natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Italy is characterised by the disparity between southern and northern regions: the ratio varies between 43 large enterprises per 100 000 inhabitants in Trentino Alto Adige, and 10­15 in southern Italy.
Italien utmärks av skillnaden mellan de södra och de norra regionerna: Trentino Alto Adige har 43 stora företag per 100 000 invånare, medan det bara finns 10­15 i södra Italien.
This dispersal can also be seen in Spain in the regions of Madrid and Cataluña (with ratios of respectively 63 and 58) while other Spanish regions had between 48 and 0 enterprises per 100 000.
Skillnaden är också märkbar i Spanien. Regionerna Madrid och Katalonien har 63 respektive 58 stora företag per 100 000 invånare, medan övriga spanska regioner hamnar på mellan 48 och 0 stora företag per 100 000 invånare.
Austria had above­average density ratios in many regions. This is particularly true of Oberösterreich, Vienna, Salzburg and Voralrlberg.
Österrike uppvisar bättre siffror än genomsnittet när det gäller den observerade företagstätheten i många delstater.
Regions with a low density of large enterprises are often located in southern European regions, mainly in Spain, Italy and Portugal.
Regioner med låg täthet av stora företagsstrukturer är ofta belägna i Sydeuropa, främst Spanien, Italien och Portugal.
Four regions recorded fewer than 10 large units per 100 000 inhabitants: La Rioja (9), Extremadura (5), Calabria (5) and Ceuta y Mel i I la (0).
Fyra regioner hade färre än 10 stora företag per 100 000 invånare: La Rioja (9), Extremadura (5), Kalabrien (5) och Ceuta y Melilla (0).
Table 2: Regions with the highest and the lowest density of large enterprises expressed in number of le rge enterprises per 1 00 000 inhabitants and brea < down by sector (1997) g ft) vt c o ^
Tabell 2: Regioner med högst och lägst antal stora företag, uttryckt i antal stora företag per 100 000 invånare och uppdelat på branscher (1997) o °
Furthermore, the intensification of international competition and the spread of new technologies have favoured the adoption of "complex integration strategies" by large - often multinational - enterprises (MNE).
Den allt intensivare internationella konkurrensen och spridningen av ny teknik har lett till införandet av "komplexa integrationsstrategier" i de stora företagen, av vilka många är multinationella företag.
In order to engage in international production in this new economic environment, large enterprises - that is, a network of activities located in different countries - have to adapt their organisational structures accordingly.
För att kunna ägna sig åt internationell produktion i den nya ekonomiska miljön måste de stora företagen ­ som består av ett nätverk av aktiviteter placerade i olika länder ­ anpassa sina organisationsstrukturer därefter.
In the EU, where the European integration process has reduced the "economic distance" between Member States, this phenomenon is particularly evident.
Detta fenomen märks tydligt i EU, där den europeiska integrationsprocessen har minskat det "ekonomiska avståndet" mellan medlemsstaterna.
Many large enterprises have adopted regional strategies, partly in response to the Single
Många stora företag har infört regionala strategier, delvis som ett svar på den inre marknaden, vilket har lett till en betydande omstrukturering och koncentration av produktionen.
Market initiative, which has lead to considerable restructuring and concentration of production.
Inom EU förekommer regionala internationella produktionssystem. De skulle kunna kallas "europeiska flexibla nätverk".
In the figure small circles in the upper frame identify national markets, while polygons in the lower frame identify Euro­networks.
I figuren anger små cirklar i den övre bilden de nationella marknaderna, medan polygonerna i den nedre bilden anger Euronätverk.
The χ identifies the location of business activities (e.g. production, sales, R & D)".
Placeringen av olika affärsaktiviteter anges med ett χ (till exempel tillverkning, försäljning, FoTU)".
In this new Euro­organisation, firms are not stand­alone but operate in an interdependent system.
I denna nya euro­organisation står inte företagen isolerade, utan de opererar i ett system av ömsesidigt beroende.
They have the ability to shift production or supply in response to changing market and cost conditions.
De kan flytta tillverkning eller leveranser som en reaktion på ändrade marknads­ och prisförhållanden.
Firms do so by paying close attention to the optimal location of the different elements of the value chain.
För att klara detta måste företagen vara mycket uppmärksamma på den optimala lokaliseringen av olika faktorer i värdekedjan.
In the European regional flexible networks, MNEs concentrate their activities on a limited number of regions and at the same time are able to increase productivity.
I de regionala europeiska flexibla nätverken koncentrerar de multinationella företagen sin verksamhet till ett begränsat antal regioner, samtidigt som de har möjlighet att öka sin produktivitet.
A good example of this European restructuring of manufacturing is provided by Unilever, which rationalised its toilet soap production locations by cutting the number of factories from 1 3 in 1 973, to 2 in 1999'2
Ett bra exempel på denna europeiska omstrukturering av produktionen erbjuder Unilever, som rationaliserade sin tillverkning av badrumstvål genom att minska antalet fabriker från 13 år 1973 till 2 år 199912.
3.2.3 Spread of SMEs in Europe
3.2.3 Spridningen av små och medelstora företag i Europa
There are now more than 1 9 million small and medium­sized enterprises (SME), with fewer than 250 employees.
För närvarande finns det över 1 9 miljoner små och medelstora företag (SMF) med mindre än 250 anställda i EU.
If we analyse their national distribution, most of them are located in Italy (3.93 million), the UK (3.66), Germany (3.5), Spain (2.5) and France (2.3) with significantly fewer in the other Member States: Portugal (0.7 million), Belgium (0.53), the Netherlands (0.45).
En analys av deras spridning på nationell nivå ger vid handen att de flesta finns i Italien (3,93 miljoner), Storbritannien (3,66), Tyskland (3,5), Spanien (2,5) och Frankrike (2,3), medan förekomsten av SMF i de övriga medlemsstaterna är betydligt lägre: Portugal (0,7 miljoner), Belgien (0,53), Nederländerna (0,45).
The following table shows how the number of enterprises has grown since 1 988, highlighting the European dependence on micro enterprises, which increased by 2.575.000 over ten years, as against growtfi of only 150 000 small, 21 000 medium and 5 000 large enterprises.
Nedanstående tabell visar hur antalet företag ökat från 1988. Den visar det europeiska beroendet av mikroföretagen, som under 10 år ökade med 2 575 000 enheter, jämfört med en tillväxt på endast 150 000 för småföretag, 21 000 för medelstora företag och 5 000 för stora företag.
In 1998, there were 51 SMEs per 1000 inhabitants.
Ar 1998 fanns det 51 små och medelstora företag per 1 000 invånare.
The following figure13shows that these enterprises are not uniformly spread over all EU Member States.
Nedanstående diagram'3 visar att dessa enheter inte är jämnt fördelade över samtliga medlemsstater.
The countries with the highest density of SMEs in Europe are Portugal (70), Italy (68), Spain (63), the UK (62) and Greece (60).
Länderna med det högsta antalet SMF i EU är Portugal (70), Italien (68), Spanien (63), Storbritannien (62) och Grekland (60).
As an exception, in the north, the UK (62) and two Swedish regions show a high concentration of SMEs: Smaland med oarna (82) and Västsverige (137).
Storbritannien (62) och två svenska regioner, Småland med öarna (82) och Västsverige (137) är undantag i norra EU.
Finally, the countries with the lowest density of SMEs are Ireland (23), Denmark (28), and the Netherlands (29).
Länderna med det lägsta antalet SMF per 1 000 invånare, slutligen, är Irland (23), Danmark (28) och Nederländerna (29).
Figure 9 : Diffusion of SMEs in Europe.
Figur 9: Spridningen av SMF i Europa
Table 3: Non -primary private enterprise by country and size class, 1988, 1993 and 1998
Tabell 3 Icke­primära privata företag ser land och storleksklass 1988, 993 och 1998 1000­tal
In 1000 large total
En 1000 stora foto/t
3.2.4 Rise of the services sector
3.2.4 Tjänstesektorns uppgång
The greatest changes have occurred in the "market services" sector, the share of which increased by about one quarter'1
Den största förändringen har ägt rum i sektorn "marknadstjänster", som har ökat sin andel med cirka
Figures 10: Sectoral composition of investment expenditure (as a % of total market economy)
Figur 10: Investeringarnas fördelning pä sektorer (i procent av den totala marknadsekonomin) fSïJÏ iRSî
MARKET SERVICES 1980 Β MARKE Τ SERVICES l'J96
GJORDBRUK 1980
< f J > v" CONSTRUCTION 1990
UORDBRUK 1990
TQTAL MANUFACTURJNG 1-«·ιί
«JORDBRUK 1996
CONSTRUCTION 1980 Β CONSTRUCTION W;
U8VGGSEKTOKN1980
In the meantime, though agriculture was losing half of its labour force, the growth in the service sector fuelled growth in employment.
Samtidigt som ¡ordbruket tappade hälften av sina anställda skapade tjänstesektorn tillväxt i sysselsättningen.
The following table shows how, in 25 years (form EU-9 to EU-15) the sharp fall of employment in agriculture (-49%) and the industrial sector (-17%) was absorbed by services (+03%).
I nedanstående tabell visas hur den kraftiga nedgången för sysselsättningen inom ¡ordbruket (­49 procent) och industrin (­17 procent) under 25 år (från EU 9 till EU 15) absorberades av tjänstesektorn.
Table 4 Changes in employment in service, industry and agricultural sector
Tabell 4 Förändring av sysselsättningen inom tjänste-industri-och jordbrukssektorn
No. of , employees
Antat anställda
Services Industry Agriculture
Tjänster Industri Jordbruk
3.2.5 Linking economie change to
3.2.5 De ekonomiska förändringarna och styrelseformerna
These far-reaching changes in the European productive system, in its sectoral composition and in the size of enterprises has had effects on:
Dessa djupgående förändringar i det europeiska produktionssystemet, i dess sektorsvisa sammansättning och när det gäller företagens storlek har fått effekter för:
- the competitiveness of European productive system vis-à-vis competitors such as the USA;
- det europeiska produktionssystemets konkurrenskraft jämfört med andra konkurrenter, till exempel Förenta staterna,
- public policies in favour of enterprises: it has become evident that traditional European policies are no longer able to ensure the competitiveness of enterprises ;
- företagspolitiken: det har blivit uppenbart att den traditionella europeiska politiken inte längre kan garantera företagens konkurrenskraft,
- relations with the public system and public operators.
- relationerna till det offentliga systemet och offentliga aktörer.
This last aspect will be considered further, as it has a direct link with governance.
Denna sista aspekt kommer att utvecklas ytterligare eftersom den har direkta kopplingar till styrelsformerna.
The development of this dense enterprise network and the spread of SMEs have brought about profound changes in the quality and nature of business relations with public bodies and national and local levels.
Utvecklingen av detta täta nätverk av företag och spridningen av SMF har nämligen i grunden förändrat för näringslivets relationer med offentliga organ på nationell och lokal nivå med avseende på kvalitet och natur.
Large enterprises, strongly organised both at national and multinational level, focused their lobbying directly on national governments, and through their international associations they managed to bring an influence to bear on supranational EU policies (UNICE is the best example in Europe).
Genom sina internationella sammanslutningar kunde de agera framgångsrikt ¡nom området överstatlig EU-politik (Unice är det bästa exemplet i Europa).
In total contrast, small and medium enterprises saw regional and local public authorities as their natural referent, able to respond to their needs, their dimensions and their local market coverage.
De små och medelstora företagen såg tvärtom de regionala och lokala offentliga myndigheterna som sina naturliga referenspunkter, eftersom de kunde reagera på deras behov, deras dimensioner och lokala marknadstäckning.
These small and medium enterprises have identified local authorities as the intermediary to represent them with central governments and with supranational EU institutions.
För de små och medelstora företagen har de lokala myndigheterna blivit den förmedlande länken när det gäller att samverka med centralregeringarna och med överstatliga EU-institutioner.
, Italian and Scottish regions, as well as Chambers of Commerce, have felt the need to interact even more with national administrations and with European institutions, not least through opening offices in Brussels.
Detta är skälet till att tyska delstater'6, italienska provinser och skotska regioner, liksom handelskamrar, har känt ett behov av en intensivare samverkan med nationella administrationer och med europeiska institutioner, bland annat genom att öppna kontor i Bryssel.
The request for a stronger role in European governance from the business world and in particular from SMEs is also explained by their need to be politically represented, inter alia through the regional and local authorities to which they are more closely related.
Näringslivets, och framför allt de små och medelstora företagens, krav på att få spela en mer framträdande roll i utformningen av EU:s styrelseformer förklaras alltså av deras behov av att bli politiskt företrädda även genom de regionala och lokala myndigheter som de har betydligt närmare band till.
Furthermore, the decentralization process in many European countries was given an impetus both for political reasons and in order to improve relationships with enterprises and citizens.
Decentraliseringsprocesserna i många europeiska länder drevs dessutom såväl av politiska motiv som för att förbättra förbindelserna med företag och medborgare.
The local dimension has also entered EU policies since the late 1 980s and has highlighted the role of territories.
Sedan slutet av 1980-talet har den lokala dimensionen även kommit in i EU:s politik, vilket har lyft fram territoriernas roll.
Examples of this include the Cohesion policy and Structural Funds, the local dimension of the European employment strategy, the regional dimension of R & D policy and regonal aspects of the information society.
Ett par exempel är sammanhållningspolitiken och strukturfonderna, den lokala dimensionen i den europeiska sysselsättningsstrategin, den regionala dimensionen när det gäller politiska beslut om FoTU samt informationssamhällets regionala aspekter.
Regional and local public authorities have been increasingly involved in the implementation of European policies.
Regionala och lokala offentliga myndigheter har i allt högre grad engagerats i genomförandet av den europeiska politiken.
This has made them even more aware of the importance of their role, responsibilities and representation.
Detta har gjort dem ännu mer medvetna om sin roll, sitt ansvar och sin representation.
This is why regional and local authorities are calling for more involvement in the upstream phase of the EU decisionmaking process.
Detta är skälet till att regionala och lokala myndigheter kräver ett större engagemang i slutfasen av EU:s beslutsprocess.
The German Prime Minister Schroder presented the Commission's President Prodi, with a plan lo re-launch industry and make it more competitive, especially in the iron and steel sectors.
Den tyske statsministern Schröder presenterade en plan för kommissionens ordförande Prodi för hur man skulle kunna fö foil pö industrin och göra den mer konkurrenskraftig, framför allt larn- och stålindustrin.
The EEC was originally based on the concept of a common market rather than a simple custom union; that meant there should be free movement not only of goods, but also of services, capital and labour.
Det urspungliga EG byggde på idén om en gemensam marknad, snarare än bara en tullunion. Det skulle förekomma fri rörlighet av varor, men även för tjänster, kapital och arbetskraft.
Nevertheless, prior to the Single European Act (SEA) of 1987, only limited progress was made in achieving these rights and freedoms'7
Före den europeiska enhetsakten (SEA) 1987 gjordes bara begränsade framsteg när det gällde att förverkliga dessa rättigheter och friheter".
It was with the SEA that the process of European integration was given a significant boost, making this treaty the cornerstone of further development and giving a new impetus to the internal market process.
Det var i och med SEA som den europeiska integrationsprocessen intensifierades, vilket gjorde det fördraget till en hörnsten i den fortsatta utvecklingen och gav nya impulser till den interna marknadsprocessn.
According to the White Paper on "Completing the internal market" (1985) progress towards a large internal market was dependent on and made possible by the introduction of nearly 300 directives, to be transposed no later than the big bang date of January 1 1 993.
Enligt vitboken "Att slutföra den inre marknaden" (1985) föregicks och möjliggjordes utvecklingen mot en stor inre marknad av införlivandet av nästan 300 direktiv, som skulle vara införda i den nationella lagstiftningen senast vid "big bang" den 1 januari 1 993.
On that date, even though the legal aspect of this process was completed, there was still much to do in practical terms.
Men även om den rättsliga fasen av processen var avslutad, återstod det i realiteten fortfarande mycket att göra den dagen.
That is why the President of the Commission Jacques Delors, in the White Paper on "Growth, competitiveness, employment.
Det var skälet till att kommissionens ordförande Jacques Delors i vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning.
Challenges and tracks to enter XXI century" drew the attention of Europeans to these fundamental issues for the future of the Union.
Utmaningar och vägval inför det 21 :a århundradet" riktade européernas uppmärksamhet på dessa grundläggande frågor för Europas framtid.
The White Paper of 1993 not only acknowledged the results of the Internal Market, but also proposed other important ways to create a new development model and an "ever closer Union"; it proposed to strengthen both the macroeconomic framework in Europe, in terms of economics and finance,18and international relations, opening the EU up to foreign trade.
I vitboken från 1993 erkändes resultaten av den inre marknaden, men man föreslog dessutom andra viktiga sätt att skapa en ny utvecklingsmodell och en ännu tätare union. Därför föreslog man i vitboken en förstärkning av det makroekonomiska ramverket i Europa, såväl vad gällde ekonomi som finansieringG, och en förstärkning av de internationella relationerna genom att EU skulle öppnas för internationell handel.
The White Paper also noted that the move towards decentralisation, based on new technologies, would lead towards an information society and the spread of SMEs because, in practice, the corollary of decentralization is communication intended as the sharing of information and knowledge.
I vitboken påpekades dessutom att decentraliseringsrörelsen, som byggde på ny teknik, skulle ha lett till ett informationssamhälle och en spridning av SMF. I själva verket är kommunikation, i betydelsen spridning av information och kunskaper, en av förutsättningarna för decentralisering.
It also underlined the need to reinforce administrative cooperation; consistency in EU legislation had to be assured in all domains that could in any way affect business, especially in environmental issues.
I vitboken underströks dessutom nödvändigheten av att förstärka det administrativa samarbetet. Konsekvens i EU:s lagstiftning masta garanteras inom alla områden som på något sätt kunde påverka företagen, framför allt när det gällde miljöfrågor.
The White Paper also mentioned the importance of launching trans­European networks in transport, energy and telecommunications, as well as of support for European R & D; and the need to strengthen cohesion policy through the internal market, and to make the European labour market more flexible.
I vitboken nämndes också betydelsen av att starta transeuropeiska nät inom transport, energi och telekommunikationer, att stödja europeisk forskning och utveckling, nödvändigheten av att förstärka sammanhållningspolitiken genom den inre marknaden samt behovet av att göra den europeiska arbetsmarknaden mer flexibel.
Concerning integration, the French economist Jean­Paul Fitoussi" says, "the real disease of Europe is its constant self­criticism".
När det gäller integrationen har den franske ekonomen Jean­Paul Fitoussi" sagt följande: "Europas verkliga sjukdom är dess eviga självkritik".
In fact, he commented that in the last ten years Europe had undergone major structural changes, such as German unification, creation of internal market and introduction of the euro.
Han påpekade att Europa under de senaste tio åren faktiskt hade genomfört viktiga strukturförändringar som det tyska enandet, skapandet av den inre marknaden och införandet av euron.
According to Fitoussi, it was therefore "difficult to understand the accusation of structural immobility of Europe.
Enligt Fitoussi är detta anledningarna till att "det är svårt att förstå anklagelserna om strukturell stelhet i Europa.
However, there is a tendency to underestimate these important achievements (the internal market, creation of the euro, German unification), as they are not easily measurable10.
Det finns emellertid en tendens att underskatta betydelsen av dessa viktiga resultat (den inre marknaden, införandet av euron, det tyska enandet) eftersom de inte är lätta att mäta20".
This strategy can he implemented with the adoption ol a stable monetar)' policy to stimulate investments J. Ρ Eiloussi, L'autocritica perenne vera malattia europea, La Repubblica
Denna strategi kan tillämpas genom att införa en stabil valutapolitik for alt stimulera investeringar.
It is also important to mention that integration will be understood ditierenlly in the candidate countries.
;J. P. Fitoussi, Lautocritico perenne vero malattia europea, La Repubblica ■ Det är också viktigt att framhålla att tolkningen av integrationen kommer att inkludera olika medlemsstaterna.
As Posea' Lamy says "the concept of Eurooeun integration is completely dillerent between West and East'', "the commitment ol candidale countries to join Europe does not ttanslale immediately into an ambition to further EU integration.
Pascal Lamy framhåller att "begreppet europeisk integration skiljer sig radikalt "Kandidatländernas ansträngningar för att komma med i EU låter sig inte omedelbart översättas olika Osi". främja uppfattningar i de ål mellan Vasi och till en ombition att
¿A right to solidarity".
Det omfattar en andlig dimension och en rätt till solidaritet". (Pascal Lamy och Jean Pisani­Ferry, L'Europe de nos vohntés, N 27, Fondation Jean Joures, januari 2002).
3.3.7 Internal
3.3.7 Den inre marknaden
An important step towards deeper European integration has been the internal market, described in the White Paper on the completion of the internal market in 1985.
Den inre marknaden utgjorde ett viktig steg på vägen mot en fördjupad europeisk integration, viljet beskrivs i vitboken om genomförandet av den inre marknaden från 1985.
This document identified 282 legislative measures needed to remove obstacles to trade within the EU and put forward a schedule for the creation of the Single European Market.
I detta dokument anges de 282 rättsakter som krävdes för att avlägsna handelshindren inom EU, och där presenteras en tidsplan för genomförandet av en europeisk inre marknad.
This is a huge task as the following data show.
Detta är en enorm uppgift, vilket följande data
- For the purposes of the internal market, Member States are required to notify the European Commission about laws that could affect free movement.
­ Inom ramen för den inre marknaden måste medlemsstaterna anmäla bestämmelser som skulle kunna påverka den fria rörligheten till Europeiska kommissionen.
Under the New Approach such notifications went up to 201 in 1 99821 in the machinery sector alone. Between March 1999 and
Inom ramen för den nya strategin uppgick antalet sådana meddelanden inom maskinsektorn till 201 under 19982