natgillin/translations-raw huggingface dataset:
some restraint (mainly via public consumptionand social benefits) despite the partialdisappearance of temporary measures.
och sociala förmåner), trots det gradvisa avtagandet av tillfälliga åtgärder.
Whilethis reflects a reversal of more lax expenditurepolicies in recent years, it was not sufficient tofully offset the revenue decline.
Även om detta speglar en vändning från en mer slapp utgiftspolitik de senaste åren, var det inte tillräckligt för att fullt ut uppväga minskningen av inkomsterna.
GDP growthis estimated to have increased broadly in linewith potential growth, and the economicenvironment is therefore estimated to have hadvery little effect on the change in the cyclicalcomponent of the budget on average.
Euroområdets skuld i förhållande till BNP ökade för andra året i rad till 71,3 % under 2004.
Among the sevencountries posting debt ratios higher than 60%of GDP, only Belgium recorded a significantdecline in its debt ratio, to below 100% of GDP,reflecting budget outcomes that remained closeto balance.
Bland de sju länder som hade en statsskuld på över 60 % av BNP uppvisade endast Belgien en betydande minskning av sin skuldkvot, till under 100 % av BNP, vilket speglade ett budgetutfall som låg kvar nära balans.
Greece and Italy continued toexhibit debt ratios above 100% of GDP, withlittle change since 2001.
Grekland och Italien fortsatte att uppvisa statsskulder på över 100 % av BNP, med obetydliga förändringar sedan 2001.
Germany, France,Austria and Portugal posted debt ratiosmoderately above the reference value of 60% of GDP, and in all of these countries except Austria the ratio increased by comparison with2003.
Tyskland, Frankrike, Österrike och Portugal uppvisade skulder måttligt över referensvärdet på 60 % av BNP, och i alla dessa länder förutom Österrike ökade skuldkvoten jämfört med 2003.
The continued deterioration of budgetbalances and the rising debt-to-GDP ratio isalso reflected in the amount of outstandinggovernment debt securities (see Box 8).
De fortsatt försämrade budgetsaldona och den ökande skuldkvoten avspeglas också i den utestående stocken av räntebärande värdepapper utgivna av den offentliga sektorn (se ruta 8).
DEVELOPMENTS IN GENERAL GOVERNMENT DEBT SECURITIES IN THE EURO AREA
UTVECKLINGEN AV DEN OFFENTLIGA SEKTORNS UTGIVNING AV RÄNTEBÄRANDE VÄRDEPAPPER I EUROOMRÅDET
Against a background of rising general government deficits in the euro area, the level ofoutstanding general government debt securities has increased in recent years.
Mot bakgrund av ökade underskott i den offentliga sektorns finanser i euroområdet har den utestående stocken av den offentliga sektorns räntebärande värdepapper ökat de senaste åren.
Chart A Euro area outstanding governmentdebt securities by issuing country in 2004
Diagram A Uteståendeskuldförbindelserutgivnaavdenoffentligasektorn, fördelatpåutgivandeland2004
(percentages; end of period)
(procent; vid periodens slut)
The evolution of the structure of outstandinggeneral government debt securities in the euroarea has three key features.
av räntebärande värdepapper i euroområdet har tre huvuddrag.
First, governmentdebt is issued predominantly by centralgovernment, which accounted for 94.3% ofoutstanding debt securities in 2004, withother general government responsible forthe remaining 5.7% (see the table below).Nevertheless, the other general governmentsector has become more active.
För det första dominerar staten den offentliga sektorns utgivning av räntebärande värdepapper, med 94,3 % av den utstående stocken under 2004, medan övrig offentlig sektor stod för resterande 5,7 % (se tabell A). Övrig offentlig sektor har emellertid blivit mer aktiv.
The share ofdebt securities issued by central government has been steadily declining since 1998, while the share of debt securities issued by othergeneral government almost doubled between 1998 and 2004.
Andelen räntebärande värdepapper utgivna av staten har stadigt sjunkit sedan 1998, medan andelen räntebärande värdepapper utgivna av övrig offentlig sektor nästan fördubblades mellan 1998 och 2004.
Second, regarding the breakdown of government debt securities by maturity, longterm debtaccounted for around 91.6% of outstanding debt securities at the end of 2004.
För det andra visar en fördelning på löptid av den offentliga sektorns utgivning av räntebärande värdepapper att långfristiga räntebärande värdepapper utgjorde cirka 91,6 % av den utstående stocken i slutet av 2004.
The table belowshows that the share of shortterm debt declined between 1998 and 2000 but subsequently roseagain.
Tabellen nedan visar att andelen kortfristiga räntebärande värdepapper sjönk mellan 1998 och 2000 för att därefter åter öka.
Third, the table also indicates that the vast majority of longterm general government debtsecurities are issued at a fixed rate.
För det tredje visar tabellen också att den övervägande delen av den offentliga sektorns långfristiga räntebärande värdepapper ges ut till fast ränta.
Over time, the relative importance of floating-rate issueshas decreased substantially, from 12.3% of the total in 1998 to 7.6% in 2004.
Med tiden har den relativa betydelsen av utgivningen till rörlig ränta minskat kraftigt, från 12,3 % av totalen 1998 till 7,6 % 2004.
Underlying thisdevelopment is the gradual decline towards the end of the 1990s in the term premium paid bysome governments on fixed-rate longterm securities in an environment of price stability. Italy,
Bakom denna utveckling ligger den gradvisa minskningen mot slutet av 1990-talet i den terminspremie som vissa offentliga sektorer betalar på långfristiga värdepapper till fast ränta i en miljö präglad av prisstabilitet.
Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Struktur på beloppet av utestående skuldförbindelser utgivna av den offentliga sektorn i euroområdet
(as a percentage of total debt securities issued by general government; end of period)
(procent av totala skuldförbindelser utgivna av den offentliga sektorn, periodens slut)
ECB Annual Report 2004
Källa: ECB.
Chart B Longterm government bond yield spreads against Germany
Diagram B Skillnader i långa statsobligationsräntor jämfört med Tyskland
(basis points; monthly data)
(punkter; månadsuppgifter)
Belgium Ireland Netherlands
Belgien Irland Nederländerna
Sources: BIS and ECB calculations.1) Longterm government bond yields refer to ten-year bonds or to the closest available bond maturity.
Källor: BIS och ECB:s beräkningar.1) Med långa statsobligationsräntor avses räntan på 10-åriga obligationer eller närmaste tillgängliga löptid.
where the share of floating-rate debt securities is 20.7%, is the only country significantly abovethe euro area average.
De största minskningarna av ränteskillnaderna noterades i Belgien, Grekland, Italien, Portugal och Spanien.
Chart C Changes in relative debt-to-GDPratios against Germany1) and changes inyield spreads2) between 2001 and 2004
Diagram C Förändringar i denrelativaskuldkvotenjämfört med Tyskland1)ochränteskillnader2) mellan2001och2004
The most significantdecreases in yield spreads have beenexperienced in Belgium, Greece, Italy,Portugal and Spain.
Den mest påtagliga fördelen för allmänheten är att en väsentligt lägre andel av statsbudgetarna går till räntebetalningar.
Sources: Eurostat and ECB.1) X-axis: decrease in the relative debt-to GDP ratio against Germany, i.e. in the difference between the debt-to-GDP ratioof Germany and that of other euro area countries, between2001 and 2004.2) Y-axis: decrease in yield spreads against German ten-yeargovernment bonds between January 2001 and December2004.Note: The chart should be read as follows, using Belgium as anexample.
Källor: Eurostat och ECB.1) X-axel: Minskning i den reala skuldkvoten gentemot Tyskland; dvs. skillnaden mellan Tysklands skuldkvot och den för övriga euroländer mellan 2001 och 2004.2) Y-axel: Minskning av ränteskillnaderna jämfört med tyska 10-åriga statsobligationer mellan januari 2001 och december 2004.Anm. Diagrammet ska läsas pa följande sätt; för exempelvis Belgien.
The debt-to-GDP ratio in Belgium was 108.0% in2001 and 95.6% in 2004, while in Germany it was 59.4% in2001 and 66.0% in 2004.
Belgiens skuldkvot var 108,0 % 2001 och 95,6 % 2004, medan Tysklands var 59,4 % 2001 och 66,0 % 2004.
Thus, the difference between thedebt-to-GDP ratio of Germany and that of Belgium – a relativedebt-to-GDP ratio of Belgium against Germany – was48.6% in 2001 and 29.6% in 2004.
Skillnaden mellan Tysklands och Belgiens skuldkvot – Belgiens relativa skuldkvot gentemot Tyskland – var sålunda 48,6 % 2001 och 29,6 % 2004.
This difference decreasedbetween 2001 and 2004 by 19.0 percentage points – animprovement in the relative debt-to-GDP ratio against Germany – as shown on the x-axis.
Denna skillnad minskade mellan 2001 och 2004 med 19,0 procentenheter – en för bättring i den relativa skuldkvoten gentemot Tyskland – som framgår av x-axeln.
Over the same period, thespread between Belgian and German government bond yieldsdecreased by 28 basis points, as shown on the y-axis.
Under samma period minskade skillnaden mellan räntorna på Belgiens och Tysklands statsobligationer med 28 punkter som framgår av y-axeln. Den raka, tjocka linjen utgör den anpassade regressionslinjen.
The most visible benefit for the public is thesignificantly lower proportion of government budgets spent on interest payments.
Skuldkvoten förväntas minska med omkring en halv procentenhet av BNP.
FISCAL PLANS FOR 2005The latest update of the stability programmessuggests that, despite some progress, too littleis planned to address the problem of budgetdeficits and that comprehensive structuralreform agendas are still lacking.
PLANER FÖR DE OFFENTLIGA FINANSERNA 2005 Den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammen tyder på, trots vissa framsteg, att alltför lite planeras för att ta itu med problemet med budgetunderskott och att det fortfarande saknas program för omfattande strukturreformer.
For 2005 theaverage deficit for the euro area as a whole isexpected to decline by about half a percentagepoint of GDP.
För 2005 beräknas det genomsnittliga underskottet för euroområdet som helhet att minska med omkring en halv procentenhet av BNP.
Both a marginal decline in interest expenditure and a moderateimprovement of the primary balance shouldcontribute to this development.
Både en marginell minskning av ränteutgifterna och en måttlig förbättring av den primära balansen borde bidra till denna utveckling.
Economicgrowth is expected to stay near potential.However, about half the euro area countries,i.e. Germany, Greece, France, Italy, the Netherlands and Portugal, are projected tocontinue to report deficits close to or at 3%of GDP. Only a few are projected to be in a
Den ekonomiska tillväxten väntas ligga kvar nära potentialen. Omkring hälften av euroländerna, dvs. Tyskland, Grekland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Portugal, förväntas emellertid fortsätta att rapportera underskott nära eller
Thedebt-to-GDP ratio is expected to decline byabout half a percentage point of GDP.
Den utgör därför en viktig signal på sunda offentliga finanser för finansmarknader och allmänheten.
The fact that the euro area average deficit isnear the 3% reference value and that a numberof countries have deficits close to or abovethis value underlines the urgent need tostrengthen the position of public finances.
Det faktum att det genomsnittliga underskottet i euroområdet ligger nära referensvärdet på 3 % och att ett antal länder uppvisar underskott nära eller över detta värde understryker det omedelbara behovet att stärka de offentliga finansernas ställning.
Theimproved economic environment offers a goodopportunity to accelerate the process of fiscalconsolidation.
De förbättrade ekonomiska förhållandena erbjuder ett utmärkt tillfälle för att påskynda processen för budgetkonsolidering.
Growth dividends in the formof higher than expected tax revenues shouldbe assigned to reducing budget imbalances.Countries with excessive deficits shouldcorrect this situation as soon as possible andfulfil their commitments.
Vinster från tillväxten i form av högre än förväntade skatteintäkter bör anslås till att minska obalanser i budgeten. Länder med alltför stora underskott bör korrigera denna situation så snart som möjligt och infria sina utfästelser.
Moreover, therecurrence of excessive deficits needs to beavoided.
Dessutom måste en upprepning av alltför stora underskott undvikas.
It is also desirable that those euro areacountries which do not have a budgetaryposition close to balance or in surplus, but arenot in an excessive deficit situation either,progress with budgetary consolidation in linewith the Eurogroup agreement of October2002, according to which underlying deficitratios should be cut by at least 0.5 percentagepoint of GDP per year.
Det är också önskvärt att de euroländer som inte har en budgetställning som är nära balans eller i överskott, men som inte heller befinner sig i en situation med ett alltför stort underskott, går vidare med budgetkonsolidering i linje med Eurogruppens överenskommelse från oktober 2002, enligt vilken de underliggande underskotten bör minskas med minst 0,5 procentenheter av BNP per år.
FISCAL POLICY AND MACROECONOMIC STABILITY
FINANSPOLITIK OCH MAKROEKONOMISK STABILITET
This box discusses the main influences of fiscal policy on macroeconomic stability and pricedevelopments, as well as the way in which the EU fiscal framework reflects these influences.
I denna ruta diskuteras finanspolitikens viktigaste influenser på makroekonomisk stabilitet och prisutveckling, samt hur EU:s finanspolitiska ramar speglar dessa influenser.
Fiscal policies can have an impact on the short-run macroeconomic environment viadiscretionary measures and automatic stabilisers.
Finanspolitiken kan påverka det makroekonomiska läget på kort sikt via diskretionära åtgärder och automatiska stabilisatorer.
Discretionary measures, i.e. active changesto government revenue or expenditure, can affect economic growth and prices, via their effecton both aggregate demand and aggregate supply.
Diskretionära åtgärder, dvs. aktiva förändringar i statens inkomster eller utgifter, kan påverka ekonomisk tillväxt och priser, via deras inverkan på både den totala efterfrågan och det totala utbudet.
Experience over the last few decades hasshown, however, that discretionary fiscal fine-tuning, aimed at stabilising the economy, oftenproves to be pro-cyclical.
Erfarenheterna de senaste årtiondena har emellertid visat att en diskretionär finjusterande finanspolitik, som syftar till att stabilisera ekonomin, ofta visar sig bli pro-cyklisk.
Moreover, the asymmetrical use of fine-tuning measures (mainlyduring downturns and to a much lesser extent during upswings) has led to higher fiscal deficitsover time.
Dessutom har en asymmetrisk användning av finjusterande åtgärder (främst under nedgångar och i mycket mindre utsträckning under uppgångar) lett till större budgetunderskott med tiden.
The free operation of automatic stabilisers, on the other hand, can help to smootheconomic fluctuations, via the stabilising impact of taxes and unemployment benefits on thedisposable income of households.
Fritt verkande automatiska stabilisatorer kan, å andra sidan, bidra till att jämna ut ekonomiska svängningar, via skatters och arbetslöshetsförmåners stabiliserande effekt på hushållens disponibla inkomst.
Their automatic nature makes them timely and morepredictable, while their symmetrical operation leaves the government debt level unaffectedover a business cycle.
Deras automatiska respons gör dem mer effektiva och förutsägbara, samtidigt som deras symmetriska verkan gör att statsskuldens nivå inte påverkas över en konjunkturcykel.
As regards mediumterm fiscal effects, the setting of fiscal policies is particularly importantfor the sustainability of public finances and potential economic growth.
När det gäller budgeteffekterna på meddellång sikt är utformningen av finanspolitiken särskilt viktigt för de offentliga finansernas hållbarhet och för potentiell ekonomisk tillväxt.
Fiscal sustainabilitycan be described as the ability of a government to meet its outstanding obligations.
Hållbarhet i de offentliga finanserna kan beskrivas som en regerings förmåga att uppfylla sina utestående åtaganden.
Economic confidence is thus enhanced, long-termdecision-making (e.g. for private investment) is facilitated and financial conditions are morefavourable.
verkan på den ekonomiska tillväxten som är förenlig med prisstabilitet.
For example, government expenditure on physical and human capital mayimprove the quality of production factors.
Statens utgifter för fysiskt och humant kapital kan exempelvis förbättra produktionsfaktorernas kvalitet.
Furthermore, tax rates have an impact on incentivesto work, save, invest and innovate.
Dessutom påverkar skattesatser incitament att arbeta, spara, investera och innovera.
Higher growth, in turn, supports sustainability, as existingdebt is serviced by a larger economic base.
Ökad tillväxt stöder i sin tur hållbarheten, eftersom räntebetalningar och amorteringar på en befintlig statsskuld betalas från en större ekonomisk bas.
Setting fiscal policy in accordance with rules is generally preferable to an ad hoc approach.Rules can discourage an undue focus on shortterm gains and a disregard for longerterm costs.Furthermore, rules can anchor expectations, thereby giving economic agents guidance onfuture fiscal policy in the event of shocks and thus facilitating longerterm planning in theprivate sector.
Regler kan avskräcka ett överdrivet fokus på kortfristiga vinster och ett ignorerande av långfristiga kostnader. Dessutom kan regler förankra förväntningar, och därmed ge ekonomiska aktörer vägledning om den framtida finanspolitiken i händelse av chocker, vilket på så sätt underlättar långsiktig planering inom den privata sektorn.
Of course, the rules must be observed in order for these benefits to materialise.The advantages of following rules are even greater in a monetary union such as EMU, wheredistortions in fiscal incentives can be exacerbated.
Självklart måste reglerna iakttas för att dessa fördelar skall kunna uppstå. Fördelarna med att följa regler är ännu större i en monetär union som EMU, där snedvridningar av finanspolitiska incitament kan förvärras.
For instance, a larger deficit bias may ariseas, with a single currency and more integrated financial markets, the impact of a country’shigher debt level on interest rates is smaller than before.
Ett högre budgetunderskott kan till exempel uppstå eftersom – med en gemensam valuta och mer integrerade finansmarknader – effekten av ett lands högre skuldnivå på räntor är mindre än tidigare.
Fiscal rules in a monetary union needto be applicable in a straightforward manner, given that they need to apply to all membercountries in a uniform way in order to ensure equal treatment.
Finanspolitiska regler i en monetär union måste vara enkla att tillämpa, med tanke på att de måste gälla enhetligt för alla medlemsländer för att säkerställa rättvis behandling.
A transparent fiscal frameworkalso raises awareness in the financial markets and the public at large, and can help to enforcecompliance with the rules.
Transparenta finanspolitiska ramar ökar även medvetenheten på finansmarknaderna och hos den stora allmänheten, och kan bidra till att förstärka iakttagande av reglerna.
The medium-term, rule-based framework adopted in EMU takes into account both short-termstabilisation and longterm sustainability considerations.
Det medelfristiga regelbaserade ramverk som antagits i EMU tar hänsyn till både överväganden om stabilisering på kort sikt och hållbarhet på lång sikt.
The reference values for the budgetdeficit and government debt are ways of promoting responsible fiscal behaviour.
Genom att fastställa referensvärden för det offentliga budgetunderskottet och statsskulden främjas en ansvarsfull finanspolitik.
A mediumterm budgetary position close to balance or in surplus contributes to shortterm economicstabilisation via the free operation of automatic stabilisers, while preventing excessive deficitsin the future and ensuring improvements in the sustainability of public finances by inducinglower government debt ratios.
Ett medelfristigt mål om offentliga finanser som är nära balans eller i överskott bidrar till ekonomisk stabilisering på kort sikt genom fritt verkande automatiska stabilisatorer, samtidigt som det förhindrar alltför stora underskott i framtiden och säkerställer förbättrad hållbarhet i de offentliga finanserna genom att det leder till en lägre statsskuld.
From the perspective of a central bank whose primary objective is to maintain price stability,the focus of fiscal policy analysis is on the impact of fiscal policies on inflation andmacroeconomic stability because these policies form part of the environment in whichmonetary policy has to operate.
Utifrån en centralbanks perspektiv, vars huvudmål är att upprätthålla prisstabilitet, är de finanspolitiska analyserna inriktade på finanspolitikens effekt på inflation och makroekonomisk stabilitet eftersom denna politik formar en del av de förhållanden i vilken penningpolitiken är verksam.
Sound fiscal policies facilitate monetary policy by creating anenvironment of stable economic conditions, in both the short and long term.
En sund finanspolitik underlättar penningpolitiska beslut genom att skapa en miljö med stabila ekonomiska förhållanden, på både kort och lång sikt.
2.6EXCHANGE RATES AND BALANCE OFPAYMENTS DEVELOPMENTS
2.6 UTVECKLINGEN AV VÄXELKURSER OCH BETALNINGSBALANSEN
STRUCTURAL REFORMS REMAIN VITALA second challenge for public finances in theeuro area is to integrate fiscal consolidationplans into a structural reform agenda that favoursgrowth, competitiveness and employment.
STRUKTURREFORMER ÄR FORTSATT MYCKET VIKTIGAEn andra utmaning för de offentliga finanserna i euroområdet är att integrera finanspolitiska konsolideringsplaner i strukturreformprogram som gynnar tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.
Within given expenditure budgets,productive investments in infrastructure andhuman capital should be prioritised.
Inom fastställda utgiftsbudgetar bör produktiva investeringar i infrastruktur och humankapital prioriteras.
EURO CONTINUED TO STRENGTHEN AMID BROAD-BASED WEAKENING OF THE US DOLLARIn the foreign exchange markets, movements inthe main bilateral euro exchange rates wererelatively moderate in the first nine months of2004, particularly if compared with the markedappreciation of the euro in the precedingtwo years.
EURON FORTSATTE ATT STÄRKAS SAMTIDIGT SOM US-DOLLARN FÖRSVAGADES PÅ BRED FRONTPå valutamarknaden var rörelserna i eurons huvudsakliga bilaterala växelkurser relativt måttliga under de första nio månaderna 2004, särskilt jämfört med eurons markanta appreciering de två åren dessförinnan.
Thereafter, the euro appreciatedstrongly, particularly against the US dollar.
Därefter stärktes euron kraftigt, särskilt mot US-dollarn.
Atthe end of 2004 the euro stood in effectiveterms moderately above its level at thebeginning of the year, reflecting a significantappreciation against the US dollar, the Asiancurrencies pegged to the US currency and, to asmaller extent, the Japanese yen.
I slutet av 2004 var eurons effektiva växelkursnågot högre än i början av året, vilket avspeglar en kraftig förstärkning mot US-dollarn, de asiatiska valutor som är kopplade till den amerikanska valutan och, i mindre utsträckning, den japanska yenen.
This waspartially counterbalanced by the depreciationof the euro against the currencies of somesmaller trading partners of the euro area (the Swiss franc, the Norwegian krone and the Korean won) as well as the currencies ofseveral of the new EU Member States.
Detta motvägdes delvis av eurons försvagning mot valutorna i vissa av euroområdets mindre handelspartner (schweizerfrancen, den norska kronan och den koreanska wonen) samt valutorna i flera av de nya EU-medlemsländerna.
RELIABLE STATISTICS UNDERPIN THECREDIBILITY OF THE FISCAL FRAMEWORKThird, the integrity of government financestatistics is a precondition for the credibility ofthe EU fiscal framework.
TILLFÖRLITLIG STATISTIK UNDERSTÖDER DET FINANSPOLITISKA REGELVERKETS TROVÄRDIGHETFör det tredje är integriteten i statistiken över den offentliga sektorns finanser en förutsättning för EU:s finanspolitiska regelverks trovärdighet.