natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This latter question provided an indicator of whether health promotion was a factor in these activities taking place.
• Dokumentera olika åtgärder till förmån för främjande av hälsa på arbetsplatser runt om i Europa.
These thirty activities were grouped into five areas:
• Dokumentera hur och varför åtgärder genomförs till förmån för främjande av hälsa på arbetsplatsen.
• Health screening
• Granska den roll som arbetstagarinflytande spelar vid utformningen av initiativ till förmån för främjande av hälsa på arbetsplatsen.
• Social and welfare
Mer än 1 400 företag i sju länder besvarade frågeformuläret, vilket motsvarade en genomsnittlig svarsfrekvens på 23 %.
Workplace Health Promotion in Europe
Främjande av hälsa på de europeiska arbetsplatserna urvalen i de mindre länderna gjordes på nationell nivå.
The findings indicated that the highest levels of health activity tended to be seen in larger workplaces, in workplaces which had specific health policies and budgets, and workplaces which had active health and safety committees.
I allmänhet var de företag som svarade större än genomsnittet och tenderade att vara mer aktiva inom hälsofrämjande arbete än dem som inte besvarade frågeformuläret.
In addition, companies which had the active involvement of management in health activities tended to undertake more health activity.
I praktiken innebär detta att förekomsten av hälsofrämjande arbete på arbetsplatsen förmodligen är överskattad.
Two important conclusions can be drawn from the findings:
■ Hur vanligt är det att företag vidtar hälsofrämjande åtgärder?
• The most common health activities at work take place in the health and safety area, with up to 75% of companies reporting specific activities.
De intervjuade ombads uppge om någon av 30 möjliga hälsorelaterade åtgärder vidtogs på deras arbetsplats.
Conversely, activities which still might be thought of as falling within the health and safety area (e.g. work organisation, job design), are relatively uncommon.
Vidare ombads de uppge i hur pass stor utsträckning dessa åtgärder syftade till att förbättra hälsan för arbetstagarna.
Furthermore, activities which might be regarded as coming from the health promotion arena (e.g. eating, alcohol or smoking policies) tend to take place rarely.
Den senare frågan gav en indikation på huruvida hälsofrämjande åtgärder ingick som en del av de åtgärder som vidtogs.
• Many health activities take place for reasons other than the improvement of health.
Dessa 30 åtgärder grupperades i fem olika typer av åtgärder:
■ How are health actions set up ?
• Hälsoundersökningar.
In order to facilitate answering these questions, an idealised process of setting up health actions was described, involving four phases: the initial idea, planning, implementation and evaluation.
• Organisatoriska förändringar.
In addition, four levels of involvement in the process were envisaged: information provision, consultation, participation and responsibility.
• Skapande av en säker och hälsosam arbetsmiljö.
The main findings from this part of the investigation were:
• Förbättring av den psykosociala arbetsmiljön.
• Management were most involved in the process of setting up health initiatives at all phases and with the highest degree of participation
Resultaten pekade på att det var vanligast med hälsofrämjande åtgärder på de större arbetsplatserna, på arbetsplatser som hade utarbetat specifika hälsopolicies och budgetar för detta, och på arbetsplatser där skyddskommittéerna var aktiva.
• Staff representatives and health and safety representatives were the next most involved groups, but at lower levels of participation than management.
Dessutom fanns det en tendens att företag där ledningen var aktivt engagerad i hälsofrämjande åtgärder, också vidtog mer sådana åtgärder.
• The other parties played lesser roles, both in terms of when they were involved and the extent of their participation.
Två viktiga slutsatser kan dras från resultaten:
• In general, management were always responsible for health initiatives, while the other parties level of involvement rarely exceeded participation
• Den vanligaste typen av hälsofrämjande åtgärder sker inom ramen för arbetarskydd ­ så mycket som 75 % av företagen uppgav att de vidtog åtgärder på detta område.
These findings were related to the actual occurrence of health actions, whether they had health improvement as a component or not.
• Många hälsorelaterade åtgärder vidtas av andra anledningar än att förbättra hälsan.
While the findings from uns analysis were complex, they revealed some interesting insights into how the different parties are involved in setting up the five classes of health activity. These were:
Detta har stor betydelse för hur hälsofrämjande åtgärder på arbetsplatsen bör marknadsföras ­det är inte tillräckligt att marknadsföra hälsofrämjande åtgärder enbart i termer av deras hälsoförbättrande effekter.
• In general, levels of participation by any party did not strongly predict health activity on their own
■ Hur genomförs hälsorelaterade åtgärder?
• Involvement of Occupational health staff and health and safety representatives was most predictive of health activity
En viktig del av undersökningen bestod i att kartlägga hur hälsorelaterade åtgärder på arbetsplatsen genomförs i praktiken.
• However, involvement of occupational health staff was associated with lower levels of health involvement by all other parties
En rad frågor inriktades på vilka parter som var inblandade i genomförandet av hälsorelaterade åtgärder samt på vilka nivåer och i vilken utsträckning de deltog i detta arbete.
• Despite high levels of management participation, this was not generally associated with levels of health activity.
Dessutom utgick man ifrån fyra olika nivåer för deltagande i denna process: information, samråd, medverkan och ansvar.
In addition, management involvement was most associated with activities which did not have health improvement as a specific objective.
Frågorna hänförde sig till sex tänkbara inblandade parter: företagsledningen, representanter för personalen, fackförenings­
■ Why are health actions started ?
De viktigaste resultaten från denna del av undersökningen var de följande:
There were two classes of reasons why organisations undertook workplace health activities - the benefits that might accrue to the organisation and the fact that health activity might be seen as a solution to a specific problem.
• Företagsledningen var den part som i störst utsträckning var inblandad i och medverkade till genomförandet av hälsorelaterade åtgärder under samtliga etapper av denna process.
The most important reasons for undertaking health action were related to legislative provisions, health problems in the enterprise, problems of employee morale, personnel problems and productivity problems. These reasons were cited by more than 60% of companies in each case.
• Representanter för personalen och skyddsombud var den grupp som var näst mest inblandad, men med en lägre grad av medverkan än företagsledningen.
In addition, there were major unexpected benefits in relation to areas such as reduced staff turnover, reduced accident rates and staff morale. These perceptions of benefits were supported by the findings from open ended questions.
• De övriga parterna spelade mindre betydande roller, både vad avser när och i vilken utsträckning de medverkade till genomförandet av processen.
A second line of investigation into why companies undertake health actions is provided by a set of case studies of multinationals which is reported by Hauss (1992). In these case studies, the motivation for the company undertaking workplace health promotion was examined in detail.
• Som regel var det alltid företagsledningen som ansvarade för de hälsorelaterade åtgärderna, medan den nivå på vilken de övriga parterna var inblandade i arbetet med några få undantag begränsade sig till medverkan till de beslut som fattades.
From these case studies, it was apparent that there were a multiplicity of reasons why companies undertake health promotion in the workplace.
Dessa resultat hänförde sig till den faktiska förekomsten av hälsorelaterade åtgärder, oavsett om de inbegrep hälsoförbättrande åtgärder eller ej.
In many cases, (often US multinationals), their health promotion programmes stem from more general human resource policies.
Även om det var svårt att tyda resultaten av denna analys, så gav de en del intressanta upplysningar om på vilket sätt olika parter deltar i de fem typerna av hälsorelaterade åtgärder:
In others, especially where there are hazardous processes undertaken, good practice in the area of health and safety has spilled over into the development of health promotion programmes.
• I allmänhet kunde man inte säga huruvida ett företag vidtog hälsorelaterade åtgärder enbart genom att titta på de olika parternas grad av medverkan.
Other companies use their health promotion programmes as a means of initially attracting and then retaining their workforce, while others are concerned about company image.
• Generellt sett kunde man förutsäga huruvida ett företag vidtog åtgärder på hälsoområdet genom att titta på om personal inom företagshälsovården och skyddsombud var inblandade i sådana åtgärder.
In addition to these top level reasons for undertaking WHP, many companies stated that their programmes had evolved largely through the actions of committed and resourceful staff in key positions.
• Om personal inom företagshälsovården var inblandade i hälsorelaterade åtgärder var emellertid övriga parter endast till viss del delaktiga i dessa åtgärder.
As part of the analysis of the survey data, a key question to be answered concerned what company characteristics predicted the levels of health activity within that company.
• En hög grad av engagemang i hälsorelaterade åtgärder från ledningens sida var dock inte förbundet med en noggrann och ingående bevakning av hälsorelaterade frågor.
This analysis examined such factors as the presence of health policies and health budgets within companies, the existence of occupational health departments and health and safety committees, and levels of involvement of the key players in the health activities.
Dessutom var ledningen mest inblandad i åtgärder som inte hade direkta hälsoförbättrande syften.
While there were some differences in the company characteristics which explained specific health activities, the factors which explained high overall levels of health activity were:
■ Varför inleds hälsorelaterade åtgärder?
• Company size - larger companies were more likely to have higher levels of activity
Det fanns i huvudsak två olika slags skäl till varför företag genomförde hälsorelaterade åtgärder på arbetsplatsen; de fördelar detta kunde medföra för organisationen och det faktum att hälsorelaterade åtgärder kunde utgöra en lösning på ett specifikt problem.
• Health and safety committees
De intervjuade ombads besvara både öppna frågor och frågor med givna svarsalternativ.
• Health policies
Dessa skäl uppgavs av mer än 60 % av de tillfrågade företagen.
• Placing a high value on the health of the workforce
De fördelar som uppgavs understöddes av resultaten från de öppna frågorna.
• The prompting factors of personnel problems, staff morale problems, improving public image of the company and productivity problems
Hauss rapporterar (1992) om en annan undersökning som genomfördes i form av ett antal fallstudier i multinationella företag och inriktades på att ta reda på varför företag vidtar hälsorelaterade åtgärder.
• The involvement of occupational health staff and external consultants
Inom ramen för dessa fallstudier granskades företagens motivation att genomföra hälsorelaterade åtgärder på arbetsplatsen in i detalj.
Workplace Health Promotion in Europe
Främjande av hälsa på de europeiska arbetsplatserna
These findings make intuitive sense, as there are solid grounds for believing that companies with resources and policies are more likely to be active in the health arena.
Av dessa fallstudier framkom det klart och tydligt att det fanns många olika skäl till varför företag vidtog hälsorelaterade åtgärder på arbetsplatsen.
However, they also point to a number of challenges for workplace health promotion and at the same time point to some opportunities for the promotion and development of health activity in the workplace.
I vissa företag, särskilt där arbetstagarna utför riskfyllda arbetsmoment, har framgångsrika exempel på arbetarskydd haft återverkningar på utvecklingen av hälsofrämjande program.
Specifically, the results point to the need to develop strategies which can encourage SMEs and micro-enterprises to take up health activity.
Utöver dessa av företagsledningen framförda skäl för att vidta hälsofrämjande åtgärder, uppgav många företag att deras program till stor del hade utvecklats på initiativ av beslutsamma och mycket kompetenta anställda i nyckelpositioner.
They also point to some of the steps which are necessary for such activity to take place - the need to create a health policy and the need to assign a health budget and other resources.
Även om det rådde vissa skillnader mellan vad som kännetecknar företag som vidtar hälsorelaterade åtgärder, tydde följande faktorer på omfattande åtgärder till förmån för bättre hälsa:
While SMEs and micro-enterprises may not have the resources to fund, for example, occupational health departments, they should be able to develop health policies and to assign even small health budgets.
• Företagsstorlek ­ större företag var i allmänhet mer benägna att vidta mer omfattande åtgärder på hälsoområdet.
Case studies of good practice
Enkätundersökningen på de europeiska arbetsplatserna
These case studies were undertaken in companies located in 8 EU countries and they showed a wide variation in approach.
• Hög prioritering av de anställdas hälsa.
Broadly speaking, three types of approach could be identified.
• Personalproblem, dålig anda bland personalen, produktivitetsproblem och en strävan efter att förbättra utomståendes syn på företaget.
The first came from a tradition of workplace participation and adopted a problem solving approach, and was characteristic of some of the Northern European countries.
• Personal inom företagshälsovården och externa konsulter var inblandade i det hälsorelaterat arbetet.
The second approach was more characteristic of Southern Europe, and tended to involve a more paternalistic style of management towards the provision of welfare and health care to workers.
Rent intuitivt förefaller dessa resultat rimliga eftersom det finns goda skäl att anta att företag med resurser och utarbetade policies i högre grad tenderar att vara aktiva på hälsoområdet.
It also tended to involve workers families and the wider community.
Resultaten pekar på ett antal utmaningar beträffande främjande av hälsa på arbetsplatsen, men även på möjligheter.
The third approach, which tended to be found in Britain and Ireland, had much in common with the US approach.
Mer specifikt pekar resultaten på ett behov av att utveckla strategier som kan uppmuntra små och medelstora företag och mikroföretag att inleda hälsorelaterade åtgärder.
This often involved the use of off-the-shelf health promotion programmes which were often to be found in US multinationals.
De pekar även på vad som krävs för att sådana åtgärder skall kunna vidtas, d.v.s. att utforma hälsopolicies och budgetar samt avsätta resurser för detta.
Workplace Health Promotion in Europe
Fallstudier av framgångsrika exempel på hälsofrämjande åtgärder
However, while these three general approaches could be distinguished, there were also many examples of more innovative approaches to WHP, where for example, social and psychological health issues were addressed by companies.
Den andra metoden var mer karakteristisk för Sydeuropa och tenderade att utgå ifrån en mer patriarkalisk ledningsstil vad avser synen på tillhandahållande av personal­ och hälsovård för de anställda.
• Implementation - strategies, instrument and methods
Fallstudier av framgångsrika exempel på hälsofrämjande åtgärder hälsofrämjande program, vilket var vanligt i multinationella amerikanska företag.
On the basis of these priorities it was decided to first address the issue of professional development, i.e. training and education for WHP. This was done because it seemed that one of the major barriers to progress concerned the shortage of appropriate knowledge and skills among the professional groups likely to be involved in implementing WHP.
Utöver dessa tre huvudmetoder fanns det emellertid många exempel på mer innovativa metoder för främjande av hälsa på arbetsplatsen, där företagen exempelvis inriktade sig på sociala och psykologiska aspekter på hälsoproblem.
As a result of the recommendations from the policy conference, the next stage of the Foundation programme directed itself towards the development of professional skills in the area of WHP.
I slutet av år 1992 beslöt man att hålla en konferens för politiska beslutsfattare på hög nivå för att offentliggöra resultaten från programmets forskningsfas.
As part of the development process, a survey of existing training initiatives in Europe in the area was undertaken which revealed that there were no widely known or available training/education courses which dealt with WHP.
• Marknadsföring av och incitament till förmån för främjande av hälsa på arbetsplatsen.
In developing a document to meet this skills and knowledge gap, a number of challenges had to be faced:
• Organisatoriska förändringar till förmån för bättre hälsa (samordnade åtgärder för främjande av hälsa på arbetsplatsen).
• There are a multiplicity of disciplines involved in the area, each with specific knowledge and skill gaps
• Utbildning för yrkesgrupper som är delaktiga i hälsofrämjande åtgärder på arbetsplatsen.
• The need for training courses varied between professional groups
• Strategier, instrument och metoder för genomförande.
• The type of courses to be delivered would vary in duration, scope and depth
På grundval av dessa prioritetsområden beslöt man att först diskutera frågan rörande utbildning i främjande av hälsa på arbetsplatsen.
It was therefore decided not to develop a single training course, or even a set of training courses, but to develop a framework or specification for training, from which a range of training courses could be developed.
Europeiska fondens initiativ berodde på bristen på tillräckliga kunskaper och färdigheter bland yrkesgrupper som deltar i genomförandet av främjande av hälsa på arbetsplatsen.
• Marketing health promotion
Beslutet ledde till utarbetandet av en utbildningsmanual för främjande av hälsa på arbetsplatsen.
Workplace Health Promotion in Europe
Utbildningsmanualen
• The participant
Inom ramen för utvecklingsprocessen genomfördes en undersökning om existerande utbildningar på området i Europa.
• The change facilitator
Denna undersökning gav vid handen att det inte tillhandahölls några utbildningskurser på området främjande av hälsa på arbetsplatsen.
These two structural elements form a two dimensional matrix, where the cells are filled with specifications for the skills and knowledge needed to undertake each role at each phase of the health promotion process.
Vid utvecklingen av en manual som sökte fylla dessa luckor med avseende på kunskaper och färdigheter var man tvungen att beakta ett antal faktorer:
The training specification represents a significant advance on most thinking in the area of WHP in a number of ways.
• Det fanns flera olika discipliner på området, var och en med sina speciella kunskaps- och färdighetsluckor.
In addition, it recognises that the process is not expert led, but is supported by expertise.
• Behovet av utbildningskurser varierade mellan olika yrkesgrupper. grupper.
The next phase of the programme involved the dissemination of the training specification, with the objective of supporting the implementation of the specification in a range of training and educational sites.
• De olika kurser som skulle tillhandahållas varierade med avseende på längd, omfattning och djup.
This initially involved setting up three European regional seminars which had the twin purpose of explaining the nature of the training specification and of seeking to identify institutions interested in implementing the specification.
• Det rådde stora skillnader mellan länderna med avseende på kännedom om, vilka yrkesgrupper som var inblandade i samt utbildningsinfrastruktur och nationella strategier för främjande av hälsa på arbetsplatsen (i den mån det ens fanns några sådana strategier).
These seminars were held over a 10 month period in Copenhagen, Leiden and Valencia with more than 100 participants from a range of training and education institutions attending.
I syfte att ta itu med dessa utmaningar beslutade man att en av de vägledande principerna vid utvecklingen av utbildningsmanualen skulle vara flexibilitet.
In addition to these principal seminars, opportunities for dissemination of the specification at national and international conferences were taken.
Man beslöt därför att inte utveckla en eller ett par olika utbildningskurser utan snarare att definiera en ram eller specifikation för utbildning, utifrån vilken ett brett spektrum av utbildningskurser kunde utvecklas.
As a result of these seminars, almost 40 training and educational Institutions showed sufficient interest in implementing the specification to become members of a user network for the specification.
Vid utarbetandet av manualen beaktades två viktiga strukturella aspekter, nämligen:
The users network should be seen as one among a number of supports which were offered to members in the implementation process.
• Marknadsföring av främjande av hälsorelaterade åtgärder på arbetsplatsen.
• Production of a newsletter on implementation - SPECIFICS
• Experten, vars uppgift är att stödja den hälsofrämjande processen genom att bidra med sin kunskap.
• Development of an annotated bibliography on relevant literature
Denna person bör ha kunskaper på områden såsom undersökningsmetodologi, dataanalys och arbetarskydd.
• Circulation of sample training courses and materials
Denna person måste vara skicklig på att övertyga och med hjälp av flera olika medier kunna presentera konceptet på ett språk som går fram till de relevanta potentiella målgrupperna.
• Sharing of implementation experiences
Före språkaren har en viktig roll att spela i att marknadsföra de hälsofrämjande åtgärderna allt eftersom processen framskrider.
At time of writing, 25 Institutions had either already implemented the training specification (some in a number of courses), or were deep in the process of doing so.
• Verkställaren, som främst tar hand om det praktiska genomförandet av de hälsofrämjande åtgärderna och fungerar som ett stöd för processen, t.ex. genom att ge utbildning i specifika hälsofrågor, knyta kontakter med organismer utanför företaget, hjälpa till med behovsanalysen och leda grupper.
About 5000 people from a wide range of backgrounds from 12 Member States will have been trained on courses using the specification before the end of 1998.
• Deltagaren, som - till skillnad från många andra modeller för tillhandahållande av hälsovård - måste spela en aktiv roll.
These backgrounds include occupational medicine, occupational nursing, health and safety representatives, health and safety engineers and a range of 3rd level students.
Denna person måste bl.a. kunna medverka i och på ett meningsfullt sätt bidra till alla etapper av den hälsofrämjande processen, vilket även inbegriper faktiskt deltagande i de hälsorelaterade åtgärderna.
An evaluation study has revealed that the experiences of users of the specification to date has been almost uniformly positive both in relation to using the specification and the impact it has had on students.
• Förändringsbefrämjaren, som spelar en mycket viktig roll i den hälsofrämjande processen eftersom hälsofrämjande åtgärder innebär förändringar, både med avseende på arbetsmiljön och den enskilda individen.
Only minor modifications to the specification have been suggested, and these suggestions have been incorporated into the final version of the specification.
Denna person måste ha förmåga att hantera olika grupper, delta i organisationsutveckling, övertyga
Other European developments in workplace health promotion
Utbildningsmanualen samt effektivt leda och styra processen.