natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Källor: Europeiska kommissionen (AMECO-databasen) och ECB:s beräkningar.Anm. Budgetsaldot exkluderar intäkter från försäljning av UMTS-licenser.
was close to zero and that in the near future economic conditions would continue to exert a positive influence on the budget balance.
antagandet att produktionsgapet – och därmed konjunkturkomponenten i budgetsaldot – var nära noll och att de ekonomiska förhållandena inom den närmaste framtiden skulle fortsätta att utöva ett positivt inflytande på budgetsaldot.
In fact, as of 2001, the euro area economy entered a downturn.
Under 2001 gick euroområdet emellertid in i en konjunkturnedgång.
This gave rise to considerable ex post revisions of estimates of both the output gap and the cyclical component of the budget balance (see Chart B, right-hand panel).
Detta ledde till kraftiga revideringar i efterhand av beräkningarna av både produktionsgapet och konjunkturkomponenten i budgetsaldot (se diagram B, högra delen).
Hence the final outcome for 2000 in fact reflected a strong positive cyclical impact of approximately 1% of GDP.
Det slutliga utfallet för 2000 speglade faktiskt en kraftigt positiv konjunktureffekt på cirka 1 % av BNP.
By contrast, the cyclical contribution was estimated to be zero in that year.
Däremot uppskattades det cykliska bidraget till noll det året.
Another reason relates to uncertainty regarding the behaviour of tax revenues over the economic cycle.
Ett annat skäl hör samman med den osäkerhet som råder kring skatteintäkternas utveckling under konjunkturcykeln.
Current forecasting and cyclical adjustment methodologies generally assume a fairly stable relationship between the growth rate of tax revenues and the growth rate of GDP or, in disaggregated methodologies, the growth rate of other macroeconomic bases, which are also national accounts aggregates.
Aktuella prognos- och konjunkturrensningsmetoder förutsätter i allmänhet ett relativt stabilt förhållande mellan skatteintäkternas tillväxttakt och tillväxttakten i BNP, eller, i disaggregerade modeller, tillväxttakten i andra makroekonomiska fundamenta, som även är aggregat i nationalräkenskaperna.
During boom periods, however, taxes on profits and capital gains in particular have been shown to grow at a much faster rate than the assumed macroeconomic bases and then decline sharply during the subsequent downturn.
Under högkonjunkturer har det emellertid visat sig att särskilt skatter på vinster och kapitalvinster ökar i mycket snabbare takt än antagna makroekonomiska fundamenta och därefter minskar skarpt under den efterföljande nedgången.
The occurrence and magnitude of such effects can hardly be predicted given that they depend on factors such as the timing of the realisation of capital gains and complex tax rules, which usually allow profits in one year to be offset against losses in previous years.
Förekomsten av sådana effekter och deras omfattning kan knappast förutspås, med tanke på att de är beroende av sådana faktorer som tidpunkten för realiseringen av kapitalvinster och komplicerade skatteregler, som normalt tillåter att vinster under ett visst år skrivs av mot förlusterna under tidigare år.
A breakdown of changes in the ratio of government revenue to GDP since 2000 suggests that revenue losses in 2000 and 2001 were mainly attributable to tax cuts, but these were then exacerbated by other factors which depressed tax revenues, especially in 2002.
En uppdelning på förändringar i den offentliga sektorns intäkter i förhållande till BNP sedan 2000 tyder på att intäktsförlusterna 2000 och 2001 främst berodde på skattesänkningar, men att dessa sedan förvärrades av andra faktorer som dämpade skatteintäkterna, särskilt 2002.
By contrast, in 2005 and 2006 the revenue-to-GDP ratio increased significantly, despite a relative lack of tax-increasing measures.
Under 2005 och 2006 ökade däremot intäkterna i förhållande till BNP kraftigt, trots en relativ avsaknad av skattehöjande åtgärder.
The potential for such revenues to disappear in the near future represents a downside risk to the current fiscal outlook.
Möjligheten att sådana intäkter försvinner den närmaste tiden utgör en nedåtrisk för de aktuella utsikterna för de offentliga finanserna. finanserna.
Given these experiences, an important lesson from the fiscal policy misjudgements of 2000-01 is that one should beware of interpreting budgetary improvements in good times as being structural, even if changes in cyclically adjusted budget balances point in this direction.
Mot bakgrund av dessa erfarenheter går det att dra en viktig lärdom av felbedömningen av de offentliga finanserna 2000–2001, nämligen att man i goda tider ska akta sig för att tolka budgetförbättringar som strukturella, även om förändringar i det konjunkturrensade budgetsaldot pekar i en sådan riktning.
To that end, such rules need to be drawn up ex ante, and could include rules allocating exceptional surplus revenues to deficit and debt reduction.
bestämmelser skulle behöva utarbetas på förhand och eventuellt inbegripa bestämmelser om att oväntade överskottsintäkter ska användas för att minska underskottet och skulden.
Higher spending in priority areas or cuts in taxes and social security contributions to increase the quality of public finances should be financed primarily via expenditure reductions to avoid increases in the tax burden and/or fiscal deficits.
Ökade utgifter inom prioriterade områden eller sänkningar av skatter och socialförsäkringsbidrag för att öka kvaliteten på de offentliga finanserna bör i första hand finansieras genom utgiftsminskningar för att undvika en ökad skattebörda och/eller ett budgetunderskott.
Increasing efficiency in the provision of government services in general, and in public administration in particular, as well as in government revenue structures, is an effective way to release budget resources for more productive purposes.
Ökad effektivitet i tillhandahållandet av offentliga tjänster i allmänhet, och offentlig administration i synnerhet, samt inom offentliga intäktsstrukturer, är ett effektivt sätt att frigöra budgetmedel för mer produktiva ändamål.
2.6 EXCHANGE RATES AND BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS interest rate differentials.
Från maj till mitten av augusti fluktuerade växelkursen mellan euron och US-dollarn något i samband med att marknadsdeltagarna reviderade sina bedömningar av den relativa styrkan i konjunkturläget i de två ekonomierna.
In addition, the persistently large US current account deficit is likely to have contributed to some extent to the weakness of the US currency.
Efter att den 27 november 2007 ha nått en kurs på 1,49 US-dollar per euro deprecierade den gemensamma valutan något och uppgick till 1,47 US-dollar den 31 december 2007, dvs. 11,8 % starkare än i början av året.
In the early months of the year, relatively robust data releases for the euro area contrasted with a more mixed data environment for the United States, which led to a narrowing of interest rate differentials between the two areas.
EURON FORTSATTE ATT APPRECIERA I EFFEKTIVA TERMER 2007Efter att ha försvagats något 2005 från toppnoteringen i slutet av 2004 återhämtade sig i stort sett eurons nominella effektiva växelkurs under 2006.
From May to mid-August the euro/US dollar exchange rate underwent some fluctuations as market participants revised their assessment of the relative cyclical strength of the two economies.
I början av 2007 fortsatte euron att appreciera, och byggde vidare på sin styrka under året innan.
After a short initial period of depreciation as a result of the financial turbulence triggered by concerns about liquidity conditions in global money and credit markets, the euro appreciated strongly against the US currency from late August to late November.
Denna appreciering avbröts kort mellan maj och mitten av augusti, då euron rörde sig inom ett relativt snävt band. I samband med turbulensen på de globala finansmarknaderna deprecierade euron i augusti men apprecierade därefter kraftigt under resten av året.
Chart 33 Euro nominal and real effective exchange rates 1)
Diagram 33 Eurons nominella och reala växelkurs 1)
(monthly/quarterly data; index: Q1 1999 = 100) nominalreal, CPIreal, PPIreal, ULCM
(månads-/kvartalsuppgifter; index: 1kv 1999 = 100)
Source: ECB.1) Effective exchange rate indices vis-à-vis the currencies of 24 of the euro area’s important trading partners (EER-24).
Källa: ECB.1) Effektiv växelkurs vis-a-vis valutarna i de 24 mest viktiga handelspartnerna för euroområdet (EER-24).
An upward movement of the EER-24 indices represents an appreciation of the euro.
En ökning av indexet motsvarar en appreciering av euron.
The latest observations for monthly data are for December 2007.
De sista månadsuppgifterna avser december 2007.
In the case of the ULCM-based real EER-24, the latest observation is for the third quarter of 2007 and is partly based on estimates.
Den senaste uppgiften för det ULCM-baserade reala EER-24 avser tredje kvartalet 2007 och är delvis baserade på uppskattningar.
The appreciation of the euro vis-à-vis the US dollar was driven largely by a changing market assessment of the relative cyclical outlook for the two economic areas in favour of the euro area and developments in
noterades euron till 164,93 japanska yen, dvs. 5,1 % högre än i början av året.
and labour markets. After reaching USD 1.49 on 27 November 2007, the single currency depreciated slightly to stand at USD 1.47 on 31 December 2007, 11.8% stronger than at the beginning of that year.
Eurons appreciering gentemot dessa valutor uppvägdes delvis av eurons depreciering gentemot den polska zlotyn (6,2 %), den kanadensiska dollarn (5,4 %), den norska kronan (3,4 %) och den tjeckiska korunan (3,1 %).
The euro appreciated markedly vis-à-vis the Korean won (12.5%) and the Hong Kong dollar (12.1%), and more moderately against the Singapore dollar (4.8%) and the Chinese renminbi (4.6%).
Euron apprecierade också kraftigt mot det brittiska pundet under 2007 (med 9,2 %), där merparten av apprecieringen ägde rum mellan september och december.
The relatively contained appreciation against the Chinese currency reflects, to some extent, the apparent greater willingness of the Chinese authorities to allow a stronger appreciation of their currency against the US dollar, especially towards the end of the year.
I slutet av december 2007 noterades euron till 0,73 brittiska pund, den högsta nivån sedan den gemensamma valutan infördes 1999.
The appreciation of the euro against these currencies was partly counterbalanced by the euro’s depreciation against the Polish zloty (by 6.2%), the Canadian dollar (by 5.4%), the Norwegian krone (by 3.4%) and the Czech koruna (by 3.1%).
Att pundet försvagades berodde enligt uppgift på marknadens förväntningar om att Bank of England skulle sänka styrräntan ytterligare till följd av svagare finansiella och ekonomiska utsikter.
The real effective exchange rates of the euro – based on different cost and price measures – also appreciated during 2007 (see Chart 33).
Eurons reala effektiva växelkurs – baserad på olika kostnads- och prisindex – apprecierade också 2007 (se diagram 33).
In the last quarter of the year the real effective exchange rate of the euro, based on consumer prices, was about 5.5% above the level observed one year earlier.
Under årets sista kvartal låg eurons reala effektiva växelkurs, baserad på konsumentpriser, ungefär 5,5 % högre än ett år tidigare.
Chart 34 Current account balance and its components
Dessa överskott uppvägdes endast delvis av en förändring i balansen för faktorinkomster till
The euro also strengthened against the Japanese yen in 2007, amid some considerable shortterm volatility.
Euron stärktes även mot valutorna i flera asiatiska handelspartner, vilket delvis berodde på deras formella eller informella koppling till US-dollarn.
One of the main factors influencing the evolution of the Japanese currency appears to have been shifts in the attitude to risk by international investors and changes in the perceived attractiveness of “carry trade” transactions.
Euron apprecierade markant gentemot den koreanska wonen (12,5 %) och hongkongdollarn (12,1 %), och mer måttligt mot singaporedollarn (4,8 %) och den kinesiska renminbin (4,6 %).
On 13 July the euro reached a high of JPY 168.68. This appreciation trend subsequently came to a halt in the context of the global financial turbulence, which led to a reappraisal of risk by international investors and appears to have contributed to a significant unwinding of carry trades.
Den relativt begränsade apprecieringen gentemot den kinesiska valutan speglar i viss utsträckning de kinesiska myndigheternas av allt att döma ökade villighet att tillåta en kraftigare appreciering av sin
These surpluses were only partly counterbalanced by a shift in the income account to a deficit and an increase in the current transfers deficit (see Chart 34).
ett underskott och en ökning i underskottet för löpande transfereringar (se diagram 34).
After witnessing exceptionally strong growth rates in 2006, the value of extra-euro area trade in goods grew at a slower pace in 2007.
Efter exceptionellt starka uppgångar 2006, ökade värdet på varuhandeln med länder utanför euroområdet i långsammare takt 2007.
The value of goods exports increased by 8.1% in 2007, compared with growth of 14.3% in 2006.
Värdet på varuexporten ökade med 8,1 % 2007, jämfört med en tillväxt på 14,3 % 2006.
Meanwhile, the growth in goods imports showed a stronger deceleration, from 17.0% in 2006 to 5.5% in 2007.
Samtidigt sjönk tillväxten i varuimporten ytterligare, från 17,0 % 2006 till 5,5 % 2007.
This was one of the main factors behind the overall improvement in the euro area current account balance.
Detta var en av orsakerna till den totala förbättringen av euroområdets bytesbalans.
Imports and exports of services, by contrast, grew more strongly in 2007 than in 2006, partly counterbalancing the weaker growth in goods trade.
Importen och exporten av tjänster ökade däremot kraftigare 2007 än 2006, vilket delvis uppvägde den svagare tillväxten i varuhandeln.
Nevertheless, these developments may also be seen, to some extent, as a normalisation after a period of exceptionally strong growth at the end of 2006.
slutet av 2006.
Subsequently, growth in export volumes picked up in the third quarter of 2007, largely reflecting a rebound in foreign demand.
Exportvolymerna återhämtade sig därefter tredje kvartalet 2007, vilket till stor del berodde på en återhämtning i den utländska efterfrågan.
The geographical breakdown of euro area goods trade shows that exports towards Asia, especially China, and the central and eastern European countries continued to be particularly dynamic in 2007, amid strong economic activity in these regions.
En geografisk uppdelning av euroområdets varuhandel visar att exporten till Asien, särskilt Kina, och länderna i Central- och Östeuropa var fortsatt mycket dynamisk 2007, i ett läge med stark ekonomisk aktivitet i dessa regioner.
Export volumes to the United States declined in absolute terms (see Chart 35).
Exportvolymerna till USA minskade i absoluta termer (se diagram 35).
Nevertheless, it appears that the appreciation of the euro has so far had a relatively contained impact on euro area export performance, with the latter mainly driven by continued robust growth in foreign demand.
Hittills tycks emellertid euron ha haft en relativt begränsad inverkan på euroområdets exportutveckling, som främst drivits av en fortsatt robust tillväxt i den utländska efterfrågan.
Meanwhile, export prices grew only moderately, indicating that euro area firms might have adjusted their profit margins to offset the decline in price and cost competitiveness resulting from the euro appreciation.
En något svagare ökning av den utländska efterfrågan och eurons appreciering bidrog till den långsammare takten i euroområdets export under årets första hälft. Denna utveckling kan emellertid också till viss del ses som en normalisering efter en period med en exceptionellt kraftig ökning
According to the breakdown of trade in goods into volumes and prices, available up to November 2007, the deceleration in the
På importsidan utvecklades volymerna ungefär på samma sätt som exportvolymerna 2007.
Chart 35 Euro area export volumes to selected trading partners
Diagram 36 Euroområdets direkt- och portföljinvesteringar
(indices: Q1 2004 = 100; seasonally adjusted; three-month moving average) extra-euro area United States United Kingdom OPEC Asia
Utanför euroområdet USA Storbritannien OPEC Asien
Chart 36 Euro area direct and portfolio investment
Denna nedgång berodde främst på ett minskat nettoinflöde av portföljinvesteringar på 44 miljarder, vilket i viss utsträckning uppvägdes av lägre nettoutflöden av direktinvesteringar på 28 miljarder euro (se diagram 36).
Chart 37 Net international investment position
Diagram 37 Finansiell utlandsställning, netto
Source: ECB.Note: Data refer to the yearend except for 2007 (third quarter).
Uppgifterma baseras på utestående belopp vid periodens slut förutom för 2007 (tredje kvartalet).
All in all, recent data seem to suggest that the financial account of the euro area was affected by the credit market turbulence that began in August 2007.
Totalt sett tycks aktuella uppgifter tyda på att euroområdets finansräkenskaper påverkades av den turbulens på kreditmarknaden som började i augusti 2007.
However, this masks two distinct trend movements in the course of 2007.
Trots en viss uppgång i oktober 2007 tycks investerare i och utanför
INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION DETERIORATED FURTHER IN 2007Data on the international investment position of the euro area vis-à-vis the rest of the world, available up to the third quarter of 2007, indicate that the euro area recorded net liabilities of €1,299 billion vis-à-vis the rest of the world (representing 14.8% of euro area GDP), compared with net liabilities of €1,024 billion (12.1% of GDP) at the end of 2006 (see Chart 37).
UTLANDSSTÄLLNINGEN FÖRSÄMRADES YTTERLIGARE 2007Uppgifter om euroområdets utlandsställning fram till tredje kvartalet 2007 pekar på att euroområdets nettoskuld gentemot resten av världen uppgick till 1 299 miljarder euro (motsvarande 14,8 % av euroområdets BNP), jämfört med en nettoskuld på 1 024 miljarder euro (12,1 % av BNP) i slutet av 2006 (se diagram 37).
This increase in net liabilities in 2007 resulted mainly from an increase in the net liability positions in portfolio investment (by €340 billion) and other investment (by €72 billion), which were offset by an increase in the net asset positions in direct investment (by €80 billion) and financial derivatives (by €43 billion).
Denna ökning av nettoskulden 2007 berodde främst på en ökning av nettoskuldställningen i portföljinvesteringar (med 340 miljarder euro) och övriga investeringar (med 72 miljarder euro), som delvis uppvägdes av en ökning av nettotillgångsställningar i direktinvesteringar (med 80 miljarder euro) och finansiella derivat (med 43 miljarder euro).
Reserve assets remained broadly unchanged.
Valutareserverna var i stort sett oförändrade.
Overall, the increase in the euro area’s net international liability position was largely driven by revaluation effects resulting from asset price changes and movements in the euro exchange rate.
Totalt sett berodde ökningen av euroområdets nettoskuld till utlandet främst på omvärderingseffekter till följd av förändringar i tillgångspriser och rörelser i eurons växelkurs.
An appreciation of the euro typically lowers the euro value of assets by more than the value of liabilities and leads to an increase in the net debtor position.
En appreciering av euron minskar normalt tillgångars värde i euro med mer än värdet på skulder och leder till ökad nettoskuldsättning.
ECONOMIC ACTIVITY Real GDP growth in the noneuro area EU Member States remained robust in 2007 rapid credit growth and an expansionary fiscal stance also contributed to robust growth in domestic demand.
3EKONOMISK OCH MONETÄR UTVECKLINGI EU-LÄNDER UTANFÖR EUROOMRÅDET kredittillväxt och en expansiv finanspolitik till den starka ökningen av den inhemska efterfrågan.
(see Table 6).9While this pattern of strong economic activity was widely observed across countries, annual growth rates differed considerably.
EKONOMISK AKTIVITETDen reala BNP-tillväxten i EU-länderna utanför euroområdet var fortsatt kraftig 2007 (se tabell 6).9 Även om den starka ekonomiska utvecklingen var brett baserad mellan länderna fanns det stora skillnader i årstakt.
Annual average real GDP growth was highest in the Baltic States and Slovakia, where it stood around 8%.
Den årliga genomsnittliga reala BNP-tillväxten var högst i de baltiska staterna och Slovakien, där den låg runt 8 %.
In the Czech Republic, Poland and Romania, annual average real GDP growth was also very strong, at between 6.0% and 6.5%.
Även Tjeckien, Polen och Rumänien uppvisade en kraftig årlig genomsnittlig real BNP-tillväxt, på mellan 6,0 % och 6,5 %.
Real GDP growth was lowest in Denmark and Hungary, at 1.8% and 1.3% respectively.
Den reala BNP-tillväxten var lägst i Danmark och Ungern, på 1,8 % respektive 1,3 %.
In Cyprus, Malta, Sweden and the United Kingdom, growth remained robust between 2.8% and 4.4%.
I Cypern, Malta, Sverige och Storbritannien låg tillväxten stadigt kvar mellan 2,8 % och 4,4 %.
Net exports contributed negatively to growth in most noneuro area EU Member States, despite solid growth in foreign demand, as strong demand for imports outpaced export growth.
Trots en robust tillväxt i den utländska efterfrågan bidrog nettoexporten negativt till tillväxten i de fl esta EU-medlemsstater utanför euroområdet eftersom importefterfrågan ökade snabbare än exporttillväxten.
The contribution of net exports to real GDP growth was significantly positive only in Hungary, Malta, Slovakia and Sweden.
Endast i Ungern, Malta, Slovakien och Sverige var nettoexportens bidrag till den reala BNP-tillväxten mycket positivt.
Overall, export growth in 2007 remained robust, although it decelerated in most countries compared with 2006.
Totalt sett var exporttillväxten fortsatt kraftig 2007, även om den dämpades i de fl esta länder jämfört med 2006.
Growth in exports was supported by strong demand in key trading partners and sizeable foreign direct investment inflows in recent years, while strong import growth was underpinned by robust domestic demand and the relatively high import content of exports.
Exporttillväxten understöddes av en kraftig efterfrågan från viktiga handelspartner och avsevärda inflöden av utländska direktinvesteringar de senaste åren, medan den kraftiga importtillväxten gynnades av en stark inhemsk efterfrågan och exportens relativt höga importinnehåll.
In most noneuro area EU Member States, economic activity was driven by domestic demand.
I de fl esta av EU-länderna utanför euroområdet gynnades den ekonomiska aktiviteten av den inhemska efterfrågan.
Private consumption was spurred by increasing gains in real disposable income, associated with accelerated wage increases and rising employment.
Den privata konsumtionen drevs på av ökande reala disponibla inkomster i samband med en accelererande lönetillväxt och ökad sysselsättning.
Growth in gross fixed capital formation benefited inter alia from an extended period of favourable financing conditions and a stronger inflow of EU structural funds in many countries.
Tillväxttakten för fasta bruttoinvesteringar gynnades bland annat av en lång period med gynnsamma finansieringsvillkor och ett större inflöde av EU:s strukturfondsmedel i
In the majority of countries,
I de fl esta länder bidrog även en snabb
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabell 6 Real BNP-tillväxt i EU-medlemsstater utanför euroområdet och i euroområdet