natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Public expenditure represents only a proportion of social costs, mainly in the form of direct costs; indirect costs are explicitly excluded, as there are costs from private stakeholders (e.g. private health insurance companies).
De offentliga utgifterna utgör bara en del av samhällskostnaderna, främst i form av direkta kostnader; de indirekta kostnaderna utesluts uttryckligen från beräkningen, liksom de kostnader som privata intressenter (t.ex. privata sjukförsäkringsbolag) står för.
Direct public expenditures explicitly labelled as ‘drug-related’ can be initially traced back by exhaustively reviewing official financial reporting documents (e.g. budgets or year-end reports).
De direkta offentliga utgifter som uttryckligen betecknas som ”narkotikarelaterade” kan man hitta genom att noga granska officiella redovisningshandlingar (t.ex. budgetar eller årsredovisningar).
Estimations are complicated when drug-related expenditures are not labelled as such but embedded in programmes with broader goals (e.g. overall police operations budget).
När man sedan kommer in på narkotikarelaterade utgifter som inte uttryckligen betecknas som sådana utan ingår i program med mer omfattande syften (t.ex. polisens sammanlagda verksamhetsbudget) försvåras dock skattningsarbetet.
In this case, direct non-labelled drug-related expenses must be calculated through modelling approaches.
Sådana direkta ”icke-betecknade” narkotikarelaterade kostnader måste man beräkna med hjälp av matematiska modeller.
Drug-related social costs are the total of all the costs to society, direct and indirect, caused by drug use.
De narkotikarelaterade samhällskostnaderna är summan av alla de kostnader som narkotikamissbruket direkt eller indirekt åsamkar samhället.
The output, expressed inmonetary terms, is an estimate of the total burden that drug use places on society (Single et al., 2001).
Beräkningsresultatet, som uttrycks i pengar, är en skattning av den sammanlagda belastning som narkotikamissbruket lägger på samhället (Single m.fl., 2001).
Determining the social cost of drug use has several benefits.
Att fastställa narkotikamissbrukets samhällskostnader kan vara nyttigt på flera sätt.
First, it reveals how much society is spending on drug-related issues and, implicitly, the amount that would be saved if drug use were completely abolished.
För det första får man en uppfattning om hur mycket pengar samhället lägger på frågor med anknytning till narkotikamissbruk och därmed indirekt hur mycket pengar samhället skulle spara om narkotikamissbruket helt försvann.
Second, it identifies the different components of cost and thesize of the contribution of each sector in society.
För det andra får man reda på vilka olika delposter som totalkostnaden består av och hur mycket de enskilda samhällssektorerna bidrar med.
Such informationcan help to determine funding prioritiesby highlighting areas where inefficiencies may exist and savings can be made.
Sådan information kan fungera som underlag för beslut om ekonomiska prioriteringar genom att den kan visa var det finns bristande effektivitet och möjliga besparingar.
The primary aim of social cost calculations is to weigh the burden that drug problems pose on society against the cost to society of addressing these problems (including possible indirect effects).
Det huvudsakliga syftet med att beräkna samhällskostnaderna är att väga den belastning som narkotikaproblemen lägger på samhället mot samhällets kostnad för att hantera dessa problem (inbegripet eventuella indirekta effekter).
Ultimately, this leads to the question of effectiveness and efficiency: do governments spend their money wisely on the right problems?
I slutändan leder detta fram till en fråga om ändamålsenlighet och resurseffektivitet: använder staterna sina pengar förståndigt och satsar de dem på rätt problem?
However, some authors (Reuter, 2006) have proposed that, for policy purposes, public expenditures are more relevant than social costs.
En del författare (Reuter, 2006) har dock hävdat att i politiska sammanhang är de offentliga utgifterna mer relevanta än samhällskostnaderna.
The drugs budget helps to describe what policies a government is using to reduce drug use and related problems, which is the first step towards deciding whether the level and content of such policies is adequate.
Den ”narkotikapolitiska budgeten” bidrar till att beskriva den politik som en stat använder för att minska narkotikamissbruket och de problem som är förknippade med detta, vilket är ett första steg på vägen mot att avgöra om nivån på och innehållet i politiken motsvarar de krav som kan ställas.
and Norway. Based on the data supplied by these six countries, the total drug-related public expenditure by European countries is calculated to lie somewhere between
ländernas sammanlagda narkotikarelaterade offentliga utgifter uppskattats till mellan 13 miljarder och 36 miljarder
These figures represent between 0.12% and 0.33% of the GDP of the EU (25 countries) in 2005.
(25 länder) BNP år 2005.
the public health programme 2007–13 and the seventh RTD framework programme 2007–13, also provide funding opportunities for organisations working in different aspects of the drugs field.
Tillsammans redovisade de europeiska länderna sammanlagda narkotikarelaterade offentliga utgifter på 8,1 miljarder euro.
At EU level, considerable funding will be provided by the European Commission to tackle the drugs issue under the new 2007–13 budget.
Detta är sannolikt en underskattning av de faktiska narkotikarelaterade offentliga utgifterna med tanke på den omfattande underrapporteringen.
A new funding instrument for drugs prevention and information of EUR 21 million is under negotiation and may be adopted by the end of 2007, making EUR 3 million available for transnational projects this year.
De sex länder som ingår i tabell 1 står för 76 % av de sammanlagda offentliga utgifter som rapporterats av EU-medlemsstaterna och Norge.
Other new financial instruments, such as the prevention of and fight against crime programme,
Utifrån de uppgifter som dessa sex länder redovisat har de europeiska
In response to the EU drugs action plan 2005–08, the EMCDDA is currently working towards developing a methodology that will enable the Member States, candidate countries and Norway to compile standardised data on drug-related expenditure.
På EU-nivå kommer Europeiska kommissionen att ställa betydande ekonomiska resurser till förfogande för kampen mot narkotika inom ramen för den nya budgeten för 2007–2013.
This will help the EMCDDA to estimate both the total public expenditure allocated to drugs and how this is divided between different activities.
Ett nytt finansieringsinstrument för prevention av och information om narkotikamissbruk, med ett totalanslag på 21 miljoner euro, är nu föremål för förhandlingar och kan komma att antas mot slutet av 2007.
Of the six countries, four (Hungary, the Netherlands, Finland and Sweden) provided detailed modelled approaches of their figures.
Av de sex länderna redovisade fyra (Ungern, Nederländerna, Finland och Sverige) utförliga modellbaserade framställningar av sina värden.
Applying to the remaining countries the value of the first and third quartiles of the distribution of the percentage of total general government expenditure (0.18% and 0.69% respectively), and of the percentage of GDP (0.08% and 0.37% respectively) publicly spent by the six selected countries, provides an interval of the overall total accumulated expenditure.
Om man tar värdena för första och tredje kvartilen för fördelningen av procentandelen av den offentliga sektorns sammanlagda utgifter (0,18 % respektive 0,69 %) och för fördelningen av procentandelen av BNP (0,08 % respektive 0,37 %) för de sex utvalda ländernas offentliga utgifter och applicerar dessa värden på de återstående länderna, får man intervall för de totala samlade utgifterna för samtliga länder.
Table 1: Comparison of selected countries with complete data and further details on the composition of their drug-related public expenditure
Tabell 1: Jämförelse av vissa länder som redovisat fullständiga uppgifter och ytterligare information om sina narkotikarelaterade offentliga utgifters sammansättning
Overall expenditure reported
Totala redovisade utgifter
Proportion of overall expenditure devoted to as a proportion health and social law as a proportion of total public amount (EUR million)
2 som andel av de totala offentliga belopp (miljoner euro) och socialvård (3) (%) av BNP (
2) (%) care (3) (%) enforcement (4) (%) of GDP ( expenditure (1
) (%) utgifterna (1
Total general government expenditure in the year (source: Eurostat).Gross domestic product in the year (source: Eurostat).
Den offentliga sektorns sammanlagda utgifter under året (källa: Eurostat).
Health and social care expenditures include treatment, harm reduction, health research and education, prevention and social affairs interventions. For Finland, in addition to ‘substance abuse prevention’, the amount given also includes property damage, monitoring and research.Law enforcement expenditures include expenditure on police, army, law courts, prisons, customs and finance guards.
Bruttonationalprodukt under året (källa: Eurostat).I utgifterna för hälso- och sjukvård och socialvård ingår utgifter för behandling, åtgärder för att minska narkotikans skadeverkningar och hälsoforskning samt upplysnings- och preventionsinsatser och sociala insatser.
Belgium also allocated 3 % of the overall expenditure reported to ‘policy management activities’.
När det gäller Finland inbegriper det redovisade beloppet utöver ”prevention av drogmissbruk” även egendomsskador, övervakning och forskning.
Sources: National focal points and Eurostat.
(4) I utgifterna för lag och rätt ingår utgifter för polis, försvarsmakt, domstolar, fängelser och tullväsende.(5) Belgien anslog även 3 % av sina samlade utgifter till ”verksamheter för förvaltning av politiken”.Källa: De nationella kontaktpunkterna och Eurostat.
At the end of 2006, the European Commission presented its first progress review (5) on the implementation of the EU drugs action plan (2005–08).
I juni 2006 offentliggjorde Europeiska kommissionen en grönbok om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom EU (6), något som kommissionen var skyldig att göra enligt handlingsplanen mot narkotika.
This assessed the extent to which the activities planned for 2006 were achieved and whether the plan’s objectives for 2006 have been fulfilled.
Syftet med grönboken är att undersöka hur man på bästa sätt kan organisera en löpande dialog med civilsamhällesorganisationer som är verksamma på narkotikaområdet.
The EMCDDA contributed to this exercise by producing a set of reports. A similar exercise will take place in 2007, prior to the final impact assessment of the EU drug action plan that will be presented by the European Commission in 2008.
Intressenterna uppmanades att redovisa synpunkter på två alternativ till hur en strukturerad dialog kan organiseras: ett civilsamhällesforum om narkotika för regelbundet informellt samråd och en tematisk sammankoppling av befintliga nätverk.
for drugs prevention and information 2007–13 (7), which has been proposed by the European Commission within the general programme for fundamental rights and justice.
Att göra det civila samhället delaktigt i narkotikapolitiken inom EU är också ett av huvudmålen för det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” 2007–2013 (7), som Europeiska
The general objectives of the drug programme are to help make Europe a free, secure and just area by improving information on the effects of drug use and by preventing and reducing drug use, dependence and drug-related harm.
Med anledning av EU:s handlingsplan mot narkotika för 2005–2008 arbetar nu ECNN med att utveckla metoder för hur medlemsstaterna, kandidatländerna och Norge ska kunna sammanställa standardiserade uppgifter om narkotikarelaterade utgifter.
For the period 2007–13 this programme has an overall budget of EUR 21 million. The drug programme is still being discussed in the European Parliament and in the Council, in view of its adoption under the co-decision procedure.
Detta kommer att hjälpa ECNN att uppskatta både hur stora de sammanlagda offentliga utgifterna med koppling till narkotika är och hur dessa utgifter fördelar sig mellan olika verksamheter.
Reports on the social cost of drug use
Rapporter om narkotikamissbrukets samhällskostnader
The aim of the Green Paper is to explore how best to organise a continuous dialogue with civil society organisations active in the drugs field.
EU:s rättsliga och politiska utveckling
Data on the social cost of drug use are reported by only a small number of countries.
Uppgifter om narkotikamissbrukets samhällskostnader redovisas bara av ett litet antal länder.
In Finland (data from 2004), the indirect cost related to the use of drugs, including misuse of pharmaceuticals, was calculated to be in the region of EUR 400 to 800 million, of which EUR 306 to 701 million was attributed to the cost of life lost due to premature death while production losses amounted to EUR 61 to 102 million.
I Finland (uppgifter från 2004) har man beräknat att de indirekta kostnaderna med anknytning till användning av droger, inbegripet missbruk av läkemedel, ligger i intervallet 400–800 miljoner euro, varav 306–701 miljoner euro avser kostnaden för de liv som går förlorade genom förtida dödsfall medan produktionsbortfallet uppgår till 61–102 miljoner euro.
The social cost of illicit drug use was estimated at EUR 907 million in France in 2003 and at EUR 29.7 million in Luxembourg in 2004.
Samhällskostnaden för användningen av illegala droger uppskattades till 907 miljoner euro i Frankrike 2003 och till 29,7 miljoner euro i Luxemburg 2004.
The involvement of civil society in drug policy in the EU is also one of the main objectives of the specific programme
I rapporten gjordes en bedömning av i vilken utsträckning de planerade verksamheterna för 2006 hade genomförts och om planens mål för 2006 hade uppnåtts.
Chapter 1: Policies and laws
Liknande verktyg är tillgängliga för åklagarmyndigheterna i andra länder.
Supply reduction been operational at Schiphol airport.
I och med att kokainhandeln har ökat på senare tid, har allt mer uppmärksamhet kommit att riktas mot Västindien.
Since the beginning of 2005, there has been 100 % control of all flights from key countries in the Caribbean.
Sedan början av 2005 har man kontrollerat 100 % av flygningarna från de viktigare västindiska länderna.
In 2004, an average 290 drug couriers per month were arrested, decreasing to 80 per month by early 2006.
Under 2004 anhölls i genomsnitt 290 narkotikakurirer per månad. I början av 2006 hade antalet minskat till 80 per månad.
In France, a law enacted in October 2005 strengthens cooperation with the Caribbean region, with the aim of intercepting illicit drug trafficking by air and sea.
I Frankrike innebär en lag som infördes i oktober 2005 att samarbetet med Västindien stärks; syftet är att man ska kunna ingripa mot flyg- och sjötransport av illegala droger.
In the past year, Member States have made numerous legislative changes in the field of demand reduction, but 2006 also saw a number of countries undertake measures to improve the legal frameworks that address drug trafficking and issues related to supply reduction.
Under det gångna året har medlemsstaterna gjort ett stort antal ändringar i sin lagstiftning på området efterfrågeminskning. Ett antal länder vidtog också åtgärder under 2006 för att förbättra sina rättsliga ramar när det gäller narkotikahandel och frågor som rör minskning av tillgången.
Drug testing regulation
Regler för drogtestning
A number of countries have reported the introduction of legislation that permits, defines or regulates drug testing of drivers, arrestees, prisoners or employees in different situations.
Ett antal länder har rapporterat att det har införts lagstiftning som medger, definierar eller reglerar drogtestning av fordonsförare, anhållna, interner eller anställda i olika sammanhang.
In Ireland, substantive changes included the introduction of the Criminal Justice Act 2006, which sets out new offences of supplying drugs to prisoners, provisions to deal with antisocial behaviour and proposals to strengthen imposition of the 10-year mandatory minimum sentence for trafficking drugs with a street value of EUR 13 000 or more.
I Irland har man gjort materiella ändringar bl.a. genom att införa 2006 års strafflag, som gör det brottsligt att förse interner med narkotika och som innehåller bestämmelser om hantering av antisocialt beteende och förslag om att domstolarna i högre grad ska döma ut det obligatoriska tioåriga minimistraffet för handel med narkotika till ett värde i missbrukarledet på 13 000 euro eller mer.
Membership or facilitation of a ‘criminal organisation’ (as defined in the law) is penalised, and a drug offenders register has been established, which requires those convicted of drug trafficking to inform the police of their address upon their release from prison.
Medlemskap i eller främjande av en ”brottslig organisation” (ett begrepp som definieras i lagen) görs också brottsligt, och det har upprättats ett register över narkotikabrottslingar som innebär att de som dömts för narkotikahandel måste anmäla sin adress till polisen när de släpps ut ur fängelset. I Ungern gjorde man däremot procedurmässiga ändringar.
Procedural changes, by contrast, were introduced in Hungary, where the national police headquarters’ provision aimed to codify all police activities related to drugs and precursors in one single, comprehensive law, to help fight drug-related crime.
En föreskrift utfärdad av det nationella polishögkvarteret syftar till att samla reglerna för all polisiär verksamhet med anknytning till narkotika och prekursorer i en enda heltäckande lag, vilket är tänkt att underlätta kampen mot den narkotikarelaterade brottsligheten.
Random roadside checks on drivers, using on-site rapid testing devices, are now allowed for in Lithuania, according to the resolution approving the national programme on safe road traffic 2005–10, and in Luxembourg under a draft law of 2004 modifying the law on traffic control.
Slumpmässiga kontroller i trafiken av fordonsförare med hjälp av utrustning för snabbtest som kan användas på plats är nu tillåtna i Litauen, enligt den resolution varigenom det nationella trafiksäkerhetsprogrammet för 2005–2010 godkändes, och i Luxemburg, enligt ett lagförslag från 2004 om ändring av lagen om trafikkontroll.
In Latvia, the amended criminal law now penalises drivers believed to be operating a vehicle while intoxicated and who refuse to take a test, with the option of imposing a prison sentence in the event of repeated refusal within a year.
I Lettland innebär den ändrade strafflagen att det nu är brottsligt för en fordonsförare som tros vara påverkad att vägra låta sig bli testad, och den som vägrar upprepade gånger under ett år kan dömas till fängelse.
Also in Latvia, the modified law ‘on police’ now states that a person may be transferred to a medical establishment to determine whether he or she has used alcohol or narcotic, psychotropic or toxic substances, and refers to the cabinet regulations that detail the procedure.
I Lettland står det dessutom numera i den ändrade polislagen att en person får föras till en medicinsk inrättning för fastställande av om han eller hon har använt alkohol eller narkotiska, psykotropa eller toxiska ämnen; i lagen hänvisas till regeringsförordningar där förfarandet beskrivs närmare.
Procedures regarding the drug testing of drivers are further described in the 2007 selected issue on drugs and driving.
Förfaranden för drogtestning av fordonsförare beskrivs mer ingående i temakapitlet om narkotika och bilkörning i årsrapporten för 2007.
This is stated to be in the interest of good order, safety, health and security, and would be carried out on samples of urine, oral fluids and/or hair.
Förfaranden för användningen av vissa verktyg i kampen mot narkotikahandel inrättades eller förbättrades i vissa länder.
Procedures regarding the use of certain tools to combat drug trafficking were also established or improved. In Estonia, the Narcotic Drugs and Psychotropic Substances Act and Associated Acts was amended in May 2005 to widen the scope of surveillance.
I Estland gjorde man i maj 2005 en ändring i lagen om narkotiska droger och psykotropa ämnen samt därmed sammanhängande lagar som innebär att övervakning nu är tillåten i större utsträckning.
In Romania, a law implemented in June 2006 introduced the European arrest warrant and set out procedures for its use, as well as measures to improve judicial cooperation, surveillance and cross-border pursuit and transfer of legal procedures.
I Rumänien innebar en lag som började tillämpas i juni 2006 att den europeiska arresteringsordern infördes och att förfaranden för dess användning fastställdes jämte åtgärder för att förbättra domstolssamarbetet, övervakningen och möjligheterna till gränsöverskridande förföljande och överföring av mål.
In Bulgaria, the new Penal Procedure Code introduced in October 2005 regulates controlled delivery, confidential transactions and undercover investigations. There are also provisions for the temporary protection of witnesses in drugs cases and, in some circumstances, for protecting the identity of witnesses, as well as special rules for the questioning of such witnesses and use of undercover officers.
I Bulgarien innehåller den nya straffprocesslag som infördes i oktober 2005 regler för kontrollerade leveranser, konfidentiella transaktioner och utredningar under täckmantel Dessutom finns det bestämmelser om tillfälligt skydd för
Similar tools are available to prosecutors in other countries. In the Czech Republic, the prosecution of drug offences often invokes the provisions of the Code of Criminal Procedure, which enables protection of witnesses’ identity and surveillance of persons.
Vissa kategorier av anhållna får nu drogtestas i Skottland, på samma sätt som detta redan tidigare varit tillåtet i England och Wales.
In Norway, it is no longer the case that drug testing in the workplace can be carried out provided an employee or job applicant gives consent.
I Irland innebär ett nytt förslag till fängelseregler som offentliggjordes i juni 2005 av departementet för rättsliga frågor, jämlikhet och juridiska reformer en möjlighet att införa obligatorisk drogtestning av interner.
The new Finnish government decree on drug testing at work lays down a comprehensive list of provisions addressing consent, as well as the quality requirements of the test laboratories, samples and test results.
Detta anges kunna främja god ordning, säkerhet, trygghet och hälsa i fängelserna, och testerna skulle göras på urinprover, vätskor från munnen och/eller hår.
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe on drug law offences, especially in relation to reporting and recording practices, i.e. what is recorded, when and how.
Dessutom varierar systemen för information om narkotikabrott mellan länderna, särskilt i fråga om rapporterings- och registreringsrutiner, dvs. vad som registreras och när och hur detta sker.
As a result, it can be difficult to make comparisons between countries; therefore, it is more appropriate to compare trends rather than absolute numbers, and to take into account national population sizes when analysing European average trends.
Eftersom dessa skillnader kan försvåra direkta jämförelser mellan länder, är det mer ändamålsenligt att jämföra trender än absoluta tal. Dessutom bör man ta hänsyn till storleken på de olika ländernas befolkning när man analyserar europeiska genomsnittstrender.
Overall, at EU level, the number of ‘reports’ of drug law offences increased by an average of 47 % between 2000 and 2005 (Figure 1).
Totalt sett, på EU-nivå, ökade de ”rapporterade fallen” av narkotikabrott med i genomsnitt 47 % mellan 2000 och 2005 (figur 1).
The data reveal increasing trends in all reporting countries except Latvia, Portugal and Slovenia, which reported an overall decline over the five-year period (9).
Uppgifterna visar på stigande trender i alla länder som redovisat uppgifter, utom Lettland, Portugal och Slovenien, som redovisade en sammanlagd minskning under den berörda femårsperioden (9).