natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All of the Found ation's published material (reports, brochures, reference documents etc.) is organised in cooperation with the Office for Official Publications and dispatches via the mailing lists of the Foundation, conferences or other events are regularly arranged.
Fonden inrättades för att tillhandahålla information som kan stödja politiska beslutsfattare vid de europeiska institutionerna i deras ansträngningar att förbättra levnads- och arbetsvillkoren. Ett sätt på vilket fonden gör detta är att den samlar in information från andra källor, liksom även från sina egna forskningsprogram.
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions
INFORMATIONS- OCH SPRIDNINGSVERKSAMHET kontakter med media (t.ex. presskonferenser), organiserande av informationsprogram för besökare etc.
Programme of Work for 1997
Den regelbundet utkommande bulletinen, årsrapporten och andra publikationer är alla viktiga för att stimulera intresset för fondens arbete.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Allt material som fonden publicerar (rapporter, broschyrer, referensdokument etc.) iordningställs i samarbete med Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer och distribueras med hjälp av fondens utskickslistor och vid konferenser eller andra regelbundet återkommande evenemang.
The research projects contribute to addressing the challenges of employment, equal opportunities, health and wellbeing, sustainable development, social cohesion and participation.
Genom sina forskningsprojekt bidrar fonden till arbetet med att bemöta de sex utmaningarna sysselsättning, jämställdhet, hälsa och välbefinnande, hållbar utveckling, social sammanhållning och medbestämmande.
The programme includes the debate and discussion activities derived from research projects and information on publications and dissemination.
Arbetsprogrammet omfattar även debatt och diskussion på basis av resultaten av fondens forskningsprojekt samt information om och spridning av publikationer.
* -gp- * OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS *^l* OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
BYR^N FÖR EUR0PEISKA
COMBATING AGE BARRIERS IN EMPLOYMENT
BEKÄMPNING AV ÅLDERSGRÄNSER PÅ ARBETSMARKNADEN
For rights of translation or reproduction, applications should be made to the Director, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland.
De av fonden utarbetade publikationerna som anges i denna rapport kan beställas från de officiella försäljningskontor som är generalagenter för Europeiska unionen eller från Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, L-2985, Luxemburg.
Older Workers and Labour Market Programmes and Policies in the European Union.
© Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, 1997
Good practice in age management
God praxis med avseende på äldre arbetstagare
Guidelines for good practice
Principer för god praxis
Towards an integrated age management strategy
På väg mot en integrerad ålderspolicy
Recommendations for good practice
Rekommendationer för god praxis
It is not an overstatement to say that the research summarised in this booklet concerns one of the most pressing issues confronting European societies: the impact of population ageing on employment and the labour market.
Den forskning som sammanfattas i detta häfte behandlar en av de mest brännande frågor som de europeiska samhällena står inför: hur befolkningens åldrande påverkar sysselsättningen och arbetsmarknaden.
European policy makers, employers and trade unions are increasingly having to come to terms with a new paradox concerning age and employment.
Europeiska politiker, arbetsgivare och fackföreningar måste i allt större utsträckning skapa strategier för att hantera denna nya paradox.
On the one hand there is an increase in the average age of the economically active population in the EU.
A ena sidan stiger medelåldern bland den yrkesverksamma delen av befolkningen inom EU.
Over the next 10 years the age structure of the population of working age will change significantly: the numbers of young people (15-19) will decline by over 1 million (-5 per cent) and those aged 20-29 will fall by 9 million (-17 per cent) , while the numbers of persons aged 50-59 will grow by 5.5 million (+12 per cent) and the 60-64 age group will grow by 1 million (European Commission, 1996).
Under de närmaste 10 åren kommer åldersstrukturen hos befolkningen i arbetsför ålder att förändras betydligt. Antalet ungdomar (15-19 år) kommer att minska med över 1 miljon (-5 %) och antalet 20-29-åringar med 9 miljoner (-17 %), medan antalet personer i åldersgrupperna 50-59 och 60-64 kommer att öka med 5,5 miljoner (+12 %) respektive 1 miljon (Europeiska kommissionen, 1996).
However, on the other hand, as a result of the continuous lowering of labour force exit thresholds and the operation of age discrimination in the labour market, people over 40 are regarded as nearing the end of their working lives.
Å andra sidan kan det konstateras att åldersdiskrimineringen i arbetslivet och det förhållandet att tröskeln för arbetstagarnas pensionsålder och utträde ur arbetsstyrkan hela tiden sjunker, leder till att människor över 40 år numera betraktas som personer som närmar sig slutet av sitt yrkesverksamma liv.
This new and increasingly urgent paradox has to be addressed at both macro- and micro- levels (by policy makers and within organisations).
Denna nya och allt angelägnare paradox måste behandlas på såväl makro- som mikronivå (av politiska beslutsfattare och inom organisationer).
Several European governments, including Austria, Finland, France and Germany, are currently reversing the public support they previously gave to early exit from the labour force
I flera europeiska länder, bl.a. Finland, Frankrike, Tyskland och Österrike, håller regeringarna för närvarande på att dra tillbaka det offentliga stöd som de tidigare gav till tidigt
Combating Age Barriers in Employment and are seeking ways of reducing the opportunities for and costs of early retirement (Delsen and Reday-Mulvey, 1996).
Bekämpning av åldersgränser på arbetsmarknaden utträde ur arbetsstyrkan och söker nu efter metoder att minska möjligheterna till och kostnaderna för förtidspensionering (Delsen och Reday­Mulvey, 1996).
Some employers are also reassessing their attitudes towards older workers, with some even constructing a positive 'business case' for employing this group.
Vissa arbetsgivare omprövar även sina attityder till äldre arbetstagare, och det finns de som till och med hänvisar till argumentet att det ur företagsekonomisk synpunkt är lönsamt att inbegripa denna grupp i personalstyrkan.
This 'business case' is built upon five points: the return on investment in human capital; the prevention of skill shortages; maximising recruitment potential; responding to demographic change; and promoting diversity in the workforce (Walker, 1995).
Arbetsgivarna grundar detta argument på fem målsättningar: de vill ha avkastning på investeringar i humankapital, förhindra att yrkeskunskaper går förlorade, maximera rekryteringspotentialen, anpassa sig till demografiska förändringar och främja mångfalden i personalstyrkan (Walker, 1995).
Some trade unions too are reconsidering their support for early exit strategies.
Det finns även vissa fackföreningar som omprövar sitt stöd för förtidspensionering.
In short there is an emerging case for combating age barriers in job recruitment and training on the grounds of pragmatism, commercialism, good human resource practice and in the interests of justice and fairness.
Kort sagt tycks det nu dyka upp allt fler skäl som talar för att man bör bekämpa åldersgränser i samband med rekrytering och utbildning, bl. a. pragmatiska skäl, rättviseskäl samt skäl som bottnar i att man vill ta tillvara de mänskliga resurserna och förbli konkurrenskraftig.
However practical action in pursuit of these aims has been taken by only a minority of European employers and public authorities.
I praktiken är det emellertid endast en minoritet av de europeiska arbetsgivarna och myndigheterna som har vidtagit faktiska åtgärder på detta område.
Moreover there are differences among European countries in the extent to which age barriers are being tackled (Guillemard and Walker, 1994).
Vidare finns det skillnader mellan europeiska länder vad gäller den mån i vilken man tagit itu med åldersgränser (Guillemard och Walker, 1994).
■ European Context
■ Det europeiska sammanhanget
The issue of age barriers in employment and, in particular, the problem of discrimination against older workers, is now moving up the European policy agenda.
Problemet med åldersgränser i arbetslivet och i synnerhet diskriminering av äldre arbetstagare, är en fråga som nu håller på att flyttas upp på den politiska dagordningen i Europa.
When the European Observatory on Ageing and Older People was established, in 1990, it identified age and employment as one of the four key policy areas it would monitor (the others were incomes and living standards, health and social care, and social integration) (Walker, Guillemard and Alber, 1991, 1993).
När ett europeiskt observationsorgan för åldrande och äldre människor inrättades 1990, identifierades ålder och sysselsättning som ett av de fyra viktiga politiska områdena som organisationen skulle bevaka (övriga var inkomst och levnadsstandard, hälso­ och socialvård samt social integrering) (Walker, Guillemard och Alber, 1991, 1993).
Consequently the 1993 European Year of Older People and Solidarity Between the Generations was partly focused on this issue, with publication of the first major report on age discrimination against older workers in the EC (Drury, 1993).
Därför var Europaåret 1993 för äldre och solidaritet mellan generationerna delvis inriktat på denna fråga, och den första större rapporten om diskriminering av äldre arbetstagare inom EG publicerades under samma år (Drury, 1993).
In addition the Eurobarometer survey specially commissioned for the European Year revealed, for the first time, that a substantial majority of the general public in all of the then twelve Member States believed that older workers are discriminated against in job recruitment, promotion and training (Walker, 1993, p.26).
Dessutom visade enkäten Eurobarometer, som utfördes i samband med Europaåret, för första gången att en betydande majoritet av allmänheten i samtliga av de dåvarande tolv medlemsstaterna
Introduction priority area for the planned second programme of actions for older people.
Inledning ansåg att äldre arbetstagare diskriminerades i samband med rekrytering, befordran och utbildning (Walker, 1993, s. 26).
In mid-1993 the Commission produced the White Paper, Growth, Competitiveness and Employment which was approved by the Heads of State as a basis for future EU action.
I mitten av 1993 utarbetade kommissionen vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, vilken statscheferna godkände som utgångspunkt för framtida EU-åtgärder.
The White Paper set the important strategic goals of a more flexible worforce and more flexible employment practices in order to meet the challenges of global competition.
I vitboken fastställdes de viktiga strategiska målen att skapa en flexiblare arbetsstyrka och mer flexibla anställningsvillkor, för att EU skall kunna möta de utmaningar som den globala konkurrensen medför.
It provided the first public EU recognition of the implications of the ageing workforce, although it did not propose specific actions for older workers.
Även om inga förslag på särskilda åtgärder för äldre arbetstagare framlades, var detta EU:s första offentliga erkännande av det faktum att den arbetsföra befolkningens åldrande är en fråga som måste tas upp till behandling.
The 1994 White Paper European Social Policy: a way forward for the Union did not specifically mention older workers but referred to the economic need for older people to make an active contribution to society.
I 1994 års vitbok Europeisk socialpolitik - en väg framåt för unionen behandlades inte äldre arbetstagare som en särskild punkt, men det konstaterades att ekonomin kräver aktiva insatser från de äldre medborgarna.
During the last year of the Delors Presidency there was also a Declaration of Businesses Against Exclusion which highlighted areas in which companies can develop policies to prevent exclusion and engender greater social cohesion.
Det sista året under Delors ordförandeskap kom också de europeiska företagens förklaring mot social utslagning, som pekade ut områden på vilka företag kan utveckla strategier för att förebygga utslagning och främja en ökad social sammanhållning.
These initiatives included contributing to the social cohesion of deprived areas and marginalised groups, and promoting integration in the labour market; and older workers have been identified as a target group (Griffiths, 1996).
Dessa initiativ omfattade insatser för att stärka den sociala sammanhållningen i eftersatta områden och marginaliserade grupper samt främja integreringen på arbetsmarknaden, varvid äldre arbetstagare ringades in som en målgrupp (Griffiths, 1996).
At the December 1994 European Council meeting in Essen, the Heads of State and Government confirmed the fight against unemployment as a paramount task of the European Union and as the central objective of economic policy.
På Europeiska rådets möte i Essen i december 1994 slog statscheferna fast att kampen mot arbetslösheten är en allt överskuggande uppgift för Europeiska unionen och ett centralt mål för den ekonomiska politiken.
The European Council Declaration highlighted five key areas for action to improve employment, the fifth of which, improving measures to help groups which are particularly hard hit by unemployment, stated that 'special attention should be paid to the difficult situation of unemployed women and older employees.'
I Europeiska rådets förklaring framhölls fem nyckelområden för sysselsättningsstimulerande åtgärder. I anslutning till det femte området, som omfattade bättre metoder för att stödja grupper som drabbas särskilt hårt av arbetslöshet, fastslogs att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den svåra situation som arbetslösa kvinnor och äldre arbetstagare befinner sig i.
The French Presidency of the European Council, in June 1995, saw the first political declaration at EU level of the need for special actions in this field.
I juni 1995 antog Europeiska rådet och dess
Combating Age Barriers in Employment
Bekämpning av åldersgränser på arbetsmarknaden dåvarande franska ordförandeskap den första politiska förklaringen på EU­nivå om behovet av särskilda åtgärder på detta område.
• measures should be taken to prevent the exclusion of older workers from the labour market and older workers should have sufficient financial resources.
• att insatserna för att anpassa yrkesutbildning och arbets­förhållanden till äldre arbetstagares behov måste fördubblas, och • att åtgärder bör vidtas som förhindrar att äldre arbetstagare utestängs från arbetsmarknaden samt säkerställer att de kommer i åtnjutande av tillräckliga inkomster.
The Resolution proposed specific actions to be taken by national governments and/or the social partners including raising awareness among employers of the consequences of making older workers redundant, promoting the reintegration of older unemployed workers and eliminating possible legislative barriers to the employment of older workers although these are not binding on the Member States.
I resolutionen föreslås det att de nationella myndigheterna och arbetsmarknadsparterna skall vidta särskilda åtgärder, bl.a. öka arbetsgivarnas medvetenhet om följderna av att permitiera äldre arbetstagare, främja återintegrering av arbetslösa och undanröja eventuella hinder i lagstiftningen för anställning av äldre arbetstagare. Dessa förslag innebär emellertid inte några förpliktelser för medlemsstaterna.
The Resolution also called on the European Commission to promote the exchange of information and good practice concerning the employment of older workers across the EU (for further information on EU actions on older workers see Drury, 1995).
Resolutionen uppmanar också Europeiska kommissionen att främja informationsutbyte och god praxis över hela EU när det gäller anställning av äldre arbetstagare (se Drury, 1995, för ytterligare information om EU:s åtgärder för äldre arbetstagare).
(Looking further afield the G7 Social Summit in Lille on April 2, 1996 called for measures to put an end to the 'waste of human resources' following the acceleration of early exit from employment in ageing societies.)
(På det sociala toppmötet i Lille den 2 april 1996 uppmanade också G7 till åtgärder som syftar till att sätta stopp för det "slöseri med mänskliga resurser" som blir följden av förtidspension i samhällen med åldrande befolkning.)
The priority given to older workers in the June 1995 Resolution has not been reaffirmed by subsequent Heads of State summits, which have emphasised long term unemployment and youth unemployment.
Den prioritet som gavs åt äldre arbetstagare i resolutionen från juni 1995, har inte bekräftats på nytt vid de efterföljande europeiska toppmötena, där man i stället har lyft fram kampen mot långtids­och ungdomsarbetslöshet.
■ Age Barriers Project
■ Europeiska fondens projekt
In this context of changes in, and emphasis upon, employment policy within the EU the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions launched, in April 1994, a European project on Combating Age Barriers in Job Recruitment and Training.
Mot bakgrund av omläggningen och prioriteringen av sysselsättningspolitiken inom EU, inledde Europeiska fonden för förbättring av levnads­ och arbetsvillkor i april 1994 ett europeiskt projekt med syftet att bekämpa åldersgränser i samband med rekrytering och utbildning på arbetsmarknaden.
• to collect information about good practice initiatives designed to combat age barriers in recruitment and training in the different Member States;
Projektet fokuserade på initiativ med inriktning på att behålla, återintegrera och omskola äldre arbetstagare och berörde sju medlemsstater:
• to examine the perspectives of the social partners, with particular attention to proposals for removing age barriers; • to document and assess a small number of initiatives - including both workplace and non-workplace initiatives as well as covering the public and private sectors - in order to highlight the lessons to be learned from the implementation of good practice with regard to older workers.
• att undersöka arbetsmarknadspartemas attityder, med särskild inriktning på förslag på hur åldersgränser kan undanröjas, • att dokumentera och utvärdera ett litet antal initiativ - såväl arbetsplatsinitiativ som initiativ som tagits utanför arbetsplatserna inom både den offentliga och den privata sektorn - i syfte att lyfta fram erfarenheterna av införande av god praxis vad gäller äldre arbetstagare.
Each research team prepared a national report comprising four elements: a review of ageing and employment issues in their own country; an outline of the perspectives of the social partners, based on a workshop organised by the team; a portfolio of around 20 initiatives demonstrating good practice in age management; and 23 in-depth case studies of organisations in the portfolio.
Varje forskningsgrupp utarbetade en nationell rapport bestående av fyra delar: en genomgång av frågor rörande åldrande och sysselsättning i det egna landet, en översikt över arbetsmarknadsparternas attityder baserad på ett seminarium som anordnades av gruppen, en dokumentsamling med ca 20 initiativ som illustrerar god praxis i samband med äldre arbetstagare samt 23 djupgående fallstudier av några av de organisationer som vidtagit dessa initiativ.
Despite the constraints on the research project, set mainly by resources and time, the national research teams were able to seek out a wide range of initiatives and to include some detailed case studies.
Trots projektets begränsade resurser och tid, lyckades forskningsgrupperna kartlägga ett brett spektrum av olika initiativ och inkludera ett antal detaljerade studier i de nationella rapporterna.
As well as this summary two major project reports are being published by the European Foundation.
Utöver denna sammanfattning har Europeiska fonden publicerat två publikationer om projektet. I huvudrapporten, Combating Age Barriers in Employment - A European Research Report, sammanställs det material som samlats in av de nationella forskningsgrupperna.
The report's five chapters summarise the key labour market issues in the nine Member States (including Finland and Sweden); describe the various dimensions of good practice reported by the national experts; use the in-depth case studies to emphasise the main lessons to be learned from the implementation of good practice; and summarise the main findings and make recommendations for action, by all of the parties involved, to combat age barriers.
I rapportens fem kapitel sammanfattas de viktigaste arbetsmarknadsfrågorna i de nio medlemsstaterna (inklusive Finland och Sverige) och de olika aspekter på god praxis som de nationella experterna har rapporterat.
In addition to the main report, the Foundation is publishing a European Portfolio of Good Practice in Combating Age Barriers, which contains brief details of the wide range of initiatives found in the nine countries.
Vidare används de djupgående fallstudierna för att lyfta fram och sammanföra de viktigaste slutsatser som kan dras av införande av
This is the first European research to concentrate on good practice in the recruitment and training of ageing workers.
Detta är den första europeiska forskningen på området god praxis vid rekrytering och utbildning av äldre arbetstagare.
But what is 'good practice'?
Men vad är "god praxis"?
It is most usefully defined with respect to specific policies and in this research we used the five main dimensions of age management in organisations to categorise aspects of good practice:
Det bästa sättet är att definiera begreppet i samband med särskilda strategier. I den aktuella forskningen använde vi följande fem huvudaspekter på organisationers policy vad gäller äldre arbetstagare för att kategorisera god praxis:
• job recruitment and exit; • training, development and promotion; • flexible working practice; • ergonomics and job design; • changing attitudes towards ageing workers (Casey, Metcalf and Lakey, 1993).
• Rekrytering och pensionering. • Utbildning, utveckling och befordran. • Flexibla arbetsvillkor. • Ergonomi och utformning av arbetsuppgifter. • Förändrade attityder till äldre arbetstagare. (Casey, Metcalf och Lakey, 1993).
In general terms, we might say that good practice in the employment of older workers consists of combating age barriers, whether directly or indirectly, and providing an environment in which each individual is able to achieve his or her potential without being disadvantaged by their age.
Generellt sett kan man emellertid säga att god praxis vad gäller äldre arbetstagare i arbetslivet i första hand består i att direkt eller indirekt bekämpa åldersgränser samt att skapa en miljö som ger varje individ möjlighet att förverkliga sin potential utan att hindras av åldern.
In order to achieve this goal policies do not necessarily have to be labelled 'older worker' policies - there may be general human resource (HR) strategies that are of particular benefit to mature employees.
För att uppnå detta mål är det inte nödvändigt att ha strategier med etiketten "policy för äldre arbetstagare", utan målen kan uppnås med allmänna personalpolitiska strategier som tar särskild hänsyn till de äldre.
For example a system of annualised hours has proved to be particularly helpful to ageing workers with caring responsibilities but it is not intended
Exempelvis har ett system med årsarbetstimmar visat sig vara särskilt fördelaktigt för äldre arbetstagare som har ett vårdansvar, även om systemet inte är
Combating Age Barriers in Employment as an older worker-specific HR strategy.
Bekämpning av åldersgränser på arbetsmarknaden avsett att vara särskilt inriktat på dem.