natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Increasing the proportion of drug users in treatment, especially the proportion of heroin users in opioid substitution treatment, can reduce the frequency of overdose deaths.
Att öka andelen av narkotikamissbrukarna som får behandling, särskilt andelen heroinmissbrukare som får substitutionsbehandling med opioider, är ett sätt att göra överdosdödsfallen mindre frekventa.
Although the amount of heroin consumed seems to play a role in overdose deaths, heroin levels in the blood of overdose victims vary considerably and in many victims are found to be relatively low.
Den konsumerade mängden heroin verkar visserligen spela en roll för överdosdödsfallen, men heroinhalten i överdosoffrens blod varierar avsevärt och visar sig hos många offer vara ganska låg.
The combination of heroin with other drugs, leading to polydrug toxicity, is considered a major risk factor in heroin overdoses.
Att ta både heroin och andra droger, vilket leder till en kombinerad giftverkan, anses vara en framträdande riskfaktor i samband med heroinöverdoser.
Drugs particularly associated with polydrug toxicity include other CNS depressants, notably alcohol and benzodiazepines.
Bland de droger som har en särskilt tydlig koppling till en sådan kombinerad giftverkan märks andra ämnen med en dämpande effekt på centrala nervsystemet, i synnerhet alkohol och bensodiazepiner.
Resuming heroin use following a period of abstinence, in particular after detoxification treatment or time spent in prison, has been identified as another important risk factor
Vid sidan av överdoserna löper opiatmissbrukare, särskilt de som injicerar, förhöjd risk att dö av aids och av andra orsaker som våld, olyckor och självmord.
Reaching out to untreated populations of drug users and bringing them into contact with drugs services is an important step to help educate drug users about how to avoid risk situations and to motivate them to enter into care.
Att börja använda heroin på nytt efter en tids uppehåll, särskilt efter avgiftningsbehandling eller fängelsevistelse, har konstaterats vara en annan viktig riskfaktor för narkotikaöverdos.
Individual overdose risk assessments should become a priority issue.
Under uppehållet förlorar man sin tolerans mot opiater, men detta kanske missbrukarna inte känner till eller inte bryr sig om.
In addition to overdose, opiate users, particularly those injecting, are at increased risk of death from AIDS and other causes, including violence, accidents and suicides.
Uppsökande verksamhet som vänder sig till obehandlade narkotikamissbrukare och hjälper dessa att få kontakt med missbrukarvården är ett viktigt led i strävan att lära missbrukarna hur de undviker risksituationer och att motivera dem att söka vård.
Their overall mortality is roughly 10–20 times higher compared to the general population of the same age.
Bedömningar av överdosrisken för enskilda personer är en fråga som bör prioriteras.
Overdose prevention needs to form part of a comprehensive approach to responding to drug users that includes measures to address the wider health and social problems this group faces.
Överdospreventionen måste vara en del i ett samlat grepp gentemot narkotikamissbrukarna som också inbegriper åtgärder mot de mer allmänna hälsoproblemen och sociala problemen i denna grupp.
Drug users need to be exposed to appropriately constructed prevention messages that address different aspects of risk behaviour.
Denna övergripande uppåtgående trend fortsatte under mitten och slutet av 1990-talet, även om ökningstakten då var lägre.
Repeated exposure is most likely to result in behavioural change.
År 2000 rapporterades 8 838 dödsfall i EU-länderna, att jämföra med 6 284 år 1990.
The message to reduce injecting should be emphasised.
Detta innebär en ökning med 40 % av överdosdödsfallen under denna period.
Reduction of deaths — a key European public health policy target markedly during the 1980s and early 1990s, probably reflecting rapid expansion of heroin injection in many countries.
Att minska dödsfallen — ett nyckelmål för den europeiska folkhälsopolitiken
Between 2000 and 2001/02, many EU countries reported some decreases in the numbers of overdose deaths; more recent but preliminary data suggest that this trend is continuing.
Mellan 2000 och 2001/2002 rapporterade många EU-länder vissa minskningar i antalet överdosdödsfall, och nyare (preliminära) uppgifter tyder på att den trenden fortsätter.
However, at EU level, deaths from overdose remain at historically high levels (8306 in 2001, the most recent year with comparable data).
Om man ser till EU som helhet ligger dock antalet överdosdödsfall fortfarande på en historiskt sett hög nivå (8 306 fall 2001, vilket är det senaste år för vilket det finns jämförbara uppgifter).
There is a need to improve drug users’ skills to recognise overdoses in their peers and how to react appropriately.
Det finns ett behov av att göra narkotikamissbrukarna bättre på att känna igen överdoser hos sina kamrater och på att reagera på ett lämpligt sätt.
This includes providing basic first aid, such as placing victims in the recovery position and waiting with the victim until the ambulance arrives.
Bland annat bör de kunna göra enklare första hjälpeninsatser, t.ex. placera offret i framstupa sidoläge och vänta tillsammans med offret tills ambulansen kommer.
Protocols for police attendance at overdose events should ensure that those who witness an overdose are not afraid of calling an ambulance.
Reglerna för polisens närvaro i samband med överdoser bör vara sådana att den som blir vittne till att någon drabbas av en överdos inte är rädd för att tillkalla ambulans.
Some countries have introduced facilities for the supervision of drug consumption by trained staff.
I vissa länder har man infört lokaler där narkotikakonsumtion sker under överinseende av utbildad personal.
Drug injectors using these facilities avoid the risks that are associated with injecting in public places.
De injektionsmissbrukare som utnyttjar dessa lokaler undviker riskerna i samband med att injicera på allmän plats.
However, the provision of this kind of measure remains controversial.
Åtgärder av denna typ är dock fortfarande kontroversiella.
The European Union drug strategy 2000–04 addresses the reduction of severe health consequences of drug use and includes the substantial reduction over five years in the number of drug-related deaths as a target.
EU:s strategi mot narkotika för 2000–2004 tar upp frågan om minskning av narkotikamissbrukets allvarliga hälsokonsekvenser, och ett av strategins mål är att antalet narkotikarelaterade dödsfall skall minska betydligt under en femårsperiod.
An EU Council recommendation of 18 June 2003 emphasises the need to prevent and reduce health-related harm associated with drug dependence and calls on Member States to implement a range of concrete services and facilities, particularly aimed at reducing overdose deaths.
I en rekommendation daterad den 18 juni 2003 framhåller ministerrådet behovet av att förebygga och minska hälsoskadorna i samband med narkotikamissbruk och uppmanar medlemsstaterna att införa en rad konkreta tjänster och faciliteter som särskilt skall bidra till att minska överdosdödsfallen.
These recent decreases were attributed by some countries to increased treatment provision and, in particular, substitution treatment, harm reduction measures, reduced levels of drug injecting and decreases in availability and purity of heroin.
Dessa nyligen inträffade minskningar har man i vissa länder tillskrivit en utbyggnad av behandlingsvården – särskilt substitutionsbehandling –, olika åtgärder för att minska missbrukets skadeverkningar och en reducering av injektionsmissbruket samt minskad herointillgång och lägre renhetsgrad hos heroinet.
It is encouraging that this target has found rapid acceptance among Member States and most countries have included the reduction in the number of deaths as an objective into their national drug strategies.
Det är glädjande att detta mål snabbt har accepterats av medlemsstaterna. De flesta av dem har tagit med minskning av antalet dödsfall som ett mål i sin nationella narkotikastrategi.
The potential of other measures for which there appears to be a sound rationale needs to be exploited.
Potentialen hos andra åtgärder som verkar vara väl underbyggda måste utnyttjas.
For example, research is needed to resolve important questions about peer-distribution of opiate antagonists (naloxone).
Det behövs exempelvis forskning för att få klarhet i betydelsefulla frågor när det gäller möjligheten att låta missbrukare dela ut opiatantagonister (naloxon) till sina kamrater.
Trends in overdose deaths in Europe
Trender för överdosdödsfallen i Europa
Overall, the evidence strongly suggests that a significant reduction in drug overdose will only be achieved by the implementation of a range of interventions that can target different aspects of the associated risk
Över lag tyder tillgängliga fakta helt klart på att det enda sättet att åstadkomma en betydande minskning av narkotikaöverdoserna är att genomföra en rad olika åtgärder med inriktning på olika aspekter av de riskbeteenden som har
The number of deaths from drug overdoses in the 15 older EU Member States increased
Antalet dödsfall beroende på narkotikaöverdoser i de femton ”gamla” EU-medlemsstaterna ökade markant under
Number of drugs overdose deaths reported to the EMCDDA in the ‘old’ 15 EU countries and Norway (1985–2001)
Antal dödsfall beroende på narkotikaöverdos som rapporterats till ECNN av de femton ”gamla” EU-medlemsstaterna samt Norge (1985–2001)
For example, France and Spain have reported consistent decreases in overdose deaths since the mid-1990s.
Frankrike och Spanien har exempelvis rapporterat en stadig minskning av överdosdödsfallen sedan mitten av 1990talet.
Although coverage or reporting in these countries may be limited, it is worth noting that both countries are among those with higher estimated proportions of opiate users in substitution treatment (over 50%).
Visserligen kan täckningen eller rapporteringen i dessa länder ha vissa begränsningar, men det är värt att notera att båda länderna tillhör dem som uppskattar att man har en förhållandevis stor andel av sina opiatmissbrukare i substitutionsbehandling (över 50 %).
The fivefold decrease in overdose deaths recorded in France between 1994 and 2002 is considered to result from drug users’ increased access to care, following the massive expansion of substitution treatment.
Den minskning med 80 % av de registrerade överdosdödsfallen mellan 1994 och 2002 som har konstaterats i Frankrike anses bero på att narkotikamissbrukarna har fått bättre tillgång till vård efter den storskaliga utbyggnaden av substitutionsbehandlingen.
In Spain, the considerable shift away from injection that has been noted since the early 1990s is also likely to have played an important role in the overall reduction in deaths from overdose.
I Spanien lär även den betydande minskning av injektionsmissbruket som man har kunnat notera sedan början av 1990-talet ha spelat en viktig roll i den sammanlagda minskningen av antalet överdosdödsfall.
Notes: Based on national definitions, as used in the 2004 EMCDDA annual report.
Anm.: Bygger på de nationella definitioner som används i ECNN:s årsrapport för 2004.
In a few countries, the national figures include some cases of deaths indirectly related to drug use.
I några länders siffror ingår ett antal dödsfall med indirekt koppling till narkotikamissbruk.
Source: Reitox national reports 2003, taken from general mortality registries or special registries (forensic or police).
Källa: Nationella Reitox-rapporter 2003, hämtat från allmänna dödsorsaksregister eller specialregister (rättsmedicinska register eller polisregister).
New Member States and candidate countries may be at risk of an increasing trend in overdose deaths, similar to that observed in western Europe.
De nya medlemsstaterna och kandidatländerna kan riskera att drabbas av en stigande trend för antalet överdosdödsfall liknande den som en gång observerades i västra Europa.
Some worrying signs that this might already be happening are observable in Estonia and Slovenia.
En del oroande tecken på att detta kanske redan är på väg att inträffa kan urskiljas i Estland och Slovenien.
If the new Member States are to avoid the ‘overdose epidemic’ experienced by western Europe, then the implementation of a range of effective measures to reduce overdose risk is now urgently required.
Om de nya medlemsstaterna skall kunna undvika en sådan ”överdosepidemi” som västra Europa upplevde, finns det nu ett brådskande behov av att vidta en rad ändamålsenliga åtgärder för att minska överdosrisken.
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA), Lisbon.
Fokus på narkotika publiceras av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) i Lissabon. Serien kommer ut tre gånger om året på samtliga 20 officiella EU-språk samt norska. Originalspråk: engelska.
Any item may be reproduced provided the source is acknowledged.
Kopiering tillåten med angivande av källan.
For free subscriptions, please specify your requirements via e-mail info@emcdda.eu.int
För gratisabonnemang skriv till e-postadressen info@emcdda.eu.int.
Overdose — a major cause of avoidable death among young people Policy considerations
Överdos — en viktig orsak till dödsfall som kan undvikas bland unga människor Strategidiskussioner
The importance of drug overdose is becoming increasingly recognised, but has not yet received adequate attention as a public health issue.
Medvetenheten ökar om att narkotikaöverdoserna är en viktig fråga, men uppmärksamheten inom folkhälsopolitiken har hittills varit otillräcklig.
That overdose is avoidable must become a central message and a priority issue for drugs services.
Att överdoser kan undvikas måste bli ett centralt budskap och en prioriterad fråga för missbrukarvården.
To have a substantial impact on overdose-related morbidity and mortality, not just a single measure but a range of interventions are likely to be required.
Om den överdosrelaterade sjukligheten och dödligheten skall kunna minskas i mer betydande omfattning, lär det krävas en rad olika insatser snarare än enstaka åtgärder.
Further improvements in the reporting of drug-related deaths at population level are required, especially in those countries where registers remain poor.
Rapporteringen av narkotikarelaterade dödsfall på befolkningsnivån behöver förbättras ytterligare, särskilt i de länder där registren fortfarande är dåliga.
Assessment of other aspects of drug-related mortality is needed, including follow-up studies and the further assessment of innovative interventions, such as the use of opiate antagonists.
Andra aspekter av den narkotikarelaterade dödligheten behöver studeras. Bland annat behövs det uppföljande undersökningar samt ytterligare bedömning av innovativa insatstyper, t.ex. användning av opiatantagonister.
Recent reversals in the long-term upward trend in overdose deaths observed in some Member States are likely to reflect increased treatment coverage and decreased levels of risk taking, especially injecting.
Att den sedan länge uppåtgående trenden för överdosdödsfallen på senare tid har vänt i en del medlemsstater återspeglar sannolikt att behandlingsvården har byggts ut och att riskbeteendena har minskat, särskilt injektionsmissbruket.
The new EU Member States that may face an increase similar to the ones observed earlier in west European countries are in a position to avoid this if they invest in comprehensive programmes informed by the available evidence on effective practices.
De nya EU-medlemsstater som kan komma att ställas inför ökningar liknande dem som tidigare observerats i västeuropeiska länder har förutsättningar att undvika detta om de satsar på heltäckande program och baserar dessa på metoder som har konstaterats fungera bra.
Factors associated with overdose are known, both at individual and community levels.
Man känner till faktorer som har samband med överdoser, både för enskilda missbrukare och för lokalsamhällen.
Opiates still account for most overdose deaths, but awareness of the role of other illegal and legal substances in overdose deaths needs to be heightened.
Det är fortfarande opiaterna som står för de flesta överdosdödsfallen, men medvetenheten om den roll som spelas av andra olagliga och lagliga ämnen i samband med överdosdödsfall behöver bli bättre.
European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, ‘HIV/AIDS Surveillance in Europe’, End-year report 2002, No 68, EuroHIV, Saint Maurice, 2003.
Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN), European report on drug consumption rooms, ECNN, Lissabon, 2004 (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1327) (på engelska).
European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA), ‘Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway’, EMCDDA, Lisbon, 2004 (http://annualreport.emcdda.eu.int).
Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN), Årsrapport 2004: Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och Norge, ECNN, Lissabon, 2004 (http://annualreport.emcdda.eu.int).
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communities.© European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2004.EXECUTIVE DIRECTOR: Georges Estievenart. EDITOR: Peter Fay.
OFFICIELL UTGIVARE: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer.© Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, 2004.VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR: Georges Estievenart.
AUTHORS: Dagmar Hedrich and Julian Vicente.GRAPHIC CONCEPTION: Dutton Merrifield Ltd, United Kingdom.Printed in Italy
FÖRFATTARE: Dagmar Hedrich och Julian Vicente.GRAFIK: Dutton Merrifield Ltd, Förenade kungariket.Printed in Italy
Comorbidity — drug use and mental disorders
Komorbiditet — samförekomst av narkotikamissbruk och psykisk störning
An underestimated condition in the general population.
Ett underskattat tillstånd beskrivits i den allmänna befolkningen.
The US National Epidemiologic Survey on Alcohol and Related Conditions firmly established the relation between drug use disorder and personality disorder, with about half of drug users having at least one personality disorder.
I den amerikanska nationella epidemiologiska undersökningen om alkoholmissbruk och därtill knutna tillstånd (The US National Epidemiologic Survey on Alcohol and Related Conditions) kunde man på ett övertygande sätt fastställa ett samband mellan störningar avseende narkotikamissbruk och personlighetsstörningar – ungefär hälften av narkotikamissbrukarna hade minst en personlighetsstörning.
96 %, with the dominant types being antisocial and borderline disorders, depression ranges from 5 % to 72 %, and anxiety disorders from 4 % to 32 %.
De dominerande typerna är antisocial störning och borderlinestörning. Depression står för mellan 5 % och 72 % och ångeststörningar för mellan 4 % och 32 %.
The large variation is probably due to differences in the focus of diagnostic assessment and the type of sample chosen, and underlines the lack of comparable data between EU Member States.
Den stora variationen beror troligen på skillnader i den diagnostiska bedömningens tyngdpunkt och i urvalstypen; dessutom understryker variationen bristen på jämförbara uppgifter från de olika EU-medlemsstaterna.
The variation in diagnostic foci indicates a need for more structured studies with well-defined sample characteristics and assessment instruments across the EU.
Variationen i diagnostisk tyngdpunkt tyder på ett behov av mer strukturerade undersökningar med tydligt angivna urvalskännetecken och bedömningsinstrument inom hela EU.
‘When we see drug users, we tend to attribute their problems to their use of drugs.
”När vi betraktar narkotikamissbrukare tenderar vi att hänföra deras problem till narkotikamissbruket.
However, more often than not, drug users have comorbid mental health disorders, which we often fail to recognise.
Det är dock vanligare att narkotikamissbrukare har komorbida psykiska störningar än att de inte har det, vilket vi ofta inte inser.
We need to take account of comorbidity when treating drug users.’
Vi behöver ta hänsyn till komorbiditet när vi behandlar narkotikamissbrukare.”
In clinical prevalence samples of drug dependent patients, personality disorders (50–90 %) are the most prevalent form of co-morbidity, followed by affective disorders (20–60 %) and psychotic disorders (15–20 %).
När det gäller den kliniska förekomsten visar stickprov bland narkotikaberoende patienter att personlighetsstörningar (50–90 %) är den vanligaste formen av komorbiditet. Därefter kommer affektiva störningar (20–60 %) och psykotiska störningar (15–20 %).
Antisocial personality disorder is 25 % in representative clinical samples.
Antisocial personlighetsstörning förekommer i 25 % av fallen i representativa kliniska urval.
Recent research indicates that psychopathology usually precedes drug use.
Ny forskning tyder på att psykisk sjukdom vanligen föregår narkotikamissbruk.
The prognosis of psychiatric problems worsens with early onset of drug use and longterm continued drug use.
Prognosen för psykiatriska problem försämras om narkotikamissbruket påbörjats tidigt och fortgått under en längre tid.
The syndromes mentioned interact and overlap, which means that a person might have more than one of these disorders in addition to drugrelated disorders.
De nämnda syndromen växelverkar med och överlappar varandra, vilket innebär att en person kan ha fler än en av dessa störningar, vid sidan av sina missbruksstörningar.
Comorbidity is often underestimated and underdiagnosed.
Komorbiditet är ett ofta underskattat och underdiagnostiserat tillstånd.
Two main groups of comorbid drug users are recognised, each with distinct profiles.
Man skiljer mellan två huvudgrupper av komorbida narkotikamissbrukare, som har olika kännetecken.
One group is dominated by people with psychiatric illness and the second group is characterised by drug dependency.
Den ena gruppen domineras av personer med psykiatriska sjukdomar och den andra gruppen kännetecknas av narkotikaberoende.
About 30–50 % of psychiatric patients in Europe today have a mental illness as well as a substance use disorder, mainly with alcohol, sedatives or cannabis.
Cirka 30–50 % av psykiatripatienterna i Europa har i dag både en psykisk sjukdom och en störning avseende missbruk av något ämne, huvudsakligen alkohol, lugnande medel eller cannabis.
Among clients from drug treatment centres, comorbidity mostly implies another profile, with heroin, amphetamine or cocaine use and one or several personality disorders as the dominant diagnostic features, followed by diagnoses of depression and anxiety and, to a lesser degree, by psychotic disorders.
Bland klienterna på institutioner för behandling av narkotikamissbruk innebär komorbiditet för det mesta en annan profil vars dominerande diagnostiska kännetecken är användning av heroin, amfetamin eller kokain och en eller flera personlighetsstörningar.
This distinction has consequences for the choice of optimal treatment interventions.
Bland övriga framträdande diagnoser märks depression och ångest samt i mindre utsträckning psykotiska störningar.
Both groups often need combined but different pharmacological and psychosocial interventions over a prolonged time.
Båda grupperna behöver ofta kombinerade – men olika – farmakologiska och psykosociala åtgärder under en längre period.
Marcel Reimen, Chairman EMCDDA Management Board
Marcel Reimen, ECNN:s styrelseordförande
Available European data provide a diverse picture. In different clinical studies, personality disorders range from 14 % to
Samtidig förekomst av personlighetsstörningar och narkotikamissbruk har först nyligen