natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since then the reestablishment of an intermediate tier of selfgovernment has never been discussed as a serious political option because the country is simply considered to be too small to need another level of selfgoverning bodies at subnational level.
Sedan dess har ett återinrättande av en mellannivå för självstvre aldrig diskuterats som ett allvarligt menat politiskt alternativ med motiveringen att landet helt enkelt är för litet för att det skulle finnas behov av ytterligare en nivå för självstyresenheter under den nationella nivån.
Furthermore, central government feared from the beginning that the creation of such a second level might weaken its own position.
Dessutom fruktade regeringen redan från början att en sådan mellannivå skulle innebära en försvagning av regeringsmakten.
Instead, the Estonian government took the putative losses of efficiency caused by the permanently increasing number of local governments during the first years of the transformation process as an opportunity to initiate a programme for merging local government bodies into bigger units.
Den estniska regeringen säg därför istället den effektivitetsförsämring som förväntades bli resultatet av det ständigt ökande antalet lokala myndigheter under de första åren i förändringsprocessen som ett tillfälle att sätta i gång ett program för att slå ihop olika lokala myndighetsorgan till större enheter.
The classic approach of the national government to accelerate this process and to justify existing plans for the forced unification of local entities has been to burden the municipalities with too many tasks compared to their tax base and then to reproach them for being unable to finance the tasks transferred to them.
Det klassiska handlingsmönstret frän en centralregerings sida för att påskynda denna process och rättfärdiga redan befintliga planer på en tvàngssammanslagning av lokala förvaltningsenheter brakar vara att lägga ut alltför mänga uppgifter på kommunerna i förhållande till deras skatteunderlag, för att sedan kritisera dem för att de inte klarar av att finansiera de uppgifter som överförts på dem.
Obviously, this tactic is also motivated by the government's interest in extending its own power.
En sådan taktik kan förstås även motiveras av centralregeringens strävan att utvidga sin egen maktsfär.
Beyond this motivation, however, most people dealing with local matters in the central government are really convinced that the citizens and especially politicians on the local level are incapable of taking care of their own business to an acceptable degree.
Vid sidan av en sådan motivation är dock de flesta inom centralregeringen som handhar frågor om lokalt självstyre även genuint övertygade om att medborgarna och inte minst politikerna pä lokal niva inte är tillräckligt kapabla att styra sig själva.
This perception goes hand in hand with the observable tendency in some national ministries to develop kind of an "imperial bureaucracy" where citizen participation and political debates are primarily seen as obstacles to the efficient work of the experts.
En sådan inställning gar hand i hand med tendensen inom ministerier att utveckla ett slags "imperiebyråkrati" där medborgardelaktighet och politisk debatt främst ses som hinder för att de sakkunniga skall kunna utföra sill arbete pa ett effektivt sätt.
Of course, the requirements of future EU membership of Estonia have considerably influenced the political debate about the need to merge local government units, too.
Naturligtvis har även de krav som ställs på Estland inför ett framtida EU-medlemskap starkt påverkat den politiska debatten om behovet av en sammanslagning av lokala förvaltningsenheter.
At once, however, the perspective of the forthcoming EU accession played an important role in the political debate about the appropriate number of counties which constitute the basic units of state administration, and not of regional selfgovernment, at the intermediary level in Estonia.
Redan från början var det dock utsikterna till ett framtida EU-medlemskap som intog en framskjuten plats i den politiska debatten om lämpligt antal län -statsförvaltningens basenheter - snarare än frågan om regionalt självstyre på mellannivå i Estland.
According to the supporters of the view that the number of these bodies of subnational state administration should be decreased - a position which has remained irrelevant for the political practice so far - larger entities at regional level would be a necessary precondition for making
Enligt anhängarna till inställningen att antalet sädana statsförvaltningsenheter på mellannivå bör reduceras - en ståndpunkt som än så länge inte visat sig vara relevant för
Apparently, such references to the EU context have more often served as an additional argument in the political debate to stress the necessity of a reduction of the number of counties, rather than being the decisive factor for taking up this point of view.
Sådana hänvisningar till EU-medlemskap i den politiska debatten har nog ofta fungerat som ett sidoargument för att betona behovet av att reducera antalet län, snarare än att utgöra den avgörande anledningen till en sådan ståndpunkt.
Nevertheless, this new strand of the discussion has contributed considerably to the fact that meanwhile the uniting of the 15 existing into 10 counties or even 26 regional entities of territorial state administration is seriously discussed in Estonia.
I vilket fall som helst har denna nya debattinriktning i hög grad bidragit till att det i Estland pågår en seriös diskussion om atl slå ihop de nuvarande 15 länen till 10. eller till och med till 26 län. som regionala enheter för en decentraliserad statsförvaltning.
This would be a further step io sectoral administration, a tendency which can already be observed in the spontaneous and hardly coordinated activities of several central government agencies to move from the county level to a regional division of local units.
Detta skulle innebära ytterligare ett steg mot en sektorsindelning av statsförvaltningen, en tendens som redan har kunnat noteras i form av spontana och långt ifrån samordnade initiativ inom ett antal regeringsorgan till att gå från länsnivå till en regional indelning av lokala enheter.
2.2 Demographic and ethnic structure
2.2 Demografiska och etniska strukturer
Foreigners who live legally in Estonia and have resided within the borders of the corresponding local government legally for at least five years have the right to vote in local government council elections.
Utländska medborgare som har uppehållstillstånd i Estland och som har bott legalt i en kommun i minst fem år har rätt att rösta i kommunala val.
In localities where at least 1/2 of the permanent residents belong to a national minority, everyone has the right to receive responses from public institutions in the language of the national minority.
I områden där minst hälften av befolkningen tillhör en viss etnisk minoritet har invånarna rätt att fä dokument från myndigheterna på minoritetsspråket.
It has, thus, been noted, however, that at least one reason for any hesitation to grant municipalities greater independence is that this would create centres of power for non-Estonians.
Det har kunnat konstateras att åtminstone ett skäl till varför man ställer sig tveksam till ökat kommunalt självstyre är att detta skulle skapa maktcentra för icke-ester.
As indicated above, the main issue shaping the centre-periphery relations in Estonia has not been the distribution of functions between central government on the one hand and towns and municipalities on the other hand, but rather the financing of local government.
Som framgått av vad som anförts ovan är det finansieringen av de lokala myndighetemas verksamhet snarare än fördelningen av uppgifter mellan centralregeringen och städer/kommuner som utgjort den främsta faktorn för utvecklingen av relationerna mellan centrum och periferi.
The situation is complicated because of fairly broad regional differences in standard of living and weak mechanisms for representing local interests at the national level.
Situationen är komplicerad pä grand av dels relativt stora regionala skillnader i fråga om levnadsstandard, dels svaga mekanismer för att föra fram lokala intressen på nationell nivå.
With respect to the latter aspect it must be stressed that the insufficient involvement of local authorities in national decisionmaking represents insofar one of the most outstanding deficiencies in the political system of Estonia as the special role of the "County Governors", the election system, and the lack of a second level are prone to compound the general weakness of local government.
Beträffande den senare faktorn bör det framhållas att de lokala myndigheternas otillräckliga delaktighet i beslutsfattandet på nationell nivå utgör en av de mest påfallande bristema i Estlands politiska system. Detta har sin grand i landshövdingens speciella roll. valsystemet och frånvaron av en mellannivå vilket kan leda till en ytterligare försvagning av de generellt sett redan svaga lokala myndigheterna.
Questions of political culture have played a subordinate role in the reorganisation of territorial structures in Estonia.
Fragor rörande den politiska kulturen har endast fått spela en underordnad roll i samband med förändringania i Estlands administrativa indelning.
This observation appears hardly surprising considering the short history of state and local government in Estonia.
Med tanke pä den korta tid som en estnisk stat och estniska lokala myndigheter existerat ter sig delta faktum knappast förvånande.
However, the process of merging local units initiated by the central government has enhanced citizens' awareness with regard to the significance of the very opportunity to participate actively in the management of local affairs.
Den process med sammanslagningar av lokala förvaltningsenheter som centralregeringen inlett har emellertid lett till ökad medvetenhet bland befolkningen om betydelsen av att ha möjlighet att delta aktivt i det lokala politiska arbetet.
Looking a little further back in history, one will see - even in the case of Estonia - that political activities on the local level were usually considered as kind of a substitute for the lack of opportunities to engage at the national level.
Om man ser lite längre tillbaka i historien upptäcker man - till och med i Estlands fall - att det politiska arbetet pä lokal nivå oftast setts som ett slags substitut för avsaknaden av möjligheter att delta på nationell nivå.
From this point of view, there is indeed a genuine tradition of local selfgovernment (kommunale Selbstverwaltung).
På så sätt kan man säga att det faktiskt finns en genuin tradition av lokalt självstyre (kommunale Selbstverwaltung).
Thus, it is particularly striking that this concept, as an independent value in its own right, has been neglected almost completely in the current discourse on the future patterns of decentralisation in Estonia.
Det är därför särskilt anmärkningsvärt att detta begrepp - som ett värde i sig - nästan totalt har förbisetts i den pågående debatten om vilka former decentraliseringen skall ta sig i Estland.
3.1 Exclusive and concurrent legislative powers
Ensam och delad lagstiftningsmakt
According to the Local Government Organisation Act's paragraph 7, rural municipality or city councils and governments have the right to issue regulations as legislation of general application as well as resolutions or orders as legislation of specific application.
Enligt paragraf 7 i den estniska kommunallagen har kommunfullmäktige och kommunstyrelsen i landskommuner och städer rätt att infarda såväl bestämmelser med allmän räckvidd som särskilda resolutioner eller beslut med begränsad räckvidd.
According to the Constitution's Art. 154 all local issues shall be resolved and managed by local governments.
Enligt artikel 154 i Estlands författning skall lokala fragor behandlas och lösas på lokal niva.
Primary functions of the local government are enumerated in the Local Government Organisation Act.
De lokala myndighetemas huvudsakliga ansvarsområden anges i kommunallagen.
In addition, local governments bodies are responsible for executing the following tasks:
De lokala myndigheterna ansvarar dessutom för följande uppgifter:
• tasks assigned to them by other laws, for instance in the Elementary and High School Act; • essential tasks not assigned to other institutions by law; • tasks contracted between an authorised central government body and a specific local government council.
• uppgifter som tilldelas dem i enlighet med annan lagstiftning, t.ex. grund- och gymnasieskolestadgan.
The fields of competence which Estonian local governments are in charge of at present and their relative significance according to the budgetary statistics are presented in the following tables.
De estniska kommunala mvndigheternas nuvarande ansvarsområden samt deras budgetmässiga betydelse presenteras i nedanstående tabeller.
Tasks of local government:
De kommunala myndigheternas uppgifter:
Defence
Uppgifter
Organisation of the registration of defence forces reserves
Registrenng av militärtjänstreserven pa lokal nivå
Education
Försvar Utbildning
Construction, operation and maintenance of primary and secondary schools, kindergartens and art schools, sport facilities, culture- and community centres; vocational-, hobby- and sport schools, youth activities
Bvggande. drift och underhall av grund- och gvmnasieskolor. förskolor, konstskolor, idrottsanlåggningar. kulturcentra: yrkes-, fritids- och idrottsskolor, ungdomsverksamhet.
Maintenance and capital investments of municipal hospitals and polyclinics
Hälso- och sjukvård Vågar
Maintenance of local roads and town streets Local public transport Fire protection and emergency services Local libraries and museums
Kollektivtrafik Brandförsvar Bibliotek, museer Vatten och avlopp Renhållning Bostader El. gas. värme Socialtjänst
Refuse collection and street cleaning Housing maintenance and services Local heating Home visits and care of the elderly
Lokala sjukhus och kliniker (underhall och investering) Underhall av vägar och gator Lokal kollektivtrafik Brandskvdd och räddningstjänst Lokala bibliotek och museer Drift och underhall av vatten- och avloppssystem Sophämtning och gaturenhållning Underhäll och service Lokal värmeförsörjning Hemtjänst och äldrevård
Environmen
Miljö
Local environmental issues, development of regional planning, management of local natural resources, implementation of land reform
Lokala miljöfrågor, fysisk planering, förvaltning av lokala naturresurser, jordreform
Local sightseeing and tourist-information
Guidade (urer och turistinformation
Local government expenditure by function in 1998:
De kommunala myndigheternas t it gifter 1998:
Expenditure (in 1,000 EKR*)
Utgifter (i 1 000 EEK*)
General public services
Allmänna tjänster
Defence and public order
Försvars- och ordningsfrägor
Education and science
Utbildning och vetenskap
Culture and arts
Konsl och kultur
Sports and holidays
Sport och fritid
Social welfare
Socialtjänsi
Total expenditures
Summa ingifter
Paragraphs 12-13 of the Local Government Organisation Act state that local government bodies have the right to establish associations or joint agencies with other local governments, to become members of corresponding international organisations or to co-operate with such organisations.
3.3 Befogenhet att etablera relationer över nationsgränser I artiklarna 12 och 13 i kommunallagen fastställs att lokala myndigheter har räu att inga förbund eller bilda gemensamma organ med andra lokala myndigheter, samt att vara medlem i internationella kommunorganisationer eller samarbeta med sådana organisationer. I kontakterna med internationella organisationer skall de lokala myndigheterna företrädas av kommunfullmäktige eller en representant som utses av kommunfullmäktige.
Local authorities can directly apply for foreign assistance and financial programmes (bilateral projects, Phare, etc.).
De lokala myndigheterna kan själva ansöka om stöd frän utlandet och frän olika finansieringsprogram (bilaterala projekt. Phare etc.).
Unfortunately, exact data concerning amount of foreign assistance to local governments is not available.
Tv v än saknas det exakta uppgifter om omfattningen pä det utländska stöd som de lokala myndigheterna lar emot.
As regards the role of national associations of local authorities (especially the Association of Estonian Cities) in the field of international relations, they fulfil central complementary and independent functions.
De estniska kommunorganisationema (särskilt förbundet för estniska städer) spelar en central roll, såväl kompletterande som själv ständig, i samband med internationella förbindelser.
Congruenties between local and regional competencies and the fields of COR consultation
3.4 Överensstämmelsen mellan de lokala och regionala befogenheterna och ReK:s remissområden De politikområden där estniska lokala myndigheter har egna befogenheter omfattar de fiesta av ReK:s obligatoriska remissområden.
The range of policy fields where Estonian local authorities are endowed with own competencies concerns most areas of mandatory COR consultation.
För en del frågor är dock överensstämmelsen med ReK:s ämnesområden särskilt markant.
This is the case for several working fields of the COR's Commission 4 (in the fields of spatial planning, urban issues and environment), of its Commission 5 (in the fields of social policy, public health and tourism) and Commission 7 (in the fields of education and vocational training, culture, youth, sport).
Detta gäller ett fiertal arbetsområden för ReK:s utskott 4 (områdena fysisk planering, stadsfrågor och miljö), utskott 5 (områdena socialpolitik, folkhälsa och turism) och utskott 7 (områdena utbildning, yrkesutbildning, kultur. ungdomsfrågor och idrott).
Between 1995 and 1998, local government expenditure amounted to approximately 10% of the Estonian GDP.
Aren 1995-1998 uppgick de lokala m\ndighetemas utgifter till ca 10 9c av Estlands BNP.
These expenses were financed by different sources of revenue.
Dessa utgifter finansierades genom olika typer av inkomstkällor.
4.1 Own resources
4.1 Egna medel
According to the Local Taxes Act (1994), local authority councils have the right to impose local taxes, including a tax per capita, local income tax, and a sales tax.
I enlighet med lagen om lokal beskattningsrätt ( 1994) har lokala myndigheter rätt att uppbära sådana lokala skatter som den allmänna enhetsskatteavgiften. kommunal inkomstskatt och försäljningsskatt.
It is important to emphasise that the responsibility for the collection of local taxes lies with the local government; local government bodies are obliged to cover all expenses that occur in connection with the implementation of this task.
Det är viktigt att framhålla att det är de lokala myndigheterna som ansvarar för skatteindrivningen, vilket innebär att det även är de lokala myndigheterna som svarar för alla kostnader som uppstår i samband med utförandet av denna uppgift.
The biggest share of local government's revenue comes from shared taxes, i.e. from state taxes collected by central authorities.
Den största delen av de lokala mv ndighetemas intäkter kommer frän delade skatter, dvs. frän statlig skatt som uppbärs av de statliga myndigheterna.
Since 1996, central and local government bodies share 56% of personal income tax (which in Estonia is a flat 26% with no progression), 100% of the land tax (0.8-2% of assessed value), and between 20% and 70% of some national resource taxes.
Sedan 1996 delar statliga och lokala myndigheter på 56 9c av den individuella inkomstskatten (som i Estland utgör 26 % för alla. dvs. den är inte progressiv).
According to the Rural Municipality and City Budgets Act (1993), local government is generally allowed to take loans or to use other debt instruments only if the following four criteria are satisfied:
100 * > av fastighetsskatten (0.8-2 9c av taxeringsvärdet) och mellan 20 och 70 9c av vissa typer av statlig förmögenhetsskatt. I enlighet med budgetförordningen för lands- och stadskommuner (1993) är det i allmänhet endast tillåtet för lokala myndigheter att uppta lån eller pa annat sätt skuldsätta sig om följande fyra villkor uppfylls:
• Loans can be taken only for carrying out longterm investments prescribed in the local government development plan. • The total amount of loans and other associated costs should not exceed 75% of the last budget's revenue, excluding loans and block-grants from the central government budget. • The total amount of funds for repaying loans and other associated costs should not in any coming year exceed 20% of the last budget's revenue, excluding loans. • For financing their current costs local governments bodies can take only short-term loans that should be repaid by the end of the budgetary year.
• Den totala lånesumman samt övriga lånekostnader får inte överstiga 75 9t av intäkterna i den senaste budgeten. Delta gäller dock inte län och generella anslag som beviljats via statsbudgeten. • Den totala summan av finansiella medel för amortering pa lån och övriga lånekostnader får inte under något år överstiga 20 9c av de senaste budgetinläklerna. exklusive lån. • För att täcka de löpande utgifterna får lokala myndigheter endast uppta kortfristiga lan som skall betalas tillbaka inom ett och samma budgetår.
Control over meeting these criteria is exercised by the County Governor and the Ministry of Finance, to whom local governments should present all respective documents.
Det är landshövdingen och finansministeriet som kontrollerar att dessa krav uppfylls, och det är även till dessa instanser som de lokala myndigheterna har att inkomma med all dokumentation.
4.2 Transfer payments from the national level
4.2 Överföringar från nationell nivå
Specific grants from central government institutions are used mainly for financing capital investments of local government.
Särskilda anslag som beviljas av statliga organ går i första hand till finansiering av de lokala myndighetemas kapitalinvesteringar.
For equalising local government's financial opportunities, Estonia uses lump-sum transfers from a central subsidy fund.
För all la till stand en utjämning av kommunernas finansieringsmöjligheter tillämpar man i Estland ett system med överföring av en schablonsumma från en statlig subventionsfond.
The size of the central subsidy fund and the principles for its distribution are determined in annual meetings between representatives of central government and local government associations; if an agreement is not reached, the decision is taken by the government.
Den statliga subventionsfondens storlek och fördelningsprinciper fastställs vid årliga sammanträden med företrädare för centralregeringen och lokala myndighetsförbund. Lyckas man inte nå en överenskommelse blir det regeringen som fattar beslut i frågan.
The size of the grant that a given local government receives is determined by a formula which is in principle based on the financial capacity of the local government body.
Storleken på det anslag som en viss kommun beviljas räknas i princip ut pä basis av kommunens finansiella kapacitet.
In 1999, only 16 out of the former 253 local government bodies in Estonia were not receiving support from the central subsidy fund.
Under år 1999 var det endast 16 av Estlands tidigare 253 kommuner som inte erhöll stöd frän den statliga subventionsfonden.
It is important to emphasise that even after the transfers from the central subsidy fund, significant differences (up to 100%) in per-inhabitant revenue across local governments remain.
Det bör framhållas att det trois denna anslagstilldelning från den statliga subventionsfonden fortfarande föreligger betydande skillnader (upp till 100 9t ) mellan olika kommuners per-capita-inkomster.
4.3 Horizontal mechanisms of fiscal equalisation between regions/municipalities There are no formal obligations or guiding rules for direct financial transfers from richer local government bodies to poorer ones.
4.3 Finansiell utjämning mellan regioner/kommuner Det finns inga formella krav eller riktlinjer för direkta överföringar från rikare till fattigare kommuner.