natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In many European countries, there is a growing concernabout the wider impact of drug use on the communities inwhich it occurs. Issues related to public safety and theexposure of young people to drugs are among the morecommonly cited concerns that can be grouped under thetitle of ‘Drug-related public nuisance’ — this issue isexplored in detail in the selected issues sectionaccompanying the annual report, and continuing thecriminal justice theme is a selected issue devoted to areview of strategies to divert those with drug problemsaway from custodial sentences and towards treatment(‘Alternatives to imprisonment: targeting offending problemdrug users in the EU’).
Även om EU:s narkotikastrategi ochhandlingsplan för perioden 2000–2004 inte har uppnåttalla de ambitiösa mål som sattes upp representerar de enviktig utveckling när det gäller hur medlemsstaterna, EU:sinstitutioner och specialiserade organ kan samarbeta föratt samordna och mäta framstegen på narkotikaområdet.EU:s nya narkotikastrategi för perioden 2005–2012 syftartill att föra denna process vidare.
Chapter 1New developments in policies and laws
Kapitel 1Den senaste utvecklingen inom politik och lagstiftning
Policy developments in the field of drugs among EUMember States are inevitably heterogeneous, reflecting thevariety of approaches at national and European level.However, this does not preclude the existence of commonfeatures that merit analysis.
Eftersom narkotikafrågan hanteras på olika sätt pånationell och europeisk nivå är det oundvikligt attnarkotikapolitikens utveckling i EU:s medlemsstater skiftar.Samtidigt finns det gemensamma faktorer som det kanvara meningsfullt att analysera.
to ensure a high level of security for the general publicby taking action against drug production and supplyand cross-border trafficking, and intensifyingpreventive action against drugrelated crime througheffective cooperation between Member States.
Att garantera en hög nivå av säkerhet för allmänhetengenom åtgärder mot narkotikaframställning ochgränsöverskridande narkotikahandel, och genomförstärkning av de förebyggande åtgärderna motnarkotikarelaterad brottslighet genom effektivtsamarbete mellan medlemsstaterna.
These two goals cover the six priorities identified in the2000–04 EU strategy on drugs.
Dessa två mål omfattar de sex prioriteringar somidentifierades i EU:s narkotikastrategi för perioden2000–2004.
The new strategyreiterates the integrated, multidisciplinary and balancedapproach of combining measures to reduce both demandand supply.
Även den nya strategin utgår från enintegrerad, tvärvetenskaplig och välavvägd metod somkombinerar åtgärder för att minska både tillgång ochefterfrågan.
It concentrates on these two policy areas andon two cross-cutting themes — ‘international cooperation’and ‘information, research and evaluation’ — and on‘coordination’.
Strategin är inriktad på dessa tvåpolitikområden och på två genomgående teman –”internationellt samarbete” och ”forskning, information ochutvärdering” – samt på ”samordning”.
During the reporting period, foremost among thesefeatures is the way in which drug strategies are evaluatedin different Member States.
Under rapporteringsperioden var den viktigastegemensamma faktorn den utvärdering avnarkotikastrategierna som görs i olika medlemsstater.Iflera EU-länder görs utvärderingar av genomförandet avnationella narkotikastrategier.
The implementation of nationaldrug strategies is evaluated in several EU countries.Although the effects of evaluation on drug policy as awhole cannot yet be determined, evaluation has alreadyyielded some promising results: we now have a greaterunderstanding of successes and failures, and in somecases a result of evaluation has been that more resourceshave been allocated to enable unrealised strategyobjectives to be achieved.
Även om det ännu inte gåratt slå fast hur utvärderingarna har påverkatnarkotikapolitiken som helhet har resultaten varit lovande:vi har i dag större kunskaper om framgångar ochmisslyckanden, och i några fall har utvärderingar lett till attökade resurser har anslagits för att uppnå ännu inteförverkligade mål.
Moreover, the evaluation of the EU strategy and action plan 2000–04 represents the firstoutcome of an important process in which Member States,EU institutions and specialised agencies are workingtogether to measure progress in the field of drugs.Otherpolicy developments taking place over the reportingperiod include reduction in some countries in penaltiesfordrug use and an increase in the severity of penaltiesfordrug trafficking and drugrelated offences threateningminors.
Utvärderingen av EU:s strategi ochhandlingsplan för perioden 2000–2004 är dessutomdetförsta resultatet av den viktiga process därmedlemsstaterna, EU:s institutioner och specialiseradeorgan arbetar tillsammans för att mäta framstegen pånarkotikaområdet. En annan politisk utveckling underrapporteringsperioden är att vissa länder har sänkt straffenför narkotikaanvändning och skärpt straffen för olaglignarkotikahandel och narkotikarelaterade brott som utsätterminderåriga för fara.
A strategic approach to drug policyinthe European Union
Ett strategiskt angreppssättnärdetgäller narkotikapolitiken inom Europeiska unionen
In February 2005, the European Commission presentedthe European Parliament and the European Council with acommunication on an EU drug action plan for the period2005–08.
I februari 2005 lade Europeiska kommissionen, eftersamråd med ECNN och Europol, fram ett meddelande omen EU-handlingsplan för narkotikabekämpning(2005–2008).
The Commission alsoconsulted civil society.
Samråd ägde även rum med det civilasamhället.
The action plan, which takesaccount of the results of the evaluation of the previousplan, is designed in such a way that, for each action, theactors involved are clearly identified and assessment tools,indicators and dates for achievement are specified.
Resultaten av utvärderingen av den föregåendehandlingsplanen har beaktats och i den nyahandlingsplanen anges för varje åtgärd vilka aktörer somdeltar, utvärderingsverktyg, indikatorer och tidtabell.
Thisshould facilitate follow-up monitoring of the actions as wellas providing more effective guidance regarding theimplementation of the plan. The Commission will carry outannual progress reviews of the action plan, as well as animpact assessment, before proposing a plan for 2009–12.
Dettabör göra det lättare att följa upp åtgärderna och att styragenomförandet av handlingsplanen på ett effektivare sätt.Kommissionen kommer att göra årliga granskningar avhandlingsplanens framsteg och en konsekvensbedömninginnan den föreslår en handlingsplan för perioden2009–2012.
The EU drug strategy 2005–12, adopted by the European Council in December 2004, takes into account the resultsof the final evaluation of progress made during theprevious period (2000–04).
De flesta medlemsstater har följt EU:s exempel och införtnationella narkotikastrategier.
It aims to add value to thenational strategies while respecting the principles ofsubsidiarity and proportionality set out in the treaties.
Av de 29 länder somomfattas av denna rapport har 26 länder en nationellnarkotikapolitik som utgår från en nationell plan, strategieller liknande dokument.
Itsets out two general goals for the EU with regard to drugs:
När det gäller övriga länder
• to achieve a high level of health protection, well-beingand social cohesion by complementing the Member States’ action in preventing and reducing drug use and
I EU:s narkotikastrategi 2005–2012, som antogs av Europeiska rådet i december 2004, beaktas resultaten avden slutliga utvärdering som gjordes av framstegen underföregående period (2000–2004).
Following the lead of the EU, national drug strategies havebeen adopted in most Member States.
Strategin skall tillföra denationella strategierna ett mervärde, men samtidigtrespektera fördragens subsidiaritets- ochproportionalitetsprinciper.
Of the 29 countriesconsidered in this report, 26 operate their national drugpolicy according to a national plan, strategy or similardocument.
I strategin fastställs två allmännamål när det gäller narkotika:
Chapter 1: New developments in policies and laws national drug strategy were under way at the time of writing (1
Kapitel 1: Den senaste utvecklingen inom politik och lagstiftning
The Justice and Home Affairs Council of25–26 October 2004 examined the Commission report on this final evaluation(3
Rådet (rättsliga och inrikes frågor)granskade vid sitt möte den 25–26 oktober 2004
It aimed to assess the extent to which the action plan attained the objectives of the drugstrategy and the impact of both the drug strategy and theaction plan on the drug situation in the EU. It also contributed to the debate leading to the endorsement(4)ofa new drug strategy.
kommissionens rapport om denna slutliga utvärdering (Utvärderingens syfte var att bedöma i vilken månhandlingsplanen hade bidragit till att uppnå narkotikastrategins mål, och hur narkotikastrategin ochhandlingsplanen hade påverkat narkotikasituationen i EU.Den bidrog också till den debatt som utmynnade i antagandet av en ny narkotikastrategi (4).
The Commission was assisted in itsevaluation task by a steering committee (drawn from the Commission, the four Member States holding thepresidency during 2003–04, the EMCDDA and Europol).The lack of precise and quantifiable operational objectivesrepresented a serious constraint in this exercise.
Kommissionen bistods i utvärderingen av en styrkommitté (bestående avmedlemmar från kommissionen, de fyra medlemsstater sominnehar ordförandeskapet under perioden 2003–2004,ECNN och Europol). Utvärderingsarbetet försvåradesavsevärt av bristen på exakta och kvantifierbara operativamål.
The communication on the final evaluation and its annexes(5) highlighted the main achievements in the drug
I meddelandet om den slutliga utvärderingen och dess bilagor (5) lyfte kommissionen fram de viktigaste framgångarna ute i länderna och på EU-nivå och pekadepå områden där det behövs ytterligare framsteg.
New national drug strategies have been adopted in seven EU countries (see Table 1).
Nya nationella narkotikastrategier har antagits i sju EU-länder (se tabell 1).
The principle that drug policiesshould be global and multidisciplinary seems to beaccepted in all the national drug strategies of Member States, in accordance with the EU approach on drugs.However, there can be fundamental differences in thecontent of different countries’ national strategies, forexample in the implementation of interventions, which mayvary despite use of the same terminology; in the role ofevaluation in the strategies, which can range fromimportant to marginal; and even in the adoption orotherwise of important policy approaches such as harmreduction.
Alla nationella narkotikastrategiertycks omhulda principen att narkotikapolitiken skall varaglobal och tvärvetenskaplig, vilket överensstämmer med EU:s angreppssätt på narkotikaområdet. Det finns dockgrundläggande skillnader mellan ländernas nationellastrategier, till exempel när det gäller genomförandet avinsatser, som kan variera trots att terminologin ärdensamma; utvärderingens roll i strategierna, som kanvara mycket stor eller marginell; eller till och medinförandet av viktiga politiska angreppssätt, såsom insatserför att minska skadeverkningar.
Indeed, among the 26 policy or strategydocuments examined(2), harm reduction appears to be theissue over which there is most difference of opinion: itfeatures prominently in 12, is included among thediscussion of other subjects in nine, and is not mentionedin five.
I de 26 policy- ochstrategidokument som har granskats (2) verkar insatser föratt minska skadeverkningarna i själva verket vara denfråga där det råder störst skillnader: den ges stort utrymmei tolv av dokumenten, medan den diskuteras som en avövriga frågor i nio dokument och i resterande fem intenämns över huvud taget.
Responsibility for execution
Kvantifierbara mål
Budget for execution
Ansvar för verkställande
Quantifiable targets
Budget för verkställande
Timetable or date of adoption
Tidtabell eller datum för antagande
National strategy on the prevention of drug dependence
Nationell strategi för att förebygga narkotikamissbruk
Goal-oriented action plan of the strategy
Målinriktad handlingsplan för strategi
Action plan against illicit drugs, tobacco and alcohol
Handlingsplan mot olagliga droger, tobak och alkohol
Strategy on national programme on prevention of drug addiction
Strategi för nationellt program för att förebygga narkotikamissbruk
Strategy and action plan on drugs and drug addiction
Strategi och handlingsplan för narkotika och narkotikamissbruk
Drug policy action programme
Handlingsprogram för narkotikapolitik
NB: (1) (2) (3) n.a., data not available.Data supplied by staff of national focal points.Quantifiable targets in the Luxembourg strategy not available for supply reduction.The Cyprus strategy notes that, in order to meet the objective of the strategy, financial and human resources will be made available — no specification of figures in the text.
Anm.: (1) (2) (3) i.u. = Ingen uppgift.Uppgifter från personal vid nationella kontaktpunkter.Kvantifierbara mål i Luxemburgs strategi ej tillgängliga för tillgångsminskade åtgärder.I Cyperns strategi påpekas det att ekonomiska resurser och personal kommer att göras tillgängliga för att uppfylla målet med strategin – inga siffror angesitexten.
For further information and definitions, see the EMCDDA website (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).No information on this subject is available for Malta, Slovakia and Turkey.COM(2004) 707 final.European Council (16–17 December 2004) — Conclusions.Among which is the EMCDDA–Europol statistical snapshot (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
För mer information och definitioner, se ECNN:s webbplats (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).Ingen information om detta finns tillgänglig för Malta, Slovakien och Turkiet.KOM(2004)707 slutlig.Europeiska rådet (16–17 december 2004) – slutsatser.Bl.a. ECNN-Europols statistiska snapshot (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe made can be found in the 2004 evaluation of the Portuguese national drug strategy.
Årsrapport 2005: Situationen på narkotikaområdet i Europa bedöma vilka framsteg som har gjorts.
External evaluatorsconcluded that progress had been made in achieving someof the 30 main objectives of the Portuguese action plan,with eight objectives fully achieved and 10 partiallyachieved; however, a lack of information meant that otherobjectives were difficult to evaluate, and five objectiveswere judged not to have been achieved.
Externa utvärderarekom fram till att framsteg hade gjorts mot några av de30viktigaste målen i den portugisiska handlingsplanen,att åtta mål hade uppnåtts helt och tio delvis.
In Germany, asteering committee (National Council for Drug Addiction)has been established to guide the 2003 action plantowards implementation and monitor the outcome.
På grund avbristfällig information var det emellertid svårt att utvärderaresterande mål, och fem mål bedömdes inte ha uppnåtts.ITyskland har en styrkommitté (det nationella rådet förnarkotikaberoende) inrättats som skall styragenomförandet av 2003 års handlingsplan och övervakaresultaten.
progress is needed. It emphasised that progress had beenmade towards reducing the incidence of drug-relatedhealth problems (including HIV infection and hepatitis) andthe number of drugrelated deaths (target 2 of the EU drugstrategy), and, in particular, in improving the availabilityof treatment (target 3).
förekomsten av narkotikarelaterade hälsoskador[däribland hiv och hepatit] och narkotikarelateradedödsfall (mål 2 i EU:s narkotikastrategi), samt inte minstnär det gäller att förbättra behandlingsmöjligheterna(mål3). Inga större framsteg kunde konstateras när detgäller mål 1, dvs. att minska narkotikaanvändningen.
Regarding target 1, reducing druguse, no significant progress was observed.
Detkunde inte heller påvisas någon minskning av narkotikanstillgänglighet (mål 4).
Similarly, nodecrease in the availability of drugs was found (target 4).Nevertheless, targets 4 and 5, taken together, appeared tobe a catalyst for several EU-level initiatives that havestrengthened law enforcement measures against drugtrafficking and supply.
Mål 4 och 5 verkade docktillsammans ha givit upphov till ett antal initiativ på EU-nivåsom har stärkt brottsbekämpande insatser mot olaglignarkotikahandel och tillgång.
During the period of the plan,several major initiatives emerged to combat moneylaundering (target 6.1) and to prevent the diversion ofprecursors (target 6.2), in particular through theamendment of Community legislation on the control oftrade in precursors.
Under den period somplanen omfattar togs flera större initiativ för att bekämpapenningtvätt (mål 6.1) och förhindra avledning avprekursorer (mål 6.2), inte minst genom en ändring avgemenskapslagstiftningen om kontroll av handeln medprekursorer.
The adoption of a national drug strategy, or the evaluationof the success of a previous one, has resulted in anincrease in the drugrelated budget in some countries.Forexample, in Greece there has been a steady increasein expenditure on healthcare-related services; in Hungaryfunds have been mobilised to fund the as yetunimplemented elements of the strategy; and in Luxembourg the drugrelated budget of the Ministry of Health increased from about EUR1 million in 1999 toalmost EUR6 million in 2004.
Antagandet av en nationell narkotikastrategi, ellerutvärderingen av vad en tidigare strategi har åstadkommit,har i vissa länder lett till att budgeten för narkotikafrågorhar höjts. I till exempel Grekland har utgifterna försjukvårdsrelaterade tjänster stadigt ökat.
However, in all Member States, public expenditure on the drug issue representsonly a small part of total public expenditure (between0.1% and 0.3%).
I Ungern harmedel skjutits till för att finansiera de delar av strateginsom ännu inte har genomförts och i Luxemburg ökadehälsoministeriets budget för narkotikafrågor från omkring1miljon euro 1999 till nästan 6 miljoner euro 2004.Samtidigt utgör de offentliga utgifterna för narkotikafrågorbara en liten del av de totala offentliga utgifterna (mellan0,1% och 0,3%).
This may partly explain the observationthat, across the EU, there is no direct link betweeneconomic growth and associated changes in generalbudget and changes in the level of public expenditure onthe drug issue.
Det kan delvis vara förklaringen tillvarför det inte någonstans inom EU görs någon direktkoppling mellan ekonomisk tillväxt och ändringar i denallmänna budgeten och i storleken på de offentligautgifterna för narkotikafrågor.
The communication also underlined the need for furtherresearch, for instance on the biomedical, psychosocial andother factors underlying drug use and addiction, especiallyin areas where information is still scarce (e.g. the long-termuse of cannabis or synthetic drugs).
I meddelandet underströks också behovet av ytterligareforskning om exempelvis biomedicinska, psykosocialaochandra faktorer bakom narkotikabruk ochnarkotikaberoende, särskilt inom områden därinformationen fortfarande är knapphändig (t.ex.beträffande långvarigt bruk av cannabis eller syntetiskadroger).
The need for regularconsultation of civil society in the formulation of EU drugpolicy was highlighted.
Det civila samhället måste regelbundet rådfrågasvid utformningen av EU:s narkotikapolitik.
The Commission alsorecommended extending the EU strategy from five to eightyears, covering the implementation of two consecutive EUaction plans over the period, to allow full implementationand fine-tuning of initiatives to match the strategyobjectives.
Kommissionenrekommenderade också att EU-strategin skulle förlängasfrån fem till åtta år och omfatta två på varandra följandehandlingsplaner, så att initiativ kan slutföras och finjusterasför att stämma överens med strategins mål.
In several EU countries, spending on supply reductioncontinued to account for the bulk of public expenditure(anestimated 68–75% of the total drug-relatedexpenditure)(6).
I flera EU-länder stod utgifter för att minskanarkotikatillgången fortfarande för merparten av deoffentliga utgifterna (uppskattningsvis 68–75% av detotala narkotikarelaterade utgifterna (6)).
However, in a few countries, including Malta and Luxembourg, spending on demand reductionwas apparently higher than expenditure on supplyreduction (demand reduction expenditure accounting for66% and 59% of total drug expenditure respectively).However, it is not clear whether the reported differences inbudgetary allocations represent a fundamental differencein policy priorities or reflect a bias in data collection.
I några länder,däribland Luxemburg och Malta, var utgifterna för attminska efterfrågan dock klart högre än utgifterna för attminska tillgången (utgifterna för att minska efterfrågansvarade för 59% respektive 66% av de totalanarkotikarelaterade utgifterna). Det står emellertid inteklart om de rapporterade skillnaderna i budgetanslagberor på en grundläggande skillnad i politiskaprioriteringar eller på ett systematiskt fel idatainsamlingen.
A number of evaluation exercises conducted at nationallevel during this reporting period are worthy of comment.Of particular interest are evaluations carried out bycountries that adopted a more ‘structured’ approach totheir national drug strategy, the elements of which can besummarised as the formal documenting of objectives,defining and quantifying targets, identifying the authorityresponsible for implementation and specifying the date forthe achievement of objectives.
Flera utvärderingar som genomfördes på nationell nivåunder rapporteringsperioden förtjänar att nämnas.Särskiltintressanta är de utvärderingar som genomfördesiländer som hade beslutat genomföra sin nationellanarkotikastrategi på ett mer ”strukturerat” sätt, genom attformellt dokumentera strategins syften, definiera ochkvantifiera mål, fastställa vilken myndighet som ansvararför genomförandet och ange datum då målen skall hauppnåtts.
This approach makes iteasier for countries to report on the tasks that have beenaccomplished and to identify problematic issues, thereforeenabling action to be taken where needed.
Detta gör det lättare för länder att rapporteravilka uppgifter som har klarats av och att identifieraproblematiska frågor, så att insatser kan sättas in där debehövs.
The lack of availability of information on direct publicexpenditure on the drug issue continues to be a problem.However, there are signs that, alongside growing academic interest in this area(7), there is growing political commitment to the identification and description of drugrelated public expenditure so that national expenditure ondrugs can be included as a key element in cost–benefitevaluations. Together with the Reitox network and the European Commission, the EMCDDA is now developing
Bristen på information om de direkta offentliga utgifternaför narkotikafrågor fortsätter att vara ett problem. Det finnsemellertid tecken som tyder på att det vid sidan om ett växande akademiskt intresse för dessa frågor (7) även finns
Examples of such an approach can be found in thestrategies of the Czech Republic, Ireland, Luxembourg,Poland and Portugal, where evaluation of the nationaldrug strategies revealed, or has the potential to reveal,actions that have been achieved and unaccomplishedtasks that still have to be acted on.
Detta arbetssätt används till exempel i Irland, Luxemburg,Polen, Portugal och Tjeckien, där utvärderingarna av denationella narkotikastrategierna visade, eller har möjlighetatt visa, vilka åtgärder som har genomförts och vilkaoavslutade uppgifter som kräver ytterligare insatser.Denutvärdering av den portugisiska nationellanarkotikastrategin som genomfördes 2004 är ett exempelpå hur ett strukturerat arbetssätt kan göra det lättare att en växande politisk uppslutning bakom kravet attnarkotikarelaterade utgifter skall identifieras och beskrivasså att nationella utgifter för narkotikafrågor kan tas medsom en viktig faktor i lönsamhetsanalyser.
An example of how astructured approach can help an evaluation of progress
Tillsammans med Reitox-nätverket och Europeiska kommissionen håller