natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The accounts follow the integrated approach outlined in the European system of national and regional accounts (ESA 95).Based on harmonised accounting principles, quarterly euro areafinancial accounts are also very useful for cross-checking theconsistency of the high-frequency data provided by money andbanking, balance of payments, capital market and governmentfinance statistics.
Räkenskaperna följer ett integrerat tillvägagångssätt i enlighetmed vad som beskrivs i europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95). Baserat på harmoniserade räkenskapsprinciper är dessa kvartalssuppgifter övereuroområdets finansräkenskaper också mycket användbaraför att stämma av ofta utkommande penningmängds- ochbankstatistik, betalningsbalansstatistik, kapitalmarknadsstatistiksamt statistik över den offentliga sektorns finanser.
CHART VEuro area balance of payments: foreign direct investment (FDI) by maincounterparts(EUR billions; transactions)
DIAGRAM VEuroområdets betalningsbalans:utländska direktinvesteringar uppdelat på viktigastemotparter(miljarder EUR; transaktioner)
FDI by non-resident units in the euro area
Utländska enheters direktinvesteringar i euroområdet
EU (25) outside the euro area United States offshore financial centresother
EU (25) utanför euroområdet USA
At present, quarterly data on financial transactions and amountsoutstanding for the non-financial sectors and for insurancecorporations and pension funds are published in the tables onfinancing and investment in the ECB’s Monthly Bulletin.
Även den offentliga sektorns intäkter och utgifter på kvartalsbasisför euroområdet publiceras.
Workis in progress to provide more detail by sector and by financialinstrument, and to compile integrated quarterly financial andnon-financial sector accounts for the euro area.
För närvarande publiceras kvartalsstatistik över finansiella transaktioner och utestående belopp för ickefinansiella sektorn samtför försäkringsbolag och pensionsfonder i tabellerna för finansieringoch investeringar i ECB:s månadsrapport.Arbete pågår med attta fram mer detaljuppgifter per sektor och finansinstrumentsamt att sammanställa integrerade kvartalsräkenskaper föreuroområdet för både den finansiella och den icke-finansiellasektorn.
Statistics on the HICP, other prices, costs, output and the labour markets The ECB defines price stability, its primary objective, in termsof the Harmonised Index of Consumer Prices (HICP) for theeuro area.
Statistik över HIKP, andra priser, kostnader, produktion och arbetsmarknader ECB:s huvudmål är att upprätthålla prisstabilitet och detta måldefinieras i form av det harmoniserade konsumentprisindexet(HIKP) för euroområdet.
It also regularly uses and disseminates a wide rangeof statistics on prices and costs, national accounts, the labourmarkets, external trade and various other general economicstatistics.
ECB använder och sprider regelbundeten mängd statistik över priser och kostnader, n a tio n afll räkenskaper , arbetsmarknader, utrikeshandel och olika typer av allmänekonomisk statistik.
The prime responsibility for this type of statistics lieswith the European Commission.
Europeiska kommissionen har huvudansvaretför denna typ av statistik.
The ECB works closely with the Commission (Eurostat) in orderto develop harmonised statistical concepts and achieve regularlyavailable, good quality euro area statistics.
ECB har ett nära samarbete med Europeiska kommissionen(Eurostat) för att utveckla harmoniserade statistikkoncept och föratt producera regelbundet tillgänglig statistik av god kvalitet föreuroområdet.
It also compiles anddisseminates various derived indicators for the euro area, suchas measures of residential property prices, employment andproductivity, and calculates seasonally adjusted results.
ECB sammanställer och sprider olika härledda indikatorer för euroområdet, t.ex. mått på bostadspriser, sysselsättningoch produktivitet samt beräknar säsongjusterade resultat.
CHART VIIIEuro area inflation (Harmonised Index of Consumer Prices)(annual percentage change; contributions to annual percentage change)
DIAGRAM VIIIInflation i euroområdet (det harmoniserade konsumentprisindexet)(årlig procentuell förändring; bidrag till genomsnittlig årlig procentuell förändring)
Government finance statistics To carry out the analysis required for monetary policy, the ECBand the ESCB need comprehensive and reliable governmentfinance statistics based on the ESA 95.
Statistik över den offentliga sektorns finanser För att genomföra den analys som krävs för penningpolitikenbehöver ECB och ECBS omfattande och tillförlitlig statistik överden offentliga sektorns finanser baserad på ENS 95.
Government financestatistics form an important part of the integrated system ofsectoral non-financial and financial accounts for the euro area.The annual government finance data are given in three majortables showing euro area time series on i) revenue andexpenditure, ii) government debt and iii) the relationship betweenthe government deficit and the change in government debt.
Statistiköver den offentliga sektorns finanser utgör en viktig del i detintegrerade räkenskapssystemet för ickefinansiella och finansiellasektorer i euroområdet.
Thegovernment deficit and debt for the individual euro area countriesare also shown.To compile the euro area aggregates, additionalinformation is needed on transactions between the Member States and the European Community institutions.
Uppgifter på årsbasis för euroområdetom den offentliga sektorns finanser anges i tre huvudtabellersom visar tidsserier för a) inkomster och utgifter,b) den offentligasektorns skuld, c) förhållandet mellan den offentliga sektornsunderskott och förändringen av statens skuld för euroområdet.Vidare visas statens underskott och skuld för individuellaeuroområdesländer.
Quarterlygovernment finance data showing revenue and expenditure forthe euro area are also published.
För att sammanställa euroområdesaggregatenbehövs ytterligare information avseende transaktioner mellanmedlemsstaterna och Europeiska gemenskapernas institutioner.
CHART VIIGeneral government revenue, expenditure and deficit in the euro area(as a percentage of GDP)
DIAGRAM VIIDen offentliga sektorns inkomster, utgifter och underskott i euroområdet(procent av BNP)
2004 overall services processed food unprocessed foodnon-energy industrial goodsenergy
2004 totalttjänsterförädlade livsmedel oförädlade livsmedelicke energirelaterad industrivarorenergi
Note: From 2001 data include Greece. Components do not add up to the aggregate due to rounding.
OBS: Uppgifterna omfattar sedan 2001 Grekland.Komponenterna avviker från aggregaten på grund av avrundning.
deficit (right-hand scale) revenue (left-hand scale)expenditure (left-hand scale)
utgifter (höger skala) inkomster (vänster skala)underskott (vänster skala)
Sources: Eurostat and ECB calculations.
Källor: Eurostat och ECB.
MEDIUM-TERM PLANS
PLANER PÅ MEDELLÅNG SIKT
WHERE CAN THE STATISTICS BE FOUND?
VAR FINNS STATISTIKEN?
A wide range of statistics is published in monthly and quarterlypress releases and in the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin. Statistics on recent economicdevelopments in the euro area and the EU Member States arealso summarised in the ECB’s practically sized Statistics Pocket Book .
En mängd statistik publiceras varje månad och kvartal i form avpressmeddelanden och i statistikbilagan i ECB:s månadsrapport.Statistik över den senaste ekonomiska utvecklingen i euroområdetoch i EU:s medlemsstater sammanfattas även i ECB:s praktiskapocketböcker om statistik.Pocketböckerna innehåller även olikajämförelser mellan euroområdet, EU, USA och Japan.
The Pocket Book also contains various comparisons ofthe euro area, the EU, the United States and Japan.To receivethese publications free of charge, please contact the ECB at theaddress given on the back of this leaflet.
Dessapublikationer kan beställas gratis från ECB på adressen på sistasidan i broschyren.
A major objective for euro area statistics is the integration ofthe different economic and financial statistics in a comprehensiveframework of quarterly accounts by institutional sector.
All statistik finns också i under rubriken ”Statistics” på ECB:swebbplats (www.ecb.int).
Theseaccounts will cover financial and non-financial corporations,general government and households, and will incorporate linkswith economic agents outside the euro area.
Detaljerad dokumentation om vilkadefinitioner och koncept som används i olika slags statistik(inklusive alla relevanta rättsakter) finns också på webbplatsen.
This will improvethe consistency between non-financial and financial variablesand thereby facilitate sectoral analysis.The development of newand enhanced statistics, for example on non-monetary financial intermediaries, is also a high medium-term priority.
Ett viktigt mål för euroområdesstatistik är integration av olikaekonomisk och finansiell statistik i ett övergripande system avkvartalsräkenskaper för varje institutionell sektor.
It will alsosupport this objective and further strengthen the statistical basisfor the monetary policy of the ECB and other ESCB tasks.
Dessaräkenskaper ska omfatta finansiella och ickefinansiella företag,den offentliga sektorn och hushåll och kommer att innehållalänkar till ekonomiska aktörer utanför euroområdet.
All statistics can also be found in the statistics section of the ECB’s website (www.ecb.int).
Dettakommer att förbättra överensstämmelsen mellan icke-finansiellaoch finansiella variabler och på så vis underlätta analys mellansektorer.
Detailed documentation ondefinitions and concepts used for the various statistics (includingall relevant legal acts) is also presented on the website.
Den framtida utvecklingen av ny och förbättrad statistik,t.ex. icke-monetära finansiella intermediärer, har också högprioritet på medellång sikt och kommer att stödja detta måloch ytterligare stärka statistikbasen för ECB:s penningpolitikoch ECBS uppgifter.
For further information,contact the ECB’s Press and Information Division (tel.: +49 69 1344 7454 or 7455, fax +49 69 1344 7404)or send an e-mail to: info@ecb.int.
För ytterligare information, kontakta ECB:s Press- ochinformationsavdelning (tfn. +49 69 1344 7454 eller 7455,fax +49 69 1344 7404, eller e-post: info@ecb.int).
THE EUROSYSTEM’S VIEW OF A “SEPA FOR CARDS”
EUROSYSTEMETS SYNPUNKTER PÅ ETT SEPA FÖR KORT
EXECUTIVE SUMMARY formerly resulted in the national segmentation of the euro area have been eliminated.
SAMMANFATTNING resulterat i en nationell uppdelning av euroområdet har avvecklats.
In particular, there is no obstacle for merchants to accept any payment cards compliant with the SEPA Cards Framework (SCF).
Det ska i synnerhet inte finnas några hinder för handeln att acceptera samtliga betalkort som följer ramverket för SEPA för kort (SEPA Cards Framework (SCF)).
THE SEPA CARDS FRAMEWORK
RAMVERKET FÖR SEPA FÖR KORT
There are currently more than 350 million cards in circulation in the euro area, which are used to make more than 12 billion payment transactions and 6 billion cash withdrawal transactions per year.
För närvarande finns det över 350 miljoner kort i omlopp i euroområdet. Dessa används vid mer än 12 miljarder betalningar och 6 miljarder kontantuttag om året.
The Single Euro Payments Area (SEPA) project will have a tremendous impact on the card payment industry, and the Eurosystem’s stance will be critical in helping the market to move in a direction which maximises the benefits for Europe’s citizens.
Projektet för det gemensamma eurobetalningsområdet (SEPA) kommer att i väsentlig mån påverka kortbetalningsindustrin och Eurosystemets ståndpunkt kommer att vara avgörande när det gäller att bistå marknaden att utvecklas på ett sätt som ger Europas medborgare största möjliga fördelar.
While acknowledging the usefulness of this document, the Eurosystem however considers that the SCF is rather general and leaves too much room for interpretation concerning practical implementation.
Eurosystemet finner ramverket användbart men anser dock att det är tämligen allmänt hållet och lämnar alltför mycket rum för tolkning av det praktiska genomförandet.
Moreover, the Eurosystem is concerned that the implementation of a SEPA for cards may lead to increases in card fees and could thus be paradoxically detrimental to European citizens and merchants.
Dessutom är Eurosystemet oroat över att genomförandet av SEPA för kort kan leda till högre kortavgifter och alltså paradoxalt nog ha en negativ effekt på europeiska medborgare och handeln.
In response, this report seeks to complement the SCF by clarifying a number of public policy provisions.
Denna rapport söker komplettera SCF genom att klargöra ett antal policyfrågor.
Currently, there is at least one national card scheme operating in each euro area country.
I dagsläget finns det minst ett kortsystem i varje euroland.
To allow cards to be used outside the country of issuance, national cards are often “co-branded” with Visa or MasterCard.
För att kort ska kunna användas utanför utgivningslandet är de ofta co-branded med Visa eller MasterCard (ett samordnat kund- och bankkort).
When the card is used within the country of issuance, it is usually the national brand which is activated, whereas outside the country of issuance (within the euro area or beyond), the international brand is used.
När kortet används inom utgivningslandet är det oftast det nationella systemet som aktiveras, medan användande utanför utgivningslandet (inom och utanför euroområdet) aktiverar det internationella systemet.
In Europe, national card schemes are generally very efficient and relatively inexpensive for both cardholders and merchants.
De nationella europeiska kortsystemen är i allmänhet mycket effektiva och förhållandevis billiga, både för kortinnehavarna och handeln.
THE EUROSYSTEM’S VIEW OF A SEPA FOR CARDS
EUROSYSTEMETS SYNPUNKTER PÅ ETT SEPA FÖR KORT
Ideally, citizens should be able to use their cards anywhere in the euro area.
Det idealiska vore om medborgarna kunde använda sina kort överallt i euroområdet.
For cardholders and merchants in particular, conditions should not differ within and between euro area countries.
För kortinnehavarna och speciellt handlare, skall villkoren inte skilja sig åt inom och mellan euroländerna.
The SCF defines three options that a card scheme can follow in order to offer SCF-compliant products (these options may also be combined):
SCF definierar tre alternativ som ett kortsystem kan välja mellan för att kunna erbjuda produkter anpassade till SCF (dessa alternativ kan också kombineras med varandra).
A SEPA for cards will have the following characteristics:
SEPA för kort kommer att ha följande egenskaper:
1) consumers can choose among a diversity of competing payment card schemes that do not have a pre-assigned priority in use at point-of-sale (POS) terminals;
1) Konsumenterna kan välja mellan ett flertal konkurrerande kortsystem utan förutbestämd rangordning i säljarens kortläsare.
1) replace the national scheme by an international scheme (provided the latter is SCF-compliant).
1) Ersätta det nationella systemet med ett internationellt (förutsatt att det senare är anpassat till SCF).
In this case, cobranding is no longer needed, as crossborder and national transactions are automatically covered by the same schemes;
I det fallet behövs inte längre någon cobranding med ett internationellt kortsystem eftersom gränsöverskridande och nationella transaktioner automatiskt innefattas i samma system.
2) there is a competitive, reliable and costefficient card market, including service and infrastructure providers;
2) Det finns en konkurrenskraftig, säker och kostnadseffektiv kortmarknad inkluderande tjänste- och infrastrukturleverantörer.
3) all technical and contractual provisions, business practices and standards which had
3) Alla tekniska och avtalsmässiga bestämmelser, affärspraxis och standarder som tidigare
2) evolve through alliances with other card schemes or through expansion to the entire euro area.
2) Utvecklas genom samverkan med andra kortsystem eller genom expansion till hela euroområdet.
In the case of card scheme alliances, the participants could agree, for example, on mutually accepted relevant
Vid samverkan mellan kortsystem kan parterna till exempel komma överens om gemensamma varumärken. Om
ECBThe Eurosystem’s view of a “SEPA for cards”November 2006
ECBEurosystemets synpunkter på ett SEPA för kort November 2006
brands. Should a scheme be expanded to the euro area, the cards in the scheme could be issued and acquired by banks and accepted by merchants located anywhere in the euro area;
ett system skulle utvidgas till att omfatta euroområdet, skulle dess kort kunna utfärdas och inlösas av banker samt accepteras av handlare var som helst inom hela euroområdet.
3) cobrand with an international card scheme (as is already the case in most countries today), provided that both schemes in question are SCF-compliant.
3) Cobranding med internationella system (vilket redan är fallet i de flesta länder idag) under förutsättning att båda systemen är anpassade till SCF.
The Eurosystem expects national card schemes to define their strategy as soon as possible, either by elaborating a business plan to become SEPA-compliant, or by joining an alliance which will elaborate such a plan.
Eurosystemet förväntar sig att nationella kortsystem fastställer sin strategi så snart som möjligt, antingen genom att utveckla en egen affärsplan för att anpassa systemet till SEPA eller genom att alliera sig med andra system för att utveckla en sådan plan.
A SEPA FOR CARDS: ISSUES AND CHALLENGES schemes have functioned with very similar business models, with relatively high cost structures and high interchange fees, which leads the Eurosystem to fear that competition limited to these two systems would be insufficient to maintain the present low level of fees in Europe.
SEPA FÖR KORT: FRÅGESTÄLLNINGAR OCH UTMANINGAR vits enligt likartade affärsmodeller innefattande relativt höga kostnader och höga mellanbanksersättningar. Detta gör att Eurosystemet oroas för att det inte skulle bli möjligt att behålla den nuvarande låga europeiska avgiftsstrukturen om konkurrensen skulle begränsas till dessa två system,.
Additional worries are triggered by uncertainties about the governance of the two systems.
Ytterligare oro utlöses av osäkerheten om de två systemens organisation.
For reasons external to Europe, MasterCard has abandoned the userdriven model in favour of a shareholder-driven solution, and Visa has recently announced similar intentions.
På grund av omständigheter utanför Europa har MasterCard lämnat sin användarbaserade modell för en aktieägarbaserad och Visa har nyligen meddelat att man har liknande avsikter.
In a market with insufficient competition, such a decision would lead to upward pressure on fees.
På en marknad med otillräcklig konkurrens skulle sådana beslut kunna leda till högre avgifter.
However, Visa has not replaced its userdriven model in Europe and this may stimulate competition, since the governance of the two international schemes will henceforth follow two different models.
Visa har dock inte ersatt sin användarbaserade modell i Europa vilket kan stimulera konkurrensen eftersom de två internationella systemen framledes kommer att ha två olika modeller.
However, Visa Europe’s decision is too recent to be thoroughly assessed.
Visa Europes beslut är dock alltför nytt för att ha kunnat utvärderas ordentligt.
Option 1, i.e. the replacement of a national scheme by an international one, requires that the international card schemes define and implement a new unified card service for the entire euro area.
Alternativ 1, dvs. att ersätta ett nationellt system med ett internationellt, kräver att det internationella kortsystemet definierar och får till stånd en ny enhetlig korttjänst för hela euroområdet.
Co-branding, i.e. Option 3, is already widely used today by national schemes.
Co-branding, dvs. alternativ 3 används redan i stor utsträckning av nationella system.
Cobranding offers banks the possibility of providing a single service to cardholders and merchants throughout the euro area.
Cobranding erbjuder banker möjlighet att tillhandahålla en enda tjänst till kortinnehavare och handlare i hela euroområdet.
However, cobranding as a solution would merely perpetuate the present situation, whereby a multiplicity of schemes are protected from competition by national borders.
Cobranding är dock en lösning som bidrar till att bibehålla den nuvarande situationen där nationella gränser skyddar ett flertal system mot konkurrens.
If most schemes were to opt for cobranding and if this situation were to become permanent, SEPA would neither benefit from economies of scale nor from competition, as national schemes would most probably retain national business, and only crossborder transactions would be routed through international card schemes.
Om de flesta systemen skulle välja cobranding och detta skulle permanentas skulle SEPA varken få fördel av skalekonomier eller konkurrens eftersom de nationella systemen antagligen skulle behålla de nationella transaktionerna och enbart gränsöverskridande transaktioner skulle gå via de internationella kortsystemen.
Therefore, even if all participating schemes are SEPA-compliant, cobranding cannot represent the only or even the main long-term solution for SEPA (although it could help banks to fulfil their SEPA objectives for 2008 and 2010).
Även om alla deltagande system är anpassade till SEPA kan cobranding inte vara den enda eller ens den huvudsakliga långsiktiga lösningen för SEPA (även om den kan hjälpa bankerna att uppfylla sina SEPA-mål för 2008 och 2010).
Several banking communities envisage sooner or later abandoning their national schemes and moving their business to the international card schemes.
Flera nationella bankorganisationer räknar med att förr eller senare lämna sina nationella system och övergå till internationella kortsystem.
The decision to close national card schemes and replace them with an international one may be driven by the following two considerations: 1) this represents a quick and easy way to adapt to the SCF, and 2) this is an attractive solution to banks as international card schemes typically apply higher interchange fees than national schemes (and the latter tend to be partly retained by the banking system).
Beslutet att lägga ned de nationella kortsystemen och ersätta dem med internationella kan styras av följande två överväganden: 1) det är ett snabbt och enkelt sätt att anpassa sig till SCF, och 2) det är en attraktiv lösning för bankerna eftersom internationella kortsystem vanligtvis tar ut högre mellanbanksavgifter än nationella system (och banksektorn behåller ofta en del av denna avgift).
The Eurosystem is however concerned about such an evolution, as this could lead to an increase in the fees paid, in particular by merchants, which directly contradicts the objectives of SEPA.
Eurosystemet är dock bekymrat över en sådan utveckling eftersom det kan leda till en höjning av avgifterna, speciellt för handlarna, vilket är i direkt motsats till målen med SEPA.
While the Eurosystem welcomes the willingness of Visa and MasterCard to offer domestic card services for the euro area, it is deeply concerned about a possible evolution whereby the two international card schemes progressively become the only providers of card payment services offered by banks in the euro area.
Medan Eurosystemet välkomnar Visas och MasterCards erbjudande om inhemska korttjänster för euroområdet är Eurosystemet djupt oroat för en utveckling där de två internationella kortsystemen blir de enda leverantörerna av bankknutna korttjänster i euroområdet.
Option 2 of the SCF envisages two sub-options whereby the emergence of a European card scheme could be encouraged: 1) expansion to
Alternativ 2 i SCF är uppdelad i två underalternativ där skapandet av ett europeiskt kortsystem skulle uppmuntras.
In case the Commission’s policy substantially differs from today’s situation, appropriate adaptation times would have to be provided in order to avoid market disruption.
tid lämnas för anpassning, så att störningar undviks på marknaden.