natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For more detailed information see Statistical Table26: Mortality cohorts participating in EMCDDA multi-site project — characteristics of participantsand results (online version).Sources: EMCDDA projects CT.99.EP.07 and CT.00.EP.13, ‘Mortality of drug users inthe EU’, coordinated by Department of Epidemiology, Rome E Health Authority.
Redovisningen avytterligare resultat från denna kohort har skjutits upp så att Sverige skall kunnastudera kohorten och analysera ytterligare uppgifter.ECNN-projekten CT.99.EP.07 och CT.00.EP.13, ”Mortality of drug users in the EU”, samordnade av epidemiologiska avdelningen vid Hälsovårdsmyndighet E i Rom.
differences in overall mortality rates and distribution ofcauses of death between participating sites.
) visar att det finns skillnader mellan dessa platser i fråga om den övergripande dödligheten ochfördelningen mellan dödsorsakerna.
The study alsoreveals relevant changes over time in overall and cause- specific mortality (51
Studien visar dessutomatt både den övergripande och den dödsorsaksspecifika dödligheten har förändrats i relevant grad över tiden (51
problem drug users was, respectively, 24 and 64 timeshigher than in individuals of the same age and gender inthe general Spanish population.
och kvinnliga problemmissbrukare löpte 24 respektive 64 gånger så hög risk att dö som personer av samma kön ochålder i den spanska befolkningen som helhet.
In Lisbon, Hamburg and Rome, the risk of death among female problem drug userswas 30- to 40-fold higher than in the general population.The high SMRs among female problem drug users can beexplained, to some extent, by the low baseline mortalityamong young women in the general population.
I Hamburg,Lissabon och Rom löpte kvinnliga problemmissbrukare en 30 till40 gånger så hög risk att dö som befolkningen i stort. De högastandardiserade dödlighetstalen bland kvinnligaproblemmissbrukare kan till en viss grad förklaras av den lågareferensdödligheten bland unga kvinnor inom den allmännabefolkningen.
Barcelona presented the highest mortality rates and Viennaand Dublin the lowest.
Barcelona hade de högsta dödlighetstalen, Dublin och Wiende lägsta.
In several locations, mortality rateshave decreased since the early or mid-1990s.
På flera av platserna har dödligheten minskatsedan början eller mitten av 1990talet.
In Barcelona,rates were particularly high between 1992 and 1996 buthave decreased sharply in recent years, mainly because ofa decrease in deaths due to AIDS.
I Barcelona vardödligheten särskilt hög mellan 1992 och 1996 men harminskat kraftigt de senaste åren, främst beroende på minskaddödlighet i aids.
In Lisbon, mortality rateswere increasing until recently (Figure 16).
I Lissabon har dödligheten stigit fram till desenaste åren (figur 16).
Box 9 OL: Definitions of ‘acute drugrelated death’ in EUMember States, as used in the EMCDDA annual report andreported in national reports
Ruta 9 OL: De definitioner av ”akut narkotikarelaterat dödsfall”i EU-medlemsstaterna som används i ECNN:s årsrapport och ide nationella rapporterna (Internetversionen).
Box 10 OL: Drugrelated deaths — EMCDDA definition
Ruta 10 OL: Narkotikarelaterade dödsfall – ECNN:s definition(Internetversionen).
Direct comparisons across sites should be made withcaution, as there are differences in the typology oftreatment centres where cohorts are recruited, although theywould tend to represent the common types of treatmentavailable.
Man bör vara försiktig med direkta jämförelser mellan platsernaeftersom det finns skillnader mellan behandlingscentrumenstypologi vad gäller rekrytering av kohorter, även om de tenderaratt representera de behandlingstyper som är vanligast pårespektive plats.
However, age- and gender-standardisedmortality rates among drug users can provide a usefulmeasure of the impact of problem drug use on mortality indifferent countries.
Med detta förbehåll kan ålders- och könsstandardiserade dödlighetstal för narkotikamissbrukare ge ett bramått på hur det problematiska narkotikamissbruket inverkar pådödligheten i de olika länderna.
Statistical Table 24: Number of ‘acute drugrelated deaths’recorded in EU countries (according to national definitionsused to report cases to the EMCDDA), 1985–2001 from cohorts enrolled within the multi-site study showed thatin Barcelona the risk of death among male and female
Statistiktabell 24: Antal registrerade ”akuta narkotikarelateradedödsfall” i EU-länderna (enligt de nationella definitioner somanvänds vid fallrapporteringen till ECNN), 1985–2001.
See Statistical Table 26: Mortality cohorts participating in EMCDDA multi site project — characteristics of participants and results (online version).SMR estimates the mortality excess (number of times) of problem drug users compared with people of the same age and gender in the general population.
Se statistiktabell 26: Dödlighetskohorter som deltar i ECNN:s flerplatsstudieprojekt – deltagarnas egenskaper samt resultaten (Internetversionen).Standardiserade dödlighetstal är skattningar av dödlighetsöverskottet (räknat i antal gånger) för problemmissbrukare jämfört med personer av samma
Statistical Table 25: Summary of characteristics of victimsofacute drugrelated death in the EU countries
Statistiktabell 25: Sammanfattning av egenskaperna hos offrenför akuta narkotikarelaterade dödsfall i EU-länderna.
Statistical Table 26: Mortality cohorts participating in EMCDDA multi-site project — characteristics of participantsand results:
Statistiktabell 26: Dödlighetskohorter som deltar i ECNN:sflerplatsstudieprojekt – deltagarnas egenskaper samt resultaten:
— Characteristics of opiate users enrolled in the cohorts by site
— Egenskaper hos de opiatmissbrukare som ingår ikohorterna, per plats.
— Standardised mortality ratios (SMRs) by gender and study site
— Standardiserade dödlighetstal, per kön och studieplats.
— Distribution of causes of death of cohort participants
— Fördelning av dödsorsakerna för personerna i kohorterna.
Drugrelated crime can be considered to include criminaloffences in breach of drug legislation, crimes committedunder the influence of illicit drugs, crimes committed by usersto support their drug habit (mainly acquisitive crime anddrug dealing) and systemic crimes committed as part of thefunctioning of illicit markets (fight for territories, bribing ofofficials, etc.). Except for drug law offences, routinelyavailable data do not provide information on thesecategories and, when available, they come from ad hoc localstudies and are not suitable for extrapolation.
”Narkotikarelaterad brottslighet” kan anses omfatta brott motnarkotikalagar, brott som begås av narkotikapåverkadepersoner, brott som missbrukare begår för att få pengar till sittmissbruk (främst tillgreppsbrott och langning) och systematiskabrott som är en del av de olagliga marknadernas sätt attfungera (kamp om territorium, bestickning av tjänstemän osv.).Bortsett från brotten mot narkotikalagarna görs det interutinmässigt några sammanställningar av uppgifter om dessabrottskategorier, och de uppgifter som faktiskt finns kommer frånseparata lokala studier och går inte att extrapolera från.
Several sources show that a majority of drug users intreatment have been in contact with the criminal justicesystem.
Flera källor visar att majoriteten av missbrukarna i behandlinghar haft kontakt med det straffrättsliga systemet.
Among individuals charged with crimes andconvicted prisoners, studies in Greece (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000) and England and Wales(Bennett, 2000) show that drug users are more likely thannon-drug users to have committed several types of crimes.Property crimes are generally identified as the main type ofcrime committed by drug users (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000; Bennett, 2000; Meijer et al., 2002).
Bland brottsanklagade och fängelsedömda personer har – enligt studier från Grekland (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000) och från England och Wales (Bennett, 2000) – de som missbrukarnarkotika oftare än de övriga begått flera olika typer av brott.Tillgreppsbrott har över lag konstaterats vara den typ av brottsom narkotikamissbrukare främst begår (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000; Bennett, 2000; Meijer m.fl., 2002).
‘Reports’ (53) of offences against national drug legislation(use, possession, trafficking, etc.) reflect differences in lawbut also the different ways in which the law is enforced andapplied, and the priorities and resources allocated tospecific problems by criminal justice agencies.
Antalet ”rapporterade fall” (53) av brott mot nationellnarkotikalagstiftning (användning, innehav, handel osv.)återspeglar skillnader mellan olika länders lagar, men även deolika sätt som lagarna tillämpas och tolkas på liksom denprioritet och de resurser som kontrollorganen tilldelar olikaspecifika problem.
In addition,information systems on drug law offences/offenders varyconsiderably between countries, especially as regardsrecording procedures, definitions and statistical units.
Dessutom varierar systemen för informationom narkotikabrott och narkotikabrottslingar i hög grad mellanländerna, särskilt i fråga om registreringsrutiner, definitioneroch statistikenheter.
Thesedifferences lead to major difficulties when comparing datafrom several EU countries.
Dessa skillnader gör det mycket svårt attjämföra uppgifter från flera EU-länder.
For this reason, wheneverpossible, trends, rather than absolute figures, are compared.
Därför jämförs här – i mån av möjlighet – trender snarare än absoluta tal.
The majority of reported drug offences are related to drug use or possession for use (54) — ranging from 39 % of all druglaw offences in Portugal (55) to 89 % in Austria.
Majoriteten av de rapporterade narkotikabrotten avser användning eller innehav för användning (54) – från 39 % avalla brott mot narkotikalagen i Portugal (55) till 89 % i Österrike.
In Spain, Italy and the Netherlands, where drug use is not a criminaloffence, all drug offences relate to dealing or trafficking.
I Italien, Nederländerna och Spanien, där användning avnarkotika inte är något brott, avser alla narkotikabrottenlangning och handel.
) report a majority of offences for both drug use/dealing and drug trafficking.
) flest brott vad gäller såväl användning/langning av som handel med narkotika.
As regards the link between drug use and crime, a study ofthe Irish prison population (Hannon et al., 2000) found that51 % of men and 69 % of women claimed to be under theinfluence of drugs when they committed the crime for whichthey were incarcerated.
När det gäller kopplingen mellan narkotikamissbruk ochbrottslighet fann man i en studie av den irländska fängelsepopulationen (Hannon m.fl., 2000) att 51 % av männen och 69 % av kvinnorna hävdade att de var drogpåverkade när debegick de brott de dömts till fängelse för.
Another study (Millar et al., 1998)of juvenile suspected offenders in Ireland estimated that42% of cases were related to alcohol use, 17 % to drug useand 4 % to both, alcohol being most likely to be associatedwith public order offences, while drugs were most oftenassociated with robberies.
I en annan studie(Millar m.fl., 1998), som avsåg omyndiga brottsmisstänktapersoner i Irland, uppskattade man att 42 % av fallen hadesamband med alkoholkonsumtion, 17 % med narkotikakonsumtion och 4 % med bådadera. Alkohol hade oftastkoppling till brott mot allmän ordning medan narkotika oftastförekom i samband med rån.
In 2001, cannabis remained the drug most often involved indrug law offences — accounting for 34 % of drug-relatedreports in Portugal and Sweden and as many as 86 % in France.
Cannabis är även år 2001 den drog som oftast förekommer i derapporterade fallen av brott mot narkotikalagstiftningen –drogen står för 34 % av de rapporterade fallen i Portugal och Sverige, och för så mycket som 86 % i Frankrike.
In Luxembourg, heroin is the most commonlyinvolved drug, while in the Netherlands most drug offencesare related to ‘hard drugs’ (drugs other than cannabis andits derivatives) (57).
I Luxemburg ärheroin den drog som oftast förekommer, medan de flestanarkotikabrotten i Nederländerna rör ”hard drugs” (andradroger än cannabis och cannabisderivat) (57).
Though interesting, these results should be seen as anexample rather than as representative of the link betweendrug use and crime: first, because they come from studiescarried out in specific populations; second, because theymight vary considerably according to the drug used; and,third, because a link — especially a causal one — betweendrug use and crime is particularly difficult to determine.
Dessa resultat är visserligen intressanta, men de bör ses somexempel snarare än som representativa för sambandet mellannarkotikamissbruk och brottslighet. Det finns tre skäl till detta: delskommer de från studier som gjorts på specifika populationer, delskan det finnas betydande skillnader mellan dem när det gällervilka droger som använts, och dels är det ytterst svårt att fastställanågot samband – särskilt orsakssamband – mellan narkotikamissbruk och brottslighet.
The results shown in the box were provided by Greece, Ireland, the
Resultaten i rutan kommer från Förenade kungarikets, Greklands,
In the EU as a whole, ‘reports’ for drug law offencessteadily increased over the 15 years from 1985 to 2001 (
I EU som helhet har antalet ”rapporterade fall” av brott motnarkotikalagarna stadigt ökat under femtonårsperioden
The term ‘reports’ for drug law offences covers different concepts, varying between countries (police reports of suspected drug law offenders, charges for drug law offences, etc.).
Termen ”rapporterade fall” av brott mot narkotikalagarna avser olika saker i de olika länderna (exempelvis polisrapporter om personer som misstänkts för narkotikabrott eller väckta åtal för narkotikabrott).
For an exact definition for each country, refer to Box 11 OL: Definitions of ‘reports for drug law offences’ in the EU countries and Norway (online version).
Exakta definitioner för de olika länderna finns i ruta 11 OL: Definitioner av ”rapporterade fall av brott motnarkotikalagarna” i EU-länderna och Norge (Internetversionen).
(The term ‘arrests’ was used in previous annual reports.)
(I de tidigare årsrapporterna användes termen ”arresteringar”.)
Statistical Table 27: Offence type most involved in ‘reports’ for drug offences in the EU countries and Norway (online version).
Statistiktabell 27: Oftast förekommande brottstyp i ”rapporterade fall” av narkotikabrott i EU-länderna och Norge (Internetversionen).
In Portugal, drug use has been decriminalised since July 2001.
I Portugal avkriminaliserades användning av narkotika i juli 2001.
As a result, the proportion of drug offences that were drug use related was lower in 2001
Till följd av detta var andelen narkotikabrott som rörde användning mindre 2001 än
Norway is not able to distinguish between ‘drug dealing/trafficking’ alone and ‘drug use/dealing and trafficking’.
I Norge kan ingen skillnad göras mellan enbart ”langning av/handel med narkotika” och ”användning/langning av och handel med narkotika”.
The remaining drug law offences are related to ‘drug use’ alone.
Övriga brott avser enbart ”användning av narkotika”.
Statistical Table 28: Drug most involved in ‘reports’ for drug offences in the EU countries and Norway (online version).Statistical Table 29: Number of ‘reports’ for drug law offences in the EU countries and Norway, 1985–2001 (online version).
Statistiktabell 28: Oftast förekommande drog i ”rapporterade fall” av narkotikabrott i EU-länderna och Norge (Internetversionen).Statistiktabell 29: Antal ”rapporterade fall” av brott mot narkotikalagstiftningen i EU-länderna och Norge, 1985–2001 (Internetversionen).
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway twofold in Denmark, Luxembourg and the Netherlands tomore than sixfold in Ireland and Finland.
Årsrapport 2003: Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och Norge mindre än en fördubbling i Danmark, Luxemburg och Nederländerna och över en sexdubbling i Finland och Irland.
Figure 17:‘Reports’ for drug law offences in the EU countries and Norway, 1991–2001 — three-year moving averagesindexed(1991 = 100)
Figur 17:”Rapporterade fall” av brott mot narkotikalagar i EU-länderna och Norge, 1991–2001 — indexerade glidandetreårsmedelvärden (1991 = 100)
In all countries for which information was available, theproportion of all drug law offences accounted for byoffences related to drug use/possession for use generally
Finland Grekland Österrike Irland Norge Förenade kungariket Nederländerna Tyskland Frankrike Portugal
Since then,
Sedan dess har
0 Finland Greece Austria Ireland Norway United Kingdom Netherlands Germany France Portugal Sweden Belgium Italy Denmark Spain Luxembourg
0 Sverige Belgien Italien Danmark Spanien Luxemburg trenderna gått i olika riktningar: fortsatt uppåt i Frankrike,Tyskland och Norge, nedåt i Luxemburg, Portugal, Sverige och
NB: For definitions of reports for drug law offences, please refer to Statistical Table 29: Number of ‘reports’ for drug law offences in the EU countries and Norway, 1985–2001 (online version).
Definitioner av ”rapporterade fall av brott mot narkotikalagar” finns istatistiktabell 29: Antal ”rapporterade fall” av brott mot narkotikalagstiftningeni EU-länderna och Norge, 1985–2001 (Internetversionen).
Real values have been input for allcountries in 2001, for Belgium in 1995 and 1997, for Spain in 1996 andfor the United Kingdom and Norway in 2000, as available data do not allowcalculation of moving averages in these cases.
Faktiska värden haranvänts för samtliga länder avseende år 2001, för Belgien avseende 1995 och1997, för Spanien avseende 1996 och för Förenade kungariket och Norgeavseende 2000, eftersom de uppgifter som finns inte medger beräkning avglidande medelvärden i dessa fall.
The series is discontinued for Belgium in 1996 (data not available).Sources:Reitox national focal points.
Serien för Belgien är avbruten för år 1996(uppgifter saknas).De nationella Reitox-kontaktpunkterna.
In 10 EU Member States, available data enable trends inthe drugs involved in reports of drug law offences to bedetermined for the period 1996–2001.
I tio medlemsstater finns det uppgifter som gör att man kan slåfast trenderna för vilka droger som förekommit i de rapporterade fallen av brott mot narkotikalagen under perioden1996–2001.
Over this period,the proportion of all drug offences that were cannabisrelated generally increased in France, Germany, Italy,Luxembourg, Portugal and Spain, remained stable in Sweden and decreased in Ireland, Austria and the United Kingdom (63).
Under denna period skedde det en allmän ökningav andelen fall där cannabis förekom i Frankrike, Italien,Luxemburg, Portugal, Spanien och Tyskland, medan andelen varstabil i Sverige och minskade i Förenade kungariket, Irland och Österrike (63).
In 2001, marked increases were reported in
År 2001 rapporterades markanta ökningar från
Over the same five-year period, the proportion of reports ofheroin-related offences decreased in all Member States forwhich data are available, except in the United Kingdom,where heroin-related offences have increased year on year
Under samma femårsperiod minskade andelen heroinrelateradebrottsfall i alla medlemsstater för vilka det finns uppgifter utom Förenade kungariket, där de heroinrelaterade brotten har ökat
65 since 1996 ().
65 varje år sedan 1996 (
However, studies show that, compared with the widercommunity, drug users are over-represented among theprison population (67).
Det finns dock studier som visar att narkotikamissbrukarna äröverrepresenterade bland internerna jämfört med befolkningeni stort (67).
The proportion of inmates in the EUreporting ever having used any illicit drug varies between29 % and 86 % depending on the prisons and countries(more than 50 % in most studies) (Figure 18).
Andelen interner i EU som uppger att de någongång använt någon olaglig drog varierar mellan 29 % och 86 % i olika länder och fängelser (i de flesta studierna liggerandelen över 50 %) (figur 18).
As in thewider community, cannabis is the most frequently useddrug, but several studies also show high levels of a historyof heroin use (50 % of inmates or more in some cases).
Liksom i befolkningen somhelhet är cannabis den drog som flest har använt, men detfinns också flera studier som visar att många har använt heroin(50 % eller mer av internerna i vissa fall).
related offences, with the proportion increasing in all countries except Germany and Portugal (66
Portugal och Tyskland (
Drug users in the criminal justice system: prisoners
Narkotikamissbrukare inom det straffrättsligasystemet: fängelseinterner
According to several studies, prisoners reporting moreregular and/or harmful use, such as injecting drug use,regular use or dependence, represent 6–69 % of the prisonpopulation.
De interner som uppger ett mer regelbundet och/eller skadligtnarkotikamissbruk, exempelvis injektionsmissbruk, regelbundetmissbruk eller beroende, utgör enligt flera studier 6–69 % avfängelsepopulationen.
In particular, several studies in the EU show thataround one-third of adult male prisoners are drug injectors(Bird and Rotily, 2002).
I synnerhet finns det flera studier i EUsom visar att omkring en tredjedel av de manliga internerna ärinjektionsmissbrukare av narkotika (Bird och Rotily, 2002).
Most drug users stop or reduce their drug use afterimprisonment. However, some continue to use drugs, andothers only start on incarceration.
De flesta narkotikamissbrukare upphör med eller minskar sinanvändning av narkotika när de har kommit till fängelset.Det finns dock en del som fortsätter att använda narkotika,och det finns andra som börjar just i fängelset.
Drug use within prison isreported by 12–60 % of inmates and regular drug use by10–42 %.
Av internernauppger 12–60 % att de har använt narkotika i fängelset;10–42 % säger sig ha gjort detta regelbundet.
Between 3 % and 34 % of the prison population
Mellan 3 %och 34 % av fängelsepopulationen har någon gång injiceratnarkotika i ett fängelse (68).
National routine information on type and patterns of druguse as well as its consequences among prisoners is rare.Most of the data available in the EU come from ad hocstudies carried out at local level using samples of prisonersthat vary considerably in size but are generally small.
Det är sällsynt med rutinmässigt insamlad nationell informationom typerna och mönstren för narkotikamissbruket blandinternerna och om missbrukets konsekvenser.
Inaddition, prisons studied are often not representative of theprison system as a whole and a lack of repeat surveysprevents analysis of trends in most countries.
De flesta av deuppgifter som finns inom EU kommer från enstaka studier somgjorts lokalt och omfattar grupper av interner som varierarbetydligt i storlek men över lag är små.
These factorsmake extrapolation of results very difficult.
Dessutom är fängelsestudierna ofta inte representativa för fängelsesystemet somhelhet, och eftersom det i de flesta länderna inte gjorts någrauppföljande undersökningar går det inte att analysera trender.Dessa faktorer gör det mycket svårt att extrapolera frånresultaten.
The decrease in Portugal is mainly due to the decriminalisation of drug use since July 2001. At the time of writing, 2001 data were not available for Belgium, Norway and the United Kingdom.See Figure 16 OL: Proportion of ‘reports’ for use/possession offences out of the total of drug law offences, 1996–2001 (online version).Up to 2000, as at the time of writing 2001 data were not available for the United Kingdom.
Minskningen i Portugal beror främst på att man där avkriminaliserade användning av narkotika i juli 2001.När denna rapport skrevs saknades det uppgifter avseende 2001 från Belgien, Förenade kungariket och Norge.Se figur 16 OL: Andel av rapporterade fall av användning eller innehav utav det totala antalet brott mot narkotikalagen, 1996–2001 (Internetversionen).Fram till år 2000, då inga uppgifter från Förenade kungariket för 2001 var tillgängliga när denna rapport skrevs.