natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is common ground that, in his application, the applicant disputed the legality of Article 23.3 of the ECB Rules of Procedure.
Det är utrett att sökanden i ansökan genom vilken talan har väckts har ifrågasatt lagenligheten av artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning.
Accordingly, the applicant submitted that, although Decision 1999/284 referred to the archives of the ECB and of the EMI, it completely ‘forg[ot]’ the archives of the Committee of Governors, even though they were even older, which were governed by Article 23.3 of the ECB Rules
Sökanden har gjort gällande att det i beslut 1999/284 hänvisas till ECB:s och EMI:s arkiv, men att arkivet för Centralbankschefernas kommitté, vilket var äldre och på vilket artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning var tillämplig, fullständigt hade ”glömts bort”. Enligt sökanden innebär den
PITSIORLAS v COUNCIL AND ECB of Procedure.
Sökandens rätt till tillgång till handlingar begränsas därigenom till intet.
According to the applicant, that provision prohibits access to very wide-ranging categories of documents, reduces his right of access to the documents to nothing and infringes the fundamental principle of transparency, as recognised by Articles 1 EU and 6 EU, as well as by Article 110(2) EC and Article 255(1) EC and by the case-law.
Bestämmelsen innebär även ett åsidosättande av den grundläggande principen om öppenhet, såsom den principen är uttryckt i artiklarna 1 EU och 6 EU samt artiklarna 110.2 EG och 255.1 EG samt i rättspraxis.
In response to that plea alleging the illegality of Article 23.3 of its Rules of Procedure, the ECB asserts that the status and the specific nature of the documents held in the archives of the Committee of Governors explain and justify their exclusion from the scope of Decision 1999/284 and the adoption, in a perfectly lawful manner, of a specific legal framework, defined in Article 23 of those Rules of Procedure.
ECB har i fråga om grunden att artikel 23.3 i dess arbetsordning är rättsstridig genmält att den specifika statusen och arten hos de handlingar som förvaras i arkivet för Centralbankschefernas kommitté förklarar och motiverar att dessa handlingar inte omfattas av beslut 1999/284, och att det, fullt lagenligt, har införts en särskild rättslig reglering i ovannämnda artikel 23.
In support of that assertion, the ECB contends that the archives of the Committee of Governors contain documents drafted, in some cases, by the Committee of Governors, the Committee of Deputies, the subcommittees and the groups of experts and, in other cases, by the Monetary Committee, all of which are third parties in relation to the ECB .
Svaranden har till stöd för detta påstående anfört att arkivet för Centralbankschefernas kommitté innehåller handlingar som har upprättats av Centralbankschefernas kommitté, av suppleantkommittén, av underkommittéerna, av expertgrupper och av Monetära kommittén. Samtliga är fristående från ECB.
It is in those circumstances that the applicant submitted, in his reply, that, in regulating access to the archives of the Committee of Governors in its Rules of Procedure, the ECB had exceeded its powers, in breach of Article 12.3 of the ESCB Statute which does not empower the ECB to regulate ‘the affairs of third parties’.
Det är mot denna bakgrund som sökanden, i sin replik, har hävdat att ECB överskred sin behörighet när den meddelade föreskrifter om tillgången till arkivet för Centralbankschefernas kommitté i sin arbetsordning. Detta var i strid med artikel 12.3 i ECBS-stadgan, vilken inte gav någon behörighet åt ECB att reglera ”tredje mans angelägenheter”.
It thus appears that the plea alleging the illegality of Article 23.3 of the ECB Rules of Procedure, on the ground of an infringement of Article 12.3 of the ESCB Statute, constitutes an amplification of the plea alleging the illegality of that same provision on grounds of infringement of the principle of transparency and of the right of access to documents, which is stated implicitly in the application initiating proceedings and which is closely linked to that plea.
Sökandens invändning att artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning skulle vara rättsstridig på grund av att den strider mot artikel 12.3 i ECBS-stadgan utgör en utvidgning av grunden avseende den bestämmelsens rättsstridighet genom ett åsidosättande av principen om öppenhet och rätt till tillgång till handlingar, vilken underförstått anges i ansökan genom vilken talan har väckts och vilken har ett nära samband med den grunden.
It must therefore be regarded as admissible.
Invändningen kan därför tas upp till sakprövning.
— The plea alleging the illegality of Article 23.3 of the ECB Rules of Procedure on grounds of infringement of Article 12.3 of the ESCB Statute
— Grunden att artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning är rättsstridig på grund av att den bestämmelsen utgör ett åsidosättande av artikel 12.3 i ECBS-stadgan
The context in which Article 23.3 of the ECB Rules of Procedure was adopted must first be noted .
Förstainstansrätten erinrar inledningsvis om det sammanhang i vilket artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning antogs.
The Final Act of the Treaty on European Union, signed at Maastricht on 7 February 1992, contains Declaration No 17, which states as follows:
Slutakten till Fördraget om Europeiska unionen, som undertecknades i Maastricht den 7 februari 1992, innehåller en förklaring (nr 17) i vilken följande anges:
‘The Conference considers that transparency of the decisionmaking process strengthens the democratic nature of the institutions and the public’s confidence in the administration.
”Konferensen finner att insyn i beslutsprocessen stärker institutionernas demokratiska karaktär och allmänhetens förtroende för förvaltningen.
The Conference accordingly recommends that the Commission submit to the Council no later than 1993 a report on measures designed to improve public access to the information available to the institutions.’
Därför rekommenderar konferensen att kommissionen senast år 1993 förelägger rådet en rapport om åtgärder för att förbättra allmänhetens tillgång till den information som är tillgänglig för institutionerna.”
At the close of the European Council at Birmingham on 16 October 1992, the Heads of State or of Government issued a declaration entitled ‘A Community close to its citizens’, in which they stressed the need to make the Community more open .
När Europeiska rådets möte i Birmingham avslutades den 16 oktober 1992 enades stats- och regeringscheferna om en slutsats med rubriken ”En gemenskap närmare medborgarna”, i vilken de underströk nödvändigheten av att öka öppenheten inom gemenskapen.
That commitment was reaffirmed at the European Council in Edinburgh on 12 December 1992.
Detta åtagande bekräftades vid Europeiska rådets möte i Edinburgh den 12 december 1992.
On 5 May 1993, the Commission addressed to the Council, the Parliament and the Economic and Social Committee Communication 93/C 156/05 on public access to the institutions’ documents.
Den 5 maj 1993 översände kommissionen meddelande 93/C 156/05 om allmänhetens tillgång till institutionernas handlingar till rådet, parlamentet samt Ekonomiska och sociala kommittén.
That communication contained the results of a comparative survey on public access to documents in the Member States and some nonmember countries, and concluded that there was a case for developing further the access to documents at Community level.
Detta meddelande innehöll resultaten av en jämförande undersökning om allmänhetens tillgång till handlingar i medlemsstaterna och i vissa tredjeländer. Meddelandets slutsats var att det fanns anledning att utveckla en mer omfattande tillgång till handlingar på gemenskapsnivå.
On 2 June 1993, the Commission adopted Communication 93/C 166/04 on openness in the Community, setting out the basic principles governing access to documents.
Den 2 juni 1993 utfärdade kommissionen meddelande 93/C 166/04 om insyn i gemenskapen. I det meddelandet redogjorde kommissionen för de grundläggande principerna för tillgång till handlingar.
At the European Council at Copenhagen on 22 June 1993, the Council and the Commission were called upon to ‘continue their work based on the principle of citizens having the fullest possible access to information’.
Vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 22 juni 1993 uppmanades rådet och kommissionen att ”fortsätta sitt arbete med utgångspunkt [i] principen att medborgarna borde tillförsäkras största möjliga tillgång till information”.
On 6 December 1993, the Council and the Commission adopted a code of conduct aimed at establishing the principles to govern public access to documents held by them, whilst agreeing that they would both implement those principles before 1 January 1994 by means of specific reglementary provisions.
Rådet och kommissionen antog den 6 december 1993 en uppförandekodex, i vilken principerna för allmänhetens tillgång till dessa institutioners handlingar fastställdes. Rådet kom överens om att dessa principer skulle genomföras före den 1 januari 1994 genom antagandet av specifika bestämmelser.
On 1 January 1994, the second stage of the EMU began, marked by the setting-up of the EMI and the dissolution of the Committee of Governors.
EMU:s andra etapp inleddes den 1 januari 1994. Den kännetecknades av att EMI bildades och av att Centralbankschefernas kommitté upplöstes.
On 3 June 1997, the EMI adopted Decision No 9/97 concerning public access to administrative documents (OJ 1998 L 90, p.
Den 3 juni 1997 antog EMI beslut nr 9/97 om allmänhetens tillgång till institutets administrativa dokument (EUT L 90, 1998, s.
43), that is to say, concerning public access to any record, whatever its medium, which contains existing data and which relates to the actual organisation and functioning of the EMI.
43), det vill säga all skriven text innehållande befintlig information, oavsett form av medium, som berör EMI:s organisation och funktion.
The establishment of the ECB on 1 June 1998 brought an end to the tasks of the EMI, which was dissolved upon the establishment of the ECB in accordance with Article 123 EC.
ECB:s inrättande den 1 juni 1998 innebar att EMI:s uppdrag upphörde. EMI avvecklades när ECB upprättades i enlighet med artikel 123 EG.
It is in that context that, pursuant to Article 12.3 of the ESCB Statute, the ECB adopted its Rules of Procedure on 7 July 1998, the drafting of which was followed shortly after by the adoption of Decision 1999/284 on 3 November 1998.
Mot denna bakgrund antog ECB, den 7 juli 1998, med stöd av artikel 12.3 i ECBS-stadgan sin arbetsordning. Arbetsordningen följdes en kort tid därefter av beslut 1999/284, vilket antogs den 3 november 1998.
Article 12.3 of the ESCB Statute provides that ‘[t]he Governing Council shall adopt Rules of Procedure which determine the internal organisation of the ECB and its decisionmaking bodies’.
I artikel 12.3 i ECBS-stadgan föreskrivs att ”ECB-rådet [skall] anta en arbetsordning som fastställer den interna organisationen för ECB och dess beslutande organ”.
In Netherlands v Council, cited in paragraph 72 above, paragraph 37, the Court of Justice stated that, so long as the Community legislature has not adopted general rules on the right of public access to documents held by the Community institutions, the institutions must take measures as to the processing of such requests by virtue of their power of internal organisation, which authorises them to take appropriate measures in order to ensure their internal operation in conformity with the interests of sound administration.
I domen i det ovan i punkt 72 nämnda målet Nederländerna mot rådet, punkt 37, har domstolen funnit att så länge gemenskapslagstiftaren inte har antagit en allmän reglering av allmänhetens rätt till tillgång till handlingar som förvaras hos gemenskapens institutioner, är dessa institutioner skyldiga att anta bestämmelser som reglerar behandlingen av sådana ansökningar på grundval av sina befogenheter att reglera den egna interna organisationen. Institutionerna är behöriga att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa den interna verksamheten med hänsyn till intresset av en väl fungerande förvaltning.
In the present case, insofar as there was no general regulation, at the time the Rules of Procedure were adopted and when they were amended on 22 April 1999, of the right of public access to documents held by the Community institutions or bodies, the ECB was empowered to adopt, within the context of its Rules of Procedure, measures for dealing with requests for access to the documents then in its possession, whether established by the ECB or received by the ECB, and regardless of their origin or author.
I det föreliggande fallet fanns det varken vid antagandet av arbetsordningen eller vid ändringen av densamma den 22 april 1999 någon allmän reglering av allmänhetens rätt till tillgång till gemenskapsinstitutionernas och gemenskapsorganens handlingar. ECB var därför behörig att med stöd av sin arbetsordning vidta åtgärder för att hantera ansökningar om tillgång till de handlingar som ECB då var i besittning av, oavsett om dessa handlingar hade upprättats av ECB eller om de hade kommit in till ECB, oberoende av handlingarnas ursprung och vem som var upphovsman till dem.
The fact that the ECB defined specific rules, contained in its Rules of Procedure, governing access to the documents held in the archives of the Committee of Governors, by reason of the ECB’s purported status as a third party in relation to the authors of those documents, cannot therefore have given rise to an infringement of Article 12.3 of the ESCB Statute .
Den omständigheten att ECB i sin arbetsordning lade fast specifika regler beträffande tillgången till de handlingar som förvarades i arkivet för Centralbankschefernas kommitté, på grund av att det påstods att ECB var fristående i förhållande till upphovsmännen till dessa handlingar, kan därför inte ha lett till ett åsidosättande av artikel 12.3 i ECBS-stadgan.
In other words, even supposing that the ECB may actually be regarded as a third party in relation to the authors of the documents held in the archives of the Committee of Governors, it would still have acted in accordance with Article 12.3 of the ESCB Statute by defining a specific legal framework in its Rules of Procedure governing access to those documents.
Även om ECB faktiskt skulle anses vara fristående i förhållande till upphovsmännen till de handlingar som förvarades i arkivet för Centralbankschefernas kommitté, handlade den trots detta i enlighet med artikel 12.3 i ECBS-stadgan när den lade fast en särskild rättslig reglering av tillgång till dessa handlingar i sin arbetsordning.
Accordingly, the plea alleging that Article 23.3 of the ECB Rules of Procedure was adopted in infringement of Article 12.3 of the ESCB Statute must be rejected.
Mot denna bakgrund kan grunden att artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning utgör ett åsidosättande av artikel 12.3 i ECBS-stadgan inte leda till bifall för talan.
For the sake of completeness, it should be pointed out that the ECB draws an untenable conclusion from its purported status as a third party in relation to the authors of the documents held in the archives of the Committee of Governors.
Förstainstansrätten påpekar för fullständighetens skull att ECB har dragit en slutsats beträffande dess egenskap av tredje part i förhållande till dem som har upprättat de handlingar som förvaras i arkivet för Centralbankschefernas kommitté, vilken inte kan godtas.
The ECB infers from that third-party status that it administers the documents of the Committee of Governors in the capacity of secretariat to the national central banks, which are the authors of those documents and to which the applicant should have addressed his request for access .
ECB har härav dragit slutsatsen att den förvaltar handlingarna från Centralbankschefernas kommitté i dess egenskap av sekretariat för de nationella centralbankerna. Enligt denna uppfattning är de nationella centralbankerna upphovsmän till handlingarna och det var hos dessa som sökanden skulle ha gjort sin ansökan.
That inference is not compatible with the wording of Article 23.3 of the ECB Rules of Procedure or of the decision adopted by the Governing Council in response to the applicant’s request .
Dessa överväganden är inte förenliga med lydelsen i artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning och det beslut som ECB-rådet fattade i anledning av sökandens ansökan.
It is not disputed that the ECB defined, in Article 23.3 of its Rules of Procedure, a specific legal framework governing access to the documents held in the archives of the Committee of Governors, the implementation of which is entrusted to the Governing Council, no provision being made for the application of an authorship rule .
Det är nämligen utrett att ECB i artikel 23.3 i sin arbetsordning har fastställt en särskild rättslig reglering av tillgången till de handlingar som förvaras i arkivet för Centralbankschefernas kommitté. ECB-rådet ansvarar för genomförandet av denna reglering och det föreskrivs inte att en upphovsmannaregel skall tillämpas.
This explain show it was that the Governing Council actually came to take a decision on the substance of the application made by the applicant for a reduction of the period of confidentiality, without referring him to the national central banks.
Det var därför som ECB-rådet prövade huruvida sökandens ansökan om att den tid under vilken handlingarna var konfidentiella skulle förkortas var välgrundad, i stället för att hänvisa sökanden till de nationella centralbankerna.
In any event, that line of argument put forward by the ECB, which is at odds with the rules applied and the decision adopted in that case, has no bearing on the outcome of the present case and is not such as to call into question the conclusion arrived at in paragraph 201 above.
Denna argumentation från ECB:s sida, vilken strider mot tillämpliga bestämmelser och det beslut som antogs i det föreliggande fallet, saknar i vart fall betydelse för avgörandet av den förevarande tvisten och påverkar inte slutsatsen i punkt 201 ovan.
— The plea alleging the illegality of Article 23.3 of the ECB Rules of Procedure on grounds of infringement of the right of access to documents and the fundamental principle of transparency
— Grunden att artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning är rättsstridig på grund av att den bestämmelsen utgör ett åsidosättande av rätten till tillgång till handlingar och den grundläggande principen om öppenhet
The applicant claims, first, that Article 23.3 of the ECB Rules of Procedure deprives the articles on which his right of access to the documents of the ECB is based — Articles 1 EU and 6 EU and Articles 110(2) EC and 255(1) EC — of any practical effect.
Sökanden har för det första gjort gällande att artikel 23.3 i ECB:s arbetsordning innebär att artiklarna 1 EU och 6 EU och artiklarna 110.2 EG och 255.1 EG, vilka grundar hans rätt till tillgång till ECB:s handlingar, fråntas sin ändamålsenliga verkan.
However, it is apparent from a mere reading of those provisions that the applicant’s assertion is wholly unfounded.
Det framgår emellertid av en genomläsning av de ovannämnda bestämmelserna att sökandens påstående är ogrundat.
By the Treaty of Amsterdam, which entered into force on 1 May 1999, the Member States incorporated into the EC Treaty a new article, concerning access to documents, namely Article 255 EC.
Genom Amsterdamfördraget, som trädde i kraft den 1 maj 1999, införde medlemsstaterna en ny artikel om tillgång till handlingar i EG-fördraget, nämligen artikel 255 EG.
Article 255 EC states as follows:
I den artikeln föreskrivs följande:
General principles and limits on grounds of public or private interest governing this right of access to documents shall be determined by the Council, acting in accordance with the procedure referred to in Article 251, within two years of the entry into force of the Treaty of Amsterdam.
Rådet skall, under hänsynstagande till allmänna eller enskilda intressen, inom två år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande i enlighet med förfarandet i artikel 251 fastställa allmänna principer och gränser för rätten till tillgång till handlingar.
Each institution referred to above shall elaborate in its own Rules of Procedure specific provisions regarding access to its documents.’
De institutioner som avses ovan skall i sina arbetsordningar utarbeta särskilda bestämmelser om tillgång till institutionens handlingar.”
It is apparent from the very wording of Article 255 EC that it refers only to the right of access to documents of the European Parliament, of the Council and of the Commission .
Av ordalydelsen i artikel 255 EG framgår att den bestämmelsen endast avser tillgången till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar.
In addition, pursuant to the fourth subparagraph of Article 110(2) EC, only ‘Articles 253, 254 and 256 shall apply to regulations and decisions adopted by the ECB’.
Enligt artikel 110.2 fjärde stycket EG skall endast ”[a]rtiklarna 253, 254 och 256 … tillämpas på ECB:s förordningar och beslut”.
It appears that the applicant based his arguments relating to the right of access to the documents of the ECB on an erroneous version of the fourth subparagraph of Article 110(2) EC, according to which ‘Articles 253 to 256 shall apply to regulations and decisions adopted by the ECB’.
Det förefaller som om sökanden har grundat sin argumentation i fråga om rätten till tillgång till ECB:s handlingar på en felaktig version av artikel 110.2 fjärde stycket EG, enligt vilken ”artiklarna 253–256 skall tillämpas på ECB:s förordningar och beslut”.
That material error, which may have found its way into certain non-official consolidated versions of the EC Treaty, results, in all likelihood, from a misapplication of Article 12(2) of the Treaty of Amsterdam, according to which the cross-references to articles in the EC Treaty were to be adapted in accordance with the renumbering laid down in Article 12(1) of the Treaty of Amsterdam.
Denna felaktighet, vilken kan förekomma i vissa icke-officiella konsoliderade versioner av EG-fördraget, är med all sannolikhet följden av en felaktig tolkning av artikel 12.2 i Amsterdamfördraget, enligt vilken korshänvisningar mellan artiklarna i EG-fördraget skall anpassas i enlighet med den nya numrering som föreskrivs i artikel 12.1 i Amsterdamfördraget.
It is clear from the Treaty of Amsterdam that that Treaty did not amend Article 108a of the EC Treaty (now Article 110 EC) which was worded as follows: ‘Articles 190 to 192 shall apply to regulations and decisions adopted by the ECB’.
Amsterdamfördraget innebar inte någon ändring av artikel 108 A i EG-fördraget (nu artikel 110 EG), vilken hade följande lydelse: ”Artiklarna 190, 191 och 192 skall tillämpas på ECB:s förordningar och beslut”.
The Treaty of Amsterdam thus did not add to that list of articles the new Article 191a of the EC Treaty (now Article 255 EC) concerning the right of access to documents.
Den nya artikel 191 A i EG-fördraget (nu artikel 255 EG) om rätten till tillgång till handlingar lades inte till denna uppräkning genom Amsterdamfördraget.
In those circumstances, the cross-reference to Article 110 EC means, pursuant to Article 12(2) of the Treaty of Amsterdam, ‘Articles 253, 254 and 256’.
Mot denna bakgrund avser korshänvisningen i artikel 110 EG, i enlighet med artikel 12.2 i Amsterdamfördraget, ”artiklarna 253, 254 och 256”.
It is not disputed that the material error referred to above was officially remedied with the agreement of all the signatory States and that since the procès-verbal of rectification to the Treaty of Amsterdam, signed in Rome on 16March 1999, there is no longer any doubt that Article 255(1) EC does not apply to the ECB .
Det är utrett att den ovannämnda felaktigheten har rättats till officiellt med samtliga medlemsstaters godkännande och att det sedan rättelseprotokollet av Amsterdamfördraget, undertecknat i Rom den 16 mars 1999, inte råder några tvivel om att artikel 255.1 EG inte är tillämplig på ECB.
In addition, even if Article 255 EC is read ‘in the light of Articles 1 EU and 6 EU’, as suggested by the applicant, no uncertainty arises as to the finding that Article 255 EC does not apply to the ECB .
En tolkning av artikel 255 EG ”mot bakgrund av artiklarna 1 EU och 6 EU”, vilket sökanden har förordat, påverkar inte slutsatsen att artikel 255 EG inte är tillämplig på ECB.