natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Quantities may also distinguish between offences (e.g. possession or supply), or determine the penalty for the same offence.
I vissa länder (t.ex. i Slovakien) är mängderna som skiljer olika brott från varandra strikt avgränsade, medan mängdangivelser i andra länder (t.ex. i Storbritannien) fungerar som riktlinjer vilka ger grund för motbevisbar presumtion avseende uppsåt.
Though many countries refer to a quantity in their laws, quantity can be defined in different ways (weight, value) or even not at all. The latest, apparently contrasting, actions of Italy and Bulgaria continue to show only that there is no clear European consensus on this issue.
Mängden narkotika kan också användas för att särskilja mellan olika brottsbeteckningar (t.ex. innehav eller försäljning), eller för att fastställa straffet för samma brott.
Chapter 1: Policies and laws
Kapitel 1: Politik och lagstiftning i motsats till statistik över arresteringar, börjar länderna visa ett ökande intresse för kontroll av genomförandet av politiken, vilket ligger i linje med trenden att utvärdera
Reports on the drugs–crime connection
10 politiska instrument (
In the Czech Republic in 2005, regional police headquarters were surveyed for the second consecutive year about drugrelated crime.
De senaste, uppenbarligen motstridiga, åtgärderna i Italien och Bulgarien visar bara att det inte finns någon tydlig europeisk samsyn i denna fråga.
In the majority of cases, the penalty was suspension of the sanction under surveillance.
statistik över utdömda straff togs upp i ett expertmöte i ECNN i april 2006.
Statistics on sentencing, or avoidance of sentencing, give a far more accurate picture of the implementation of a country’s drug policy than does the text of the laws (see EMCDDA, 2002a).
Uppföljning av de straff som narkotikabrottslingar döms till har diskuterats eller genomförts i flera länder och i vissa fall har åtgärder baserade på utvärderingsresultaten redan vidtagits.
Action 25.1 of the EU drug action plan 2005–08 foresees the adoption by the Council, by 2007, of a common definition of ‘drugrelated crime’, on the basis of a Commission proposal based on existing studies to be brought forward by the EMCDDA.
Enligt åtgärd 25.1 i EU:s handlingsplan mot narkotika 2005–2008 ska rådet senast 2007 anta en gemensam definition av uttrycket ”narkotikarelaterad brottslighet”, som ska baseras på ett kommissionsförslag på grundval av befintliga undersökningar som ska läggas fram av ECNN.
They reflect differences in national legislation, but also the different ways in which the laws are applied and enforced, and differences in the priorities and resources allocated by criminal justice agencies to specific offences.
I enlighet med den nationella narkotikastrategin har de irländska myndigheterna godkänt inrättandet av en central enhet för brottsstatistik som ska samla in statistik om arresteringar, åtal och påföljdernas art.
Although there is as yet no EU definition of drugrelated crime, it is usually considered to mean crimes committed under the influence of drugs, crimes committed to finance drug use, crimes committed in the context of the functioning of illicit drug markets and offences in contravention of drug legislation.
Även om det inte ännu finns någon EU-definition av uttrycket narkotikarelaterad brottslighet, brukar det oftast innebära brott som begås under narkotikapåverkan, brott som begås för att finansiera narkotikamissbruk, brott som begås inom ramen för marknaderna för olagliga droger och brott mot narkotikalagstiftningen.
Routine data are available in the EU only on the last type of crime — drug law offences.
För EU finns endast rutindata när det gäller den sistnämnda typen av brott – narkotikabrott.
Over the five-year period 1999–2004, the number of ‘reports’ of drug law offences increased overall in most EU countries (in fact in all reporting countries except Italy and Portugal, with particularly marked increases — twofold or
Den tyska lagen om narkotika ger åklagaren rätt att på vissa villkor avbryta domstolsförhandlingar avseende narkotikainnehav utan domstolens godkännande. Trots rekommendationer och riktlinjer, skiljer sig föreskrifterna betydligt mellan olika delstater.
Data on the first three types of crime are rare or patchy in the EU.
Uppgifter om de första tre typerna av brott är få eller endast fläckvis förekommande i EU.
Some come from ad hoc local studies, which are difficult
Vissa uppgifter kommer från enstaka lokala studier, som är svåra att hämta uppgifter ur, medan andra enbart avser en specifik typ av narkotikarelaterat brott.
In 2004, this increasing trend was confirmed in most
Annan statistik visar att bruket av rapporteftergift som lagstadgat alternativ till straff ökade under 2004, även om antalet polisrapporter och fällande domar ökade ännu mer, medan antalet inställda domstolsförhandlingar minskade något.
The term ‘reports’ for drug law offences is given in quotation marks because it describes different concepts in different countries.
Termen ”rapporterade fall” av narkotikabrott står inom citattecken eftersom den avser olika saker i de olika länderna.
For an exact definition for each country, refer to the methodological notes on drug law offences in the 2006 statistical bulletin.
Exakta definitioner för de enskilda länderna finns i metodanmärkningarna om narkotikabrott i statistikbulletinen 2006.
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe
Årsrapport 2006: Situationen på narkotikaområdet i Europa rapporterande länder förutom i Italien, Portugal, Slovenien, Bulgarien och Turkiet som redovisat en nedåtgående
Slovakia, Finland and Bulgaria (
Rapporter om sambandet mellan narkotika och brottslighet trend (
The share of all drug law offences accounted for by these offences also increased in most reporting countries over the period, although the rate of increase was generally low, except in Cyprus, Poland and Finland, where more marked upward trends were reported.
Dessa brotts andel av samtliga narkotikabrott ökade också i de flesta rapporterande länder under perioden, även om ökningstakten i allmänhet var låg förutom i Cypern, Polen och Finland, där mer markant stigande trender kunde urskiljas.
However, in Luxembourg, Portugal, Bulgaria and Turkey, the proportion of drug offences related
I Luxemburg, Portugal, Bulgarien och Turkiet föll andelen narkotikabrott som avsåg användning/
In most of the Member States, cannabis is the illicit drug most
I de flesta medlemsstater är cannabis den olagliga
) in reported drug law offences (
I dessa länder stod de
The opposite trend can be observed for cocaine-related offences: in terms of both number of ‘reports’ (28) and the proportion of all drug offences (29), cocaine-related offences have increased since 1999 in most reporting countries.
En undersökning som genomfördes 2004 i åldersgruppen 15–16 år i Finland visade att cirka 7 % av dem som hade använt cannabis under föregående år hade finansierat sitt missbruk genom brott.
Bulgaria is the only country to report a downward trend in cocaine offences (both numbers and proportions of drug offences).
Mer än hälften av dem hade sålt narkotika och resten hade främst ägnat sig åt stölder (Kivivuori m.fl., 2005, citeras i Finlands nationella rapport).
countries where this is the case, cannabis-related offences in 2004 accounted for 34–87 % of all drug law offences.
cannabisrelaterade brotten år 2004 för mellan 34 % och 87 % av samtliga narkotikabrott.
In the Czech Republic and Lithuania, amphetamines-related offences predominated, accounting, respectively, for 50 % and 31 % of all drug law offences; while in Luxembourg cocaine is the most reported substance (in 43 % of drug law offences).
I Tjeckien och Litauen dominerade amfetaminrelaterade brott och stod för 50 % respektive 31 % av samtliga narkotikabrott, medan kokain är den oftast rapporterade substansen i Luxemburg (förekom i 43 % av narkotikabrotten).
) Data on ‘reports’ for drug law offences were available for 1999–2004 in all countries (although sometimes not for every year) except Cyprus, Slovakia,
Under samma femårsperiod ökade antalet brott som avsåg användning/innehav för användning totalt sett i samtliga
Bulgaria, Romania, Turkey and Norway; and for 2004 in all countries except Ireland, the United Kingdom and Norway.
Andelen narkotikabrott där cannabis förekommit ökade under samma period i Tyskland, Spanien, Frankrike, Litauen, Luxemburg, Portugal, Storbritannien och Bulgarien, medan andelen var fortsatt stabil i Irland och Nederländerna och minskade i Belgien, Italien, Österrike, Slovenien och Sverige (24).
Breakdowns by type of offence were available in all countries (although sometimes not for every year between 1999 and 2004) except Denmark, Estonia,
Uppgifter om fördelning på olika typer av brott fanns för alla länder (dock inte alltid för varje år mellan 1999 och 2004) förutom för Danmark, Estland,
Latvia, Lithuania, Hungary, Slovakia and Romania.(18) See Table DLO-2 in the 2006 statistical bulletin.(19) See Table DLO-4 in the 2006 statistical bulletin.(20) See Table DLO-5 in the 2006 statistical bulletin.(21) Breakdowns of drug law offences by substance were available in all countries (although sometimes not for every year between 1999 and 2004) except
Lettland, Litauen, Ungern, Slovakien och Rumänien. (18) Se tabell DLO-2 i statistikbulletinen 2006.(19) Se tabell DLO-4 i statistikbulletinen 2006.(20) Se tabell DLO-5 i statistikbulletinen 2006.(21) Uppgifter om narkotikabrottens fördelning på olika substanser fanns för alla länder (dock inte alltid för varje år mellan 1999 och 2004) förutom för Danmark,
Denmark, Estonia, Latvia, Hungary, Finland, Romania and Norway.(22) See Table DLO-3 in the 2006 statistical bulletin.(23) See Figure DLO-2 in the 2006 statistical bulletin.(24) See Table DLO-6 in the 2006 statistical bulletin.(25) See Figure DLO-3 in the 2006 statistical bulletin.(26) See Figure DLO-4 in the 2006 statistical bulletin.(27) See Table DLO-7 in the 2006 statistical bulletin; note that in Sweden the proportion of heroin-related offences decreased over the period 1999–2003. (28) See Figure DLO-5 in the 2006 statistical bulletin.(29) See Table DLO-8 in the 2006 statistical bulletin.
Estland, Lettland, Ungern, Finland, Rumänien och Norge. (22) Se tabell DLO-3 i statistikbulletinen 2006.(23) Se figur DLO-2 i statistikbulletinen 2006.(24) Se tabell DLO-6 i statistikbulletinen 2006.(25) Se figur DLO-3 i statistikbulletinen 2006.
Chapter 1: Policies and laws at presenting a first insight into this emerging phenomenon in the European Union.
Kapitel 1: Politik och lagstiftning
European drug policies: extended beyond illicit drugs?, in EMCDDA 2006 annual report: selected issues
Europeisk narkotikapolitik: utvidgas till att omfatta mer än olagliga droger? I ECNN:s årsrapport för 2006: temakapitel
Although drug strategies do not always refer to licit drugs or addictions, the selected issue finds that prevention programmes and, in some countries, treatment measures apply to both licit and illicit drugs, targeting as a priority children and young people.
Även om narkotikastrategier inte alltid hänvisar till lagliga droger eller beroenden av sådana droger, konstateras i temakapitlet att preventionsprogram och, i vissa länder, behandlingsåtgärder tillämpas för såväl lagliga som olagliga droger och att dessa insatser främst inriktas på barn och ungdomar.
A slow integration, strategically or institutionally, of licit drugs into policy and measures against illicit drugs appears to be more and more common.
En långsam integration, strategiskt eller institutionellt, av lagliga droger i politik och åtgärder mot olagliga droger förefaller bli allt vanligare.
In Europe, the scope of drug policies is beginning to stretch beyond illicit drugs and to encompass other addictive substances or even types of behaviour.
I Europa börjar narkotikapolitiken vidgas utöver olagliga droger till att omfatta andra beroendeframkallande ämnen eller till och med andra typer av beteenden.
This is found in the drug policies of some Member States and in EU drug strategies.
Detta framkommer av vissa medlemsstaters narkotikapolitik och av EU:s narkotikastrategier.
Increasingly, research is addressing the issue of addiction or addictive behaviours irrespective of the substances concerned.
Forskningen inriktas i allt högre grad på frågan om beroende eller beroendeframkallande beteenden oavsett vilket ämne det gäller.
The selected issue on the increasing attention being given in national illicit drugs strategies or policy documents to licit substances or to addiction per se aims
Temakapitlet om den allt större uppmärksamhet som ägnas lagliga ämnen eller beroende i sig i nationella strategier för att bekämpa olagliga droger
Chapter 2Responding to drug problems in Europe — an overview
Kapitel 2Olika sätt att hantera narkotikaproblem i Europa – en översikt
Prevention health strategies regarding conduct disorders, attention deficit disorder, etc.), social policies (the provision of leisure spaces and support for vulnerable youth or deprived families), education policies (reducing school dropout), etc. Thus, public health prevention targets the full set of vulnerability factors which are relevant for tackling drug problems by involving services and sectors that would not usually focus on drugs.
ADHD etc.) socialpolitik (att tillhandahålla fritidsområden och stöd till utsatta ungdomar eller missgynnade familjer), utbildningspolitik (att minska antalet ungdomar som slutar skolan utan betyg) etc. Folkhälsoprevention inriktas alltså på alla olika utsatthetsfaktorer som är relevanta för att lösa narkotikaproblemen, genom att engagera samhällstjänster och sektorer som inte automatiskt är inriktade på dessa uppgifter.
Experiences in some Member States suggest that drug prevention interventions at the individual level may be more effective if also supported by regulatory policies on legal drugs that can limit the access of young people to these substances and reduce their social acceptability.
Erfarenheter i vissa medlemsstater tyder på att narkotikapreventiva åtgärder på individuell nivå kan vara mer effektiva om de samtidigt stöds av reglering av lagliga droger som begränsar ungdomars tillgång till dessa ämnen och gör dem mindre socialt accepterade.
As a result, environmental prevention strategies that address the normative and cultural framework of substance use are gaining ground in parts of Europe, supported by the first steps taken at EU level: the tobacco advertisement directive and the WHO framework convention on tobacco control (see the section on environmental strategies in the selected issue on drug use in recreational settings).
Som ett resultat av detta har miljöpreventiva strategier som inriktas på den normativa och kulturella ramen för substansanvändning vunnit allt större terräng i vissa europeiska länder. Dessa insatser stöds av de första åtgärder på området som vidtagits på EU-nivå: direktivet om tobaksreklam och WHO:s ramkonvention om tobakskontroll (se avsnittet om miljöstrategier i temakapitlet om användning av narkotika i nöjesmiljöer).
The role of mass media campaigns is increasingly being seen as one of raising awareness (to underpin, support and explain to the population at large the rationale underlying environmental strategies) rather than one of changing behaviour.
Massmediakampanjers roll betraktas alltmer vara att öka medvetenheten (förstärka, stödja och förklara logiken bakom miljöstrategier för allmänheten) och inte att ändra beteenden.
In this regard, a recent German review of the international literature (Bühler and Kröger, 2005, cited in the German national report) recommends that media campaigns be used as a supporting measure and not as the only measure to achieve behavioural changes.
En nyligen genomförd tysk granskning av den internationella litteraturen (Bühler och Kröger, 2005, citerad i den tyska nationella rapporten) rekommenderar att mediakampanjer används som stödjande åtgärd och inte som den enda insatsen för att uppnå förändrat beteende.
Programme-based prevention approaches are gaining ground within school-based prevention.
Programbaserade preventionsstrategier vinner terräng när det gäller prevention i skolorna.
Programme-based prevention implies standardised delivery in a defined number of sessions, each with exactly defined contents, and detailed teacher and pupil material.
Programbaserad prevention innebär standardiserad framställning under ett bestämt antal lektioner, var och en med exakt fastställt innehåll och detaljerat lärar- och elevmaterial.
This facilitates monitoring and evaluation and increases the accuracy, fidelity and consistency of interventions, leading to high-quality delivery.
Detta underlättar kontroll och utvärdering och gör insatserna mer precisa, korrekta och enhetliga vilket leder till hög kvalitet.
As a result, more Member States than before are monitoring school-based prevention interventions (the Czech Republic, Greece, Spain, Ireland, Italy, Cyprus, Hungary, the Netherlands and the United Kingdom).
Fler medlemsstater än tidigare (Tjeckien, Grekland, Spanien, Irland, Italien, Cypern, Ungern, Nederländerna och Storbritannien) följer därför upp preventionsinsatser i skolorna.
The first ever European drug abuse prevention trial (www.eudap.net) has shown promising results.
Det allra första projektet, European Drug Abuse Prevention Trial (http://www.eudap.net), har givit lovande resultat.
Funded by the European Commission, the project was implemented and crossevaluated in seven countries, nine regional centres and 143 schools and involved 7 000 students (3 500 in a trial group and 3 500 in a control group).
Projektet finansierades av Europeiska kommissionen och genomfördes och utvärderades i sju länder, nio regionala centra och 143 skolor och innefattade 7 000 elever (3 500 i en försöksgrupp och 3 500 i en kontrollgrupp).
EU-Dap reports that, compared with the control group, students in the trial group had a 26 % lower probability of smoking daily, a 35 % lower probability of being frequently drunk and a 23 % lower probability of using cannabis.
EU-DAP rapporterar att för elever i försöksgruppen rådde 26 % lägre sannolikhet att de skulle röka dagligen, 35 % lägre sannolikhet att ofta vara berusade och 23 % lägre sannolikhet att de skulle använda cannabis.
A comparable programme-based research approach is Blueprint in the United Kingdom (30).
Blueprint i Storbritannien är en jämförbar programbaserad forskningsstrategi (30).
Additionally, more attention is now given to stricter technical guidance and to better coverage in the implementation of school-based prevention (e.g. in France and Ireland).
Större uppmärksamhet läggs nu vid striktare teknisk vägledning och bättre täckning i genomförandet av prevention i skolor (i t.ex. Frankrike och Irland).
While health promotion — as a framework condition for prevention — strives to encourage people to adopt healthy lifestyles and to create healthy living conditions for all, the new term ‘public health prevention’ is increasingly mentioned by some Member States (Italy, Netherlands, Slovakia) and Norway.
Medan syftet med hälsofrämjande, som ett ramvillkor för prevention, är att stimulera människor att anta en hälsosam livsstil och skapa hälsosamma levnadsförhållanden för alla, nämns det nya uttrycket ”folkhälsoprevention” allt oftare av vissa medlemsstater (Italien, Nederländerna, Slovakien) och Norge.
Public health prevention entails a range of prevention measures aimed at improving the health of vulnerable sections of society, among which drug prevention is one element.
Med folkhälsoprevention avses en rad preventiva åtgärder som syftar till att förbättra hälsan hos utsatta grupper i samhället, bland annat narkotikapreventiva åtgärder.
These measures are particularly suited to the needs of young people, whose problem behaviours, including drug use, are strongly conditioned by vulnerability (social and personal) and by living conditions.
Dessa åtgärder är särskilt anpassade till unga människors behov, vars problembeteenden inklusive narkotikaanvändning till stor del beror på utsatthet (social och personlig) och på levnadsförhållanden.
Hence, as selective and indicated prevention strategies target social and personal risk conditions, they are naturally linked to other youth-relevant public health policies (adolescent mental
Eftersom selektiva och individualpreventiva strategier är inriktade på sociala och personliga riskförhållanden, är de naturligt kopplade till andra ungdomsrelevanta folkhälsoåtgärder (strategier för ungdomars mentala hälsa beträffande beteendestörningar,
The role of the police in school-based prevention is a controversial issue.
Polisens roll i preventionsinsatser i skolor är en kontroversiell fråga.
In Belgium, the French Community
I Storbritannien rekommenderas i ett
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe four countries (Belgium, Germany, Italy and Luxembourg) reporting on new projects in this area.
Årsrapport 2006: Situationen på narkotikaområdet i Europa som tillhör etniska minoriteter.
Luxembourg reports that special attention is given to young people and to the biggest immigrant community, focusing on linguistic and sociocultural specificities.
Luxemburg rapporterar att särskild uppmärksamhet riktas mot unga människor och den största invandrargruppen, med fokus på språkliga och sociokulturella särarter.
Selective prevention in schools
Riktad prevention i skolorna strategidokument (ACPO Drugs Committee, 2002) att polisen enbart ska medverka inom dess expertområden (säkerhet, brottsbekämpning, ordning) och inte engageras i särskild narkotikaundervisning.
Young people at risk of dropping out of school and/or with behavioural problems are increasingly being addressed by selective drug prevention, for instance in Italy, where some 15 % of prevention interventions in schools are aimed at vulnerable subgroups of students (selective and indicated prevention).
Portugal intar samma ståndpunkt och fortsätter att genomföra ett program med medverkan av polis i närområdet, Escola Segura (säker skola). Under skolåret 2004/05 var sammanlagt 320 poliser särskilt avdelade för skolor, med uppgift att genomföra polisarbete och brottsförebyggande arbete i närområdet, såväl dag som natt.
The main subgroups at which selective prevention in schools is aimed are students with social behavioural problems, school problems or family problems, immigrant students and those belonging to ethnic minorities.
I Frankrike utbildas experter av de rättsvårdande instanserna i hur de bäst ska skapa kontakter med ungdomar eller vuxna och besöker sedan skolor eller andra samhällstjänster på begäran.
In fact, academic performance and school attendance are good predictors for drug problems, and monitoring these enables early and accurate intervention.
Trots rekommendationer att narkotikaundervisning inte bör ges av poliser i uniform eftersom detta i vissa fall kan vara kontraproduktivt, är det fortfarande vanligt i flera medlemsstater att polis genomför aktiviteter i skolor.
recommends that health promotion and prevention policy should be implemented by school authorities and that the police force should not be involved in prevention programmes.
Unga människor som riskerar sluta skolan i förtid och/eller har beteendeproblem är i allt högre utsträckning föremål för riktad narkotikaprevention.
Also, in the United Kingdom, a policy paper (ACPO Drugs Committee, 2002) recommended that the police service act only within its areas of expertise (security, offences, order) and not get involved in specific drug education.
Så är fallet exempelvis i Italien där cirka 15 % av preventionsinsatserna i skolorna avser sårbara undergrupper av elevpopulationen (riktad prevention och individualprevention).
During the 2004/05 school year a total of 320 police officers were specifically allocated to the school setting, with the aim of implementing proximity policing and offence dissuasion, both during the day and at night. In France, experts trained by the law enforcement services to liaise with youth or grown-up populations visit schools or other services on request.
De största undergrupper som berörs av den riktade preventionen i skolorna är elever med sociala beteendeproblem, skolproblem eller familjeproblem, invandrarelever och de som tillhör etniska minoriteter.