedan liberaliseringen i vissa EU-länder.
However competition on local markets has remained very limited in the EU.
Konkurrensen pä lokala marknader har däremot fortsatt att vara mycket begränsad i EU.
This is why competition in the telecom sector needs to be rein forced, particularly at the local level.
Det är skälet tili att konkurrensen i telekommunikationssektorn behöver stärkas, i synnerhet pä lokal nivâ.
In this respect, the Commission is proposing to use its powers to en courage local loop unbundling throughout the EU.
Av den anledningen föreslär Europeiska kommissionen att använda sina befogenheter för att främja okombinerade tjänster avseende tillgângen till lokala accessnät i hela EU.
• Education and training has to be overhauled to match the ICT revo lution, so that people are aware of the possibilities of the new technologies and are able to use them.
• Ätgärder mäste vidtas för att öka införandet av informations- och kommunikationsteknologi i smä och medelstora företag.
ding of wireless networks, in particular mobile cellular networks.
naden, är drivkraften bakom en ökning i investeringar i telekommunikationssektorn.
• Action has to be taken to expand the adofjtion of Information and Communication Technologies in SMEs.
• Den offentliga sektorn i allmän het mäste stödjas för att gora det möjligt för den att införa ICT snabbt och att anpassa sig tili de förändrade arbetssätten.
•The public sector, in general, has to be supported to enable it to adopt ICTs swiftly and to adapt to the new re-organised working methods.
behoven av högre Kapitalinvesteringar tillmötesgä den hastighet. för att framtida
There is a risk that the lower income groups and the less developed regions of the Union will fail to adopt the new technologies
Det finns en risk att lâginkomstgrupper och de mindre utvecklade regionerna i EU inte kommer att lyckas att införa den nya teknologin expansionen av data- och höghastighetstjänster kommer att représentera merparten av den samiade framtida investeringen.
New players and innovative/broad band service providers will first ad dress the optimum segments of the market.
Nya aktörer och innovativa / bredbandsleverantörer kommer att först inrikta sig pä de optimala marknadssegmenten.
These segments are es sentially in the most developed re gions and in the clusters of high telecom consumers.
Dessa segment finns tili största delen i de mest utvecklade regionerna och i grupperna av stora telekommunikationskunder. Introduktionen i de mindre attraktiva Segmenten av marknaden kommer att föIja senare.