natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to the specific profile of the Baltic States and Romania with regard to HIV/AIDS, international donors continue to play an important role in these countries.
På grund av de baltiska staternas och Rumäniens speciella problem med hiv/aids fortsätter internationella givare att spela en viktig roll i dessa länder.
Financial support for harmreduction activities is provided by the Global Fund ‘Programme to fight against AIDS, malaria and tuberculosis’, while in Estonia, Lithuania and Latvia, UNODC has recently launched the project ‘HIV/AIDS prevention and care among injecting drug users and in prison settings’.
Finansiellt stöd till verksamheter för att minska narkotikans skadeverkningar lämnas av Global Funds program för att bekämpa aids, malaria och tuberkulos, medan UNODOC nyligen har inlett ett projekt för hiv/aids-prevention och vård bland injektionsmissbrukare samt i fängelser i Estland, Litauen och Lettland.
Historically, drug-treatment services have been organised around the needs of opioid users, who still represent the main group of users in treatment.
Under lång tid har missbruksbehandling organiserats kring opiatmissbrukarnas behov eftersom de fortfarande utgör den största gruppen missbrukare i behandling.
In the majority of Member States, substitution treatment combined with psychosocial care has become the predominant option for opioid users.
I de flesta medlemsstaterna har substitutionsbehandling kombinerad med psykosocial vård blivit den dominerande vårdformen för opiatmissbrukare.
With the introduction of high-dosage buprenorphine treatment in Cyprus in 2007, substitution treatment is now available in all Member States and in Croatia and Norway (26).
Efter att behandling med buprenorfin i höga doser införts i Cypern under 2007 finns substitutionsbehandling nu tillgänglig i samtliga medlemsstater samt i Kroatien och i Norge (26).
In Turkey, substitution treatment has yet to be introduced, though it is permitted under a 2004 regulation on treatment centres.
I Turkiet har substitutionsbehandling ännu inte införts även om sådan vård är tillåten enligt en förordning om behandlingscentrum från 2004.
After methadone, buprenorphine is the second most commonly prescribed opioid substitute, and its use in the treatment of opioid dependence has increased in recent years (see Chapter 6).
Efter metadon är buprenorfin det andra mest vanliga opiatsubstitutet och på senare år har det blivit allt vanligare vid behandling av opiatmissbruk (se kapitel 6).
It is now available as a treatment option in all Member States except Bulgaria, Hungary and Poland.
Buprenorfin finns nu tillgängligt som behandlingsalternativ i alla medlemsstater utom i Bulgarien, Ungern och Polen.
In 2006, it is estimated that 600 000 opioid users received substitution treatment in Europe, with an increase since the previous year being reported in 16 of the 22 countries providing data.
Under 2006 beräknas 600 000 opiatmissbrukare ha fått substitutionsbehandling i Europa.
Finally, some Member States have recently looked at the consequences of the introduction of harmreduction interventions.
I 16 av de 22 uppgiftslämnande länderna rapporteras denna kategori ha ökat.
See Tables TDI-13 and TDI-15 in the 2008 statistical bulletin. See Tables HSR-1 and HSR-2 in the 2008 statistical bulletin.
25) Se tabellerna TDI-13 och TDI-15 i statistikbulletinen 2008.26) Se tabellerna HSR-1 och HSR-2 i statistikbulletinen 2008.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview provision of services to imprisoned drug users and new laws on drug treatment in prison.
Kapitel 2: Olika sätt att hantera narkotikaproblem i Europa – en översikt att antalet missbrukare som drabbas av smittsamma sjukdomar planar ut, vilket sannolikt delvis kan bero på förbättrad tillgång till åtgärder för att minska narkotikans skadeverkningar och till vård.
of users, particularly women, heroin and crack users, those who belong to ethnic minorities and those with co-morbid psychiatric problems.
2008 finns detta också i Litauen) samt särskild coachning av arbetsgivare och anställda, som genomförs inom ramen för projektet ”Ready for work” i Irland eller olika organ för arbete och samhälle i Tjeckien.
Social reintegration is recognised as an essential component of comprehensive drug strategies, and it can be implemented at any stage of drug use and in different settings.
Återintegrering i samhället har erkänts som ett viktigt inslag i heltäckande narkotikastrategier och kan genomföras i vilket skede som helst i missbruket och i olika miljöer.
The aims of social reintegration interventions may be achieved through capacity building, improvement of social abilities, measures to facilitate and promote employment and to obtain or improve housing.
Målen för återintegreringen kan uppnås genom åtgärder för att stärka missbrukarens egen förmåga, förbättra den sociala förmågan, underlätta och stimulera anställning och för att få tillgång till en bostad eller att förbättra befintligt boende.
In practice, reintegration services may offer vocational counselling, work placements and housing support, while prison-based interventions may link inmates to community-based housing and social support services in preparation for their release.
I praktiken kan detta innebära att tjänster för återintegrering erbjuder yrkesrådgivning, praktikplats och bostadsbidrag, medan åtgärder i fängelser kan innefatta att förmedla kontakter till samhällsbaserat boende och sociala stödtjänster som förberedelse inför frigivningen.
Data available from a variety of studies continue to point to an over-representation of drug users in European prisons, compared to the general population.
Uppgifter hämtade från flera olika undersökningar visar att missbrukare fortfarande är överrepresenterade i Europas fängelser jämfört med den allmänna befolkningen.
Surveys carried out between 2001 and 2006 show that the proportion of prisoners (29) who report having ever used an illicit drug varies greatly between prison populations, detention centres and countries, from a third or less (Bulgaria, Hungary, Romania) to above 50% in most studies, and up to 84% in a women’s prison in England and Wales.
Undersökningar som har genomförts mellan 2001 och 2006 visar att andelen interner (29) som uppger att de någon gång har använt en illegal drog varierar stort mellan fängelser, interneringsanstalter och länder, från en tredjedel eller mindre (Bulgarien, Ungern, Rumänien) till över 50 procent i de flesta studier och upp till 84 procent i ett kvinnofängelse i England och Wales.
Cannabis remains the illicit drug most frequently reported by prisoners, with lifetime prevalence levels of up to 78%.
Cannabis är fortfarande den illegala drog som oftast nämns av interner i fängelser, med en livstidsprevalens på upp till 78 procent.
Although estimates of lifetime use of other substances can be very low in some prisons (down to 1%), some studies report lifetime prevalence levels of 50–60% for heroin, amphetamines or cocaine among prisoners (30).
Även om skattningar av livstidsprevalensen för andra ämnen kan vara mycket låg i vissa fängelser (ner till 1 procent) visar vissa undersökningar en livstidsprevalens på 50–60 procent för heroin, amfetaminer eller kokain bland interner (30).
The most damaging forms of drug use may also be concentrated among prisoners, with some studies reporting that more than a third of those surveyed have ever injected drugs (31).
Den mest skadliga formen av narkotikamissbruk förefaller också vara koncentrerad bland interner, där vissa undersökningar visar att mer än en tredjedel av de tillfrågade någon gång hade injicerat droger (31).
Homelessness, together with living in unstable accommodation, is one of the most serious forms of social exclusion facing drug users, affecting about 10% of drug users entering treatment in 2006 (27).
Hemlöshet och otryggt boende hör till de allvarligaste formerna för social utestängning som drabbar missbrukare och nämndes av cirka 10 procent av de missbrukare som påbörjade behandling 2006 (27).
While housing support is provided to drug treatment clients in many countries, shortages have also been documented, and two countries report that it is difficult for drug users to gain access to the general services for the homeless that are traditionally used by problem alcohol users (Ireland, Italy).
I många länder får visserligen klienter i missbruksbehandling bostadsbidrag men brist på bostäder har samtidigt konstaterats. Två länder uppger att det är svårt för missbrukare att få tillträde till de allmänna tjänster för hemlösa som sedan länge använts av alkoholister (Irland, Italien).
New measures that can help meet the accommodation needs of drug users are being undertaken in three countries (Belgium, Denmark, Netherlands), which report that facilities for homeless long-term addicts are being centralised and specialised care homes are being opened for drug users with problem behaviour or co-morbidity.
Nya åtgärder som kan bidra till att tillgodose missbrukares bostadsbehov införs i tre länder (Belgien, Danmark, Nederländerna) som rapporterar att boenden för hemlösa långtidsmissbrukare centraliseras och att specialiserade vårdhem öppnas för missbrukare med problembeteenden eller komorbiditet.
The fact that drugs find their way in to most prisons, despite all measures being taken to reduce the supply of drugs, is recognised by both prison experts and policymakers.
Att narkotika förs in i de flesta fängelser trots alla åtgärder som vidtas för att förhindra detta erkänns både av fängelseexperter och av politiker.
Studies carried out between 2001 and 2006 in Europe show that between 1% and 56% of inmates report having used drugs within prison, and up to a third of inmates have injected drugs while in custody (32).
Undersökningar som har genomförts mellan 2001 och 2006 i Europa visar att mellan 1 procent och 56 procent av internerna uppger att de har använt droger i fängelset och upp till en tredjedel av internerna har injicerat droger medan de har varit frihetsberövade (32).
This raises concerns around the potential spread of infectious diseases, especially in relation to the sharing of injection equipment.
Detta ger anledning till oro för spridning av smittsamma sjukdomar, särskilt mot bakgrund av att injektionsutrustningen ofta delas.
New approaches to helping clients to find and hold down employment are reported to have shown success, these include: ‘mentoring schemes’, subsidised workplaces (since 2006 also possible in Lithuania), and special coaching of employers and employees, as carried out under the ‘Ready for work’ project in Ireland, or various ‘work and social agencies’ in the Czech Republic.
Det finns över 607 000 internerade i fängelser i Europeiska klienter att finna och behålla en anställning har rapporterats vara framgångsrika och bland dessa märks bland annat ”mentorsystem”, subventionerade arbetsplatser (sedan unionen (33), och den uppskattade årliga omsättningen är
In this section, data on drug use and drug users in European prisons is reviewed along with recent information on the
29) Termen ”intern” används här i bred mening och innefattar både personer i häkte och dömda frihetsberövade personer.
See Tables DUP-3 and DUP-4 in the 2008 statistical bulletin. Council of Europe Annual Penal Statistics (SPACE), based on a prison population survey with reference to 1 September 2006.
33) Europarådets Annual Penal Statistics (SPACE), baserad på en undersökning av en fängelsepopulation med referens till 1 september 2006.
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe
Årsrapport 2008: Situationen på narkotikaområdet i Europa länder inlett samarbete med den statliga hälsovården och specialiserade icke-statliga narkotikaorgan i samhället.
Healthcare areas: drugrelated information and prevention; screening for infectious diseases and vaccinations; and drug dependence treatment, including substitution treatment.
Jämfört med situationen för fem år sedan redovisar nu fler länder insatser på följande områden: narkotikarelaterad information och prevention, testning för smittsamma sjukdomar och vaccinering samt behandling mot drogberoende inklusive substitutionsbehandling.
In addition, these interventions have become more widely available within countries.
Dessa åtgärder har dessutom blivit mer allmänt tillgängliga i länderna.
Prison-based substitution treatment is officially available in all countries except Bulgaria, Estonia, Latvia, Lithuania, Cyprus, Slovakia and Turkey, though, in many countries, the overall accessibility of this treatment option is limited.
Fängelsebaserad substitutionsbehandling finns nu officiellt tillgänglig i alla länder utom i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Cypern, Slovakien och Turkiet men i många länder är tillgängligheten för detta behandlingsalternativ totalt sett begränsat.
Spain is currently the only European country that provides a wide range of harmreduction measures in prisons.
Spanien är för närvarande det enda europeiska land som har ett brett utbud av fängelsebaserade åtgärder för att minska narkotikans skadeverkningar.
The responsibility for healthcare in prison lies, in most countries, with the Ministry of Justice.
I de flesta länder ansvarar justitieministeriet för hälsovården i fängelserna.
However, this is changing, and in a growing number of European countries, the responsibility has been transferred to the health system (France, Italy, England and Wales in the United Kingdom, Norway).
Detta förhållande håller dock på att förändras och i allt fler av Europas länder har ansvaret överförts till hälsovårdssystemet (Frankrike, Italien, England och Wales i Storbritannien, Norge).
In Spain, comprehensive services for drug users are developed in all prisons according to the action plan of the national strategy on drugs (2000–08) and based on a cooperation protocol between the Ministry of Health and the Ministry of the Interior, signed in 2005.
I enlighet med handlingsplanen i den nationella narkotikastrategin (2000–2008) i Spanien inrättas där heltäckande tjänster för missbrukare i samtliga fängelser som baseras på ett samarbetsprotokoll mellan hälsovårdsministeriet och inrikesministeriet som undertecknades 2005.
In other countries, in order to meet the needs of increasing numbers of incarcerated drug users, prisons have established cooperation with public health services and specialist non-governmental drugs agencies in the community.
För att fylla ett allt större antal internerade missbrukares behov har fängelser i andra
Interventions targeting drug-using prisoners have expanded in the European Union.
I Frankrike, Cypern och Slovakien rapporterar de som påbörjar behandling för narkotikamissbruk oftast ett opiat, vanligtvis heroin, som primärdrog medan primärt amfetaminmissbruk är det främsta skälet till att påbörja behandling i fängelser i Sverige.
Compared to five years ago, more countries now report activities in the following
Uppgifterna speglar i stort sett mönstren för problematiskt missbruk i länderna.
In 2006, only four Member States reported sociodemographic data and information on drug use patterns of prisoners in drug treatment through their national treatment monitoring systems.
friges inom tre månader eller betraktas vara i för dålig kondition eller inte motiverad för behandling.
Recent legislation on drug treatment in prison
Ny lagstiftning om narkotikabehandling i fängelser
In 2006 and early 2007, six countries revised their legal frameworks and guidelines affecting prisoners’ rights to drug treatment.
Under 2006 och i början av 2007 såg sex länder över sina rättsliga ramar och riktlinjer för internerades rättigheter till missbruksbehandling.
In Romania, a new legal basis for establishing substitution treatment in prisons was created in May 2006 by the Common Order of the Ministries for Justice, Public Health, and Administration and Internal Affairs regarding the continuation of integrated medical, psychological and social assistance programmes for inmates.
I Rumänien skapades i maj 2006 en ny rättslig bas för inrättandet av substitutionsbehandling i fängelser genom en gemensam ministeriell förordning om fortsatt integrerade medicinska, psykologiska och sociala vårdprogram för interner undertecknad av ministrarna för justitiedepartementet, folkhälsodepartementet och departementet för administration och inrikesfrågor.
In Belgium, a 2006 directive from the Ministry for Justice states that inmates have the right to the same range of treatment options as are available outside prison.
I Belgien fastställs i ett direktiv från justitieministeriet 2006 att internerade har rätt till samma utbud av behandlingsalternativ som de som finns tillgängliga utanför fängelset.
Meanwhile, in Ireland new Prison Service guidelines emphasise the healthcare standard for treatment services, which should be comparable to those available in the community, while being appropriate to the prison setting.
I Irland understryks i de nya ”Prison Service guidelines” att hälsovårdsnormer för behandlingstjänster ska vara jämförbara med dem som finns tillgängliga i samhället samtidigt som de anpassas till fängelsemiljön.
In Denmark, a change in the law from January 2007 entitles imprisoned drug users to free treatment for their drug use.
Genom en förändring av en lag från januari 2007 har fängelsedömda narkotikamissbrukare i Danmark rätt till kostnadsfri behandling av sitt drogmissbruk.
The law stipulates that the treatment should normally start within 14 days of the prisoner requesting it from the Danish Prison and Probation Service.
I lagen föreskrivs att behandlingen bör starta inom 14 dagar efter att fången har sänt in begäran till den danska ”Prison and Probation Service”.
However, there is no such entitlement if the offender is expected to be released within three months or is considered unfit or not motivated for treatment.
Det finns däremot ingen sådan rättighet om brottslingen förväntas
In Norway, a circular in 2006 from the Ministry of Justice and the Ministry of Health and Social Affairs strengthened cooperation between the two sectors and aimed at providing better follow-up during and after the serving of sentences.
Genom ett cirkulär 2006 från justitieministeriet och ministeriet för hälsovård och sociala frågor i Norge stärktes samarbetet mellan de två sektorerna i syfte att ge bättre uppföljning under fängelsetiden och efter avtjänat straff.
More specifically, in Slovakia, a 2006 law permitted the provision of psychological services to drug users on remand who are suffering from withdrawal symptoms.
I Slovakien antogs 2006 en lag som ger häktade missbrukare som lider av abstinensbesvär tillgång till psykologisk vård.
The aim of this law is to provide drug users with such services at the time when they are most needed, at the time of enforced withdrawal immediately upon entering custody.
Syftet med lagen är att ge missbrukare tillgång till sådana tjänster vid en tidpunkt när de behöver dem bäst, dvs. när de tvingas till abstinens omedelbart efter att de har frihetsberövats.
It also created a legislative framework to support the existing special treatment units for convicted drug users.
Lagen skapar också en rättslig ram till stöd för befintliga särskilda behandlingsenheter för dömda missbrukare.
Drug supply and availability — data and sources
Tillgång på och tillgänglighet för narkotika – uppgifter och källor
Systematic and routine information to describe illicit drug markets and trafficking is still limited.
Systematiska och rutinmässiga uppgifter för att beskriva illegala marknader för och handel med narkotika är fortfarande begränsade.
Production estimates of heroin, cocaine and cannabis are obtained from cultivation estimates based on fieldwork (sampling on the ground) and aerial or satellite surveys.
Produktionsskattningar av heroin, kokain och cannabis räknas fram från odlingsberäkningar som baseras på fältarbete (provtagning på plats) samt flygfoton och satellitbilder.
These estimates have some important limitations linked, for instance, with variations in yield figures or with the difficulty of monitoring crops which are not grown in restricted geographical areas, like cannabis.
Dessa skattningar har vissa betydande begränsningar som bland annat hör samman med variationer i avkastning eller med svårigheten att övervaka grödor som cannabis som inte odlas i begränsade geografiska områden.
Drug seizures are often considered as an indirect indicator of the supply, trafficking routes and availability of drugs; however, they also reflect law enforcement priorities, resources and strategies, the vulnerability of traffickers and reporting practices.
Under de senaste åren har situationen när det gäller cannabis förändrats märkbart i Europa precis som debatten om hur man lämpligast bemöter det utbredda bruket av denna drog. I början och i mitten av nittiotalet utmärkte sig ett fåtal länder genom hög prevalens, medan den europeiska normen var användningsnivåer som med dagens mått mätt var låga.
Data on purity or potency and retail prices of illicit drugs may also be analysed in order to understand retail drug markets.
På nittiotalet med fortsättning i början av detta århundrade ökade cannabisanvändningen i nästan samtliga länder, och detta har lett till att vi i dag har en mycket mer homogen europeisk bild även om det fortfarande finns skillnader mellan länderna.
However, the availability of this type of data may be limited and there may be questions of reliability and comparability.
Europa kan nu vara på väg in i en ny fas eftersom det finns uppgifter som tyder på att situationen stabiliseras eller till och med mildras.
Intelligence information from law enforcement agencies may help complete the picture.
Historiskt sett är dock användningsnivåerna fortfarande höga och vilka åtgärder som kan ge en effektiv lösning på cannabisanvändningen är fortfarande en central fråga i den europeiska debatten om narkotika.
The European picture in respect to cannabis has evolved considerably over the last decade, as has the debate on how to respond appropriately to the widespread use of this drug.
De narkotikabeslag som görs anses oftast utgöra en indirekt indikator på tillgången på och tillgängligheten samt handelsvägarna för narkotika, även om beslagen också återspeglar de brottsbekämpande organens prioriteringar, resurser och strategier, hur sårbara de som handlar med narkotika är och slutligen även rapporteringspraxis.
In the early and mid-1990s a few countries stood out as having a high prevalence, whereas the European norm was levels of use which, by today’s standards, were low.
Uppgifter om renhetsgrad eller styrka och priser i missbrukarledet kan också analyseras för att förstå marknaderna på missbrukarnivå.
In almost all countries, cannabis use increased during the 1990s and early 2000s, and this has resulted today in a far less varied European picture, even if differences between countries still exist.
Tillgången till denna typ av uppgifter kan dock vara begränsad och kan väcka frågor om tillförlitlighet och jämförbarhet.
Europe may now be moving in to a new phase, as data are pointing to a stabilising or even decreasing situation.
Uppgifter från den underrättelseverksamhet som brottsbekämpande organ bedriver kan bidra till att komplettera bilden.
Supply and availability
Tillgång och tillgänglighet
Production and trafficking
Produktion och handel
The EMCDDA collects national data on drug seizures, purity and retail prices in Europe.
ECNN samlar in nationella uppgifter om narkotikabeslag, renhetsgrad och priser i missbrukarledet i Europa.
Other data on drug supply comes largely from UNODC’s information systems and analyses, complemented by additional information from Europol.
Andra uppgifter om tillgång på narkotika kommer främst från UNODC:s informationssystem och analyser som kompletteras med ytterligare uppgifter från Europol.
Information on drug precursors is obtained from the INCB, which is involved in international initiatives to prevent the diversion of precursor chemicals used in the manufacture of illicit drugs.
Information om narkotikaprekursorer erhålls från INCB, som medverkar i internationella åtgärder för att förhindra avledning av prekursorkemikalier som används vid framställning av illegala droger.