natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The framework decision will come into force from the dateof its publication in the Official Journal of the European Union, and Member States will have 18 months to take thenecessary measures to comply with this instrument.
Årsrapport 2004: Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och Norge medlemsstaterna kommer att ha 18 månader på sig attvidta de åtgärder som krävs för att efterleva beslutet.
In addition, the recommendation invites the EMCDDA tobring technical support to the European Commission toprepare a report, in accordance with the European actionplan on drugs, with a view to the revision and updating ofthat recommendation.
narkotikabekämpning ge teknisk hjälp åt Europeiskakommissionen med att skriva en rapport med syfte attrevidera och aktualisera rekommendationen.
New synthetic drugs
Nya syntetiska droger
Continuing its task of controlling new synthetic drugs, the Council of Ministers, in November 2003, adopted adecision regarding control measures and criminal sanctionsin respect of the new synthetic drugs 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7and TMA-2.
Det är ministerrådets sak att besluta om narkotikaklassningav nya syntetiska droger. I november 2003 antog rådet ettbeslut om kontrollåtgärder och straffrättsliga sanktioneravseende de nya syntetiska drogerna 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7och TMA-2.
These substances, which are not listed in anyof the schedules to the 1971 United Nations Convention on Psychotropic Substances, are now to be subject to controlmeasures and criminal penalties in the Member States.
Dessa ämnen, som inte är upptagna i någonav förteckningarna i 1971 års FN-konvention ompsykotropa ämnen, omfattas nu av kontrollåtgärder ochstraffrättsliga sanktioner i medlemsstaterna.
Following the conclusions of a special meeting of the European Council in Tampere, Finland, in 1999, and inresponse to the EU strategy and action plan on drugs, aproposal for a framework decision laying down ‘minimumprovisions on the constituent elements of criminal acts andpenalties in the field of illicit drug trafficking’ was submittedby the European Commission to the Council and European Parliament.
Mot bakgrund dels av slutsatserna från Europeiska rådetssärskilda möte i Tammerfors i Finland år 1999, dels av EU:s strategi mot narkotika och handlingsplan förnarkotikabekämpning, lade Europeiska kommissionen framett förslag till rambeslut om ”minimibestämmelser förbrottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel”förrådet och Europaparlamentet.
The Council of Ministers in November 2003reached a political agreement on this first frameworkdecision in the field of drug trafficking.
I november 2003 nåddeministerrådet en överenskommelse om detta förstarambeslut om olaglig narkotikahandel.
This frameworkdecision is considered to be a key instrument in tacklingdrug trafficking as the alignment of penalties for drugtrafficking offences among Member States in an enlarged EU becomes increasingly important.
Rambeslutet ansesha avgörande betydelse för kampen mot den olagliganarkotikahandeln, eftersom det blir allt viktigare attstraffsatserna för denna typ av brott är likartade i de olikamedlemsstaterna i det utvidgade EU.
directly related to the outcome of the external evaluation ofthe joint action undertaken by the Commission as stipulatedby the European Union action plan on drugs 2000–04.
Initiativet är direktkopplat till resultatet av kommissionens externa utvärderingsom det stipulerades i Europeiska unionens handlingsplanför narkotikabekämpning 2000–2004.
Theproposed new legal instrument aims to clarify thedefinitions and procedures and extends the scope to all newsynthetic drugs and all new narcotic drugs alike.
Det föreslagnarättsliga instrumentet har som mål att klargöradefinitionerna och förfarandena och utvidgar det till attomfatta samtliga nya syntetiska och narkotiska droger.
The basic principle of this framework decision is that Member States should criminalise not only drug traffickingbut also attempting to do so or inciting, aiding or abettingothers to traffic drugs.
Grundprincipen för rambeslutet är att medlemsstaterna börkriminalisera inte bara olaglig narkotikahandel utan ävenförsök till olaglig narkotikahandel liksom anstiftan ellermedhjälp till olaglig narkotikahandel.
Measures contained in thisframework decision target drug traffickers and the criminaland terrorist organisations that derive funds from traffickingin order to finance their illegal activities.
Åtgärderna irambeslutet riktar sig mot personer som ägnar sig åtnarkotikahandel och mot de brotts- ochterroristorganisationer som finansierar sin olagligaverksamhet genom narkotikahandel.
Also in November 2003, the Commission adopted acommunication on coordination activities and instruments inthe field of drugs in the EU.
I november 2003 antog dessutom kommissionen ettmeddelande om verksamheter och instrument församordning inom EU på narkotikaområdet.
The communication is based onthe findings of a study, organised by the EMCDDA incooperation with the Commission, of the existingarrangements and mechanisms for coordination in the
Dettameddelande bygger på resultaten från en undersökning avde befintliga bestämmelserna och mekanismerna för samordning i medlemsstaterna(4) som ECNN organiserade i samarbete med kommissionen.
The communication confirms that coordination is essential if the EU is to respond effectively tothe complexity of the drugs phenomenon and itsconsequences.
Eftersommedlemsstaterna inte kunde enas om vad som skulle ansesutgöra ”eget bruk”, omfattar rambeslutet inte de brott somenligt medlemsstaternas nationella lagstiftning avser egetbruk av narkotika.
Finally, in December 2003, the Commission proposedrecasting the regulations governing the EMCDDA.
Slutligen föreslog kommissionen i december 2003 att deföreskrifter som reglerar ECNN:s verksamhet skullerevideras.
Theproposal, which will be discussed by the Council in 2004,covers several areas, including amendments to the basicregulations, changes designed to strengthen the role of the EMCDDA in the context of new drug use patterns and EUenlargement and amendments to take account of the role ofthe EMCDDA as a contributor to the evaluation of the EUaction plan on drugs.
Kommissionens förslag, som kommer attdiskuteras av rådet under 2004, tar upp flera områden.Bland annat handlar det om ändringar i grundföreskrifterna,om ändringar avsedda att stärka ECNN:s roll när det gällernya missbruksmönster och EU:sutvidgning samt omändringar för att väga in ECNN:sroll iarbetet med attutvärdera EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning.
Chapter 1: New developments in policies and laws
Kapitel 1: Ny utveckling i fråga om politik och lagar
The trend for Member States to adopt a ‘national drugsstrategy’, a cornerstone of EU drug policy, was reported inlast year’s annual report and continued in 2003 (Figure 1).In 2003, drugs plans and programmes were adopted in Denmark, Germany, Lithuania and Slovenia. In 2004,
Att många medlemsstater hade infört ”nationellanarkotikastrategier” – en hörnsten i EU:s narkotikapolitik –var en trend som rapporterades i den förra årsrapporten,och den trenden fortsatte 2003 (se figur 1).
Estonia and France (6
Under åretinförde man narkotikaplaner och narkotikaprogram i Danmark, Tyskland, Litauen och Slovenien, och under 2004 väntas man göra detta även i Estland och Frankrike(6
) are expected to follow suit, bringing the total number of Member States that operate a drugpolicy under the framework of an overall national drugsstrategy to 21 out of a total of 25 (22 out of 26 if Norway is included) (7
), vilket skulle betyda att det totala antalet medlemsstater sombedriver sin narkotikapolitik inom ramen för enövergripande nationell narkotikastrategi skulle uppgå till
), and within a well-defined geographical area, affords the opportunity to make comparisons of thephenomenon in different Member States and obtain an EU-wide perspective.
), ochinom ett väl avgränsat geografiskt område, går det attjämföra medlemsstaterna och skapa sig en bild somomfattar hela EU.
As a first observation, it is becoming more and morecommon to adopt a holistic approach to drug policy,incorporating both demand- and supply-reduction activities,
En första iakttagelse är att man allt oftare har en helhetssynpå narkotikapolitiken och tar med åtgärder både för attminska efterfrågan och för att minska tillgången – vad manbrukar kalla för ett balanserat angreppssätt (balanced
NB:The theoretical distinction between a drug policy, a national drugs strategy(which should identify general principles as well as a framework and direction) and an action plan (which puts the strategy into action, setting outdetailed specific actions) is not always maintained in different national documents.
Den teoretiska skillnaden mellan en narkotikapolitik, en nationell narkotikastrategi (som bör ange allmänna principer samt ge en ram och en inriktning för verksamheten) och en handlingsplan (som verkställer strategin genomatt utförligt beskriva specifika åtgärder) vidmakthålls inte alltid i de nationella dokumenten.
Because of the diversity among countries we describe the nationalstrategic documents as officially presented without making any attempt to consolidate definitions or draw comparisons.Sources:Member States’ national strategies.
Eftersom de olika länderna står för en så stor mångfald,beskriver vi de nationella strategidokumenten på det sätt som dessa officielltpresenteras, utan att försöka konsolidera definitioner eller göra jämförelser.Medlemsstaternas nationella strategier.
However, there are important differences in both thestructure and content of ‘national drugs strategies’.
Däremot finns det betydande skillnader i fråga om bådeuppläggning hos och innehåll i de ”nationellanarkotikastrategierna”.
Forinstance, the level of detail provided and the emphasis given to actions and objectives vary considerably.
Det varierar t.ex. avsevärt vilkendetaljnivå man redovisar och i vilken grad man framhäver detta drag.
Somedocuments are structured in such a way as to allow statedactions and overall implementation to be followed up; othersare less detailed, presenting general objectives but not tyingthem to operational objectives, targets or performanceindicators.
För det andra blir samordning allt viktigare.Iallt högre grad genomförs de nationellanarkotikastrategierna med central samordning (de flesta EU-länderna har nationella samordningsmyndigheter ochnationella samordnare(11)), även om det finns ett närasamarbete med regionala och lokala myndigheter.
The principle of a balanced approach was endorsed in the political declaration of UNGASS in 1998: ‘there shall be a balanced approach between demand reduction and supply reduction, each reinforcing the other, in an integrated approach to solving the drug problem’.
I Cypern och Lettland förbereder man narkotikastrategier. IÖsterrike saknas det visserligen federal narkotikastrategi, men varje förbundsstat har en egen plan.Se tabell 1 OL: Gällande ”nationella narkotikastrategier” i EU-länderna.Med i denna tidsperiod finns Nederländerna, som dokumenterar sin narkotikastrategi Drug policy in the Netherlands: continuity and change(1995) ochflera efterföljande dokument (XTC 2001, Cocaine 2002, Cannabis 2004).Principen om ett balanserat angreppssätt slogs fast i 1998 års politiska förklaring från UNGASS: ”det skall råda balans mellan efterfrågeminskande ochtillgångsminskande åtgärder, vilka ömsesidigt skall förstärka varandra, i ett samlat angreppssätt för att lösa narkotikaproblemet” (there shall be a balancedapproach between demand reduction and supply reduction, each reinforcing the other, in an integrated approach to solving the drug problem).
In this chapter, no attempt is made to assessthe extent to which Member States have achieved a ‘balanced approach’; rather, it is simply observed that such an approach is receiving increasing attention.
I dettakapitel görs inget försök att bedöma i vilken mån medlemsstaterna har lyckats få till stånd ett ”balanserat angreppssätt”, utan det konstateras bara att ettsådant angreppssätt nu tilldrar sig allt större uppmärksamhet.Mer information finns på Internet (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway
Årsrapport 2004: Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och Norge
others have strategies and some have implementedprogrammes.
De flestaländerna ser 3–5 år framåt i tiden, men i vissa länderomfattar strategin en period av 8–10 år, och i några angesingen tidsperiod alls (se tabell 1).
Indeed, the different political objectives andagendas might determine a very wide picture in whichrather varying sceneries are portrayed under the expression‘national drugs strategy’ (Figure 1).
I detta avseende bör manöverväga kopplingen mellan ”nationellanarkotikastrategier” och EU:s handlingsplan förnarkotikabekämpning.
), they do not necessarily reflect differences in political objectives or agendas.
Innehållsskillnaderna kan bero på att de politiska måleneller narkotikaproblemets karaktär är olika i olika länder.Här tar vi upp två av de mest relevanta punkterna där detkan finnas skillnader: vilka ämnen som omfattas och vilkethuvudsyftet med strategin är.
Most countrieshave adopted a timeframe of 3–5 years; however, in somecountries the strategy covers a period of 8–10 years,whereas in others no timeframe at all is indicated (Table 1).In this respect, the link between ‘national drugs strategies’and the EU action plan on drugs should be considered.
Vissa dokument är upplagda på ettsådant sätt att de angivna åtgärderna och genomförandetöver lag kan följas upp, medan andra är mindre utförligaoch anger allmänna mål utan att knyta dessa till operativamål eller resultatindikatorer.
Although national drugs strategies typically focus onclassified drugs, many documents extend to the so-calledlegal drugs, mainly alcohol and tobacco, particularlywhenconsidering the areas of education, preventionandtreatment (Table 2).
Även terminologin fördenarkotikapolitiska dokumenten varierar: vissa länderharantagit handlingsplaner, andra har strategier, ochvissahar genomfört program.
In some countries, thisconsideration takes the form of specific actions andprojects, while in other countries ‘legal drugs’ are onlymentioned.
De olika politiska målenochagendorna kan faktiskt ge en mycket bred bild därganska olika scenerier går under benämningen ”nationellnarkotikastrategi (figur 1).
In many countries that include alcohol intheir‘drugs’ strategies, a national action plan on alcoholisalsoin place.
Termerna handlingsplan,program och strategi kan användas omväxlande(12), menspeglar inte nödvändigtvis olikheter i politiska mål elleragendor.
No indication of timeframe
Ingen uppgift om tidsperspektiv
Up to 2008–13
Fram till 2008–2013
Hungary (2000)
Ungern (2000)
Netherlands (1995)
Nederländerna (1995)
Until the year 2003 with a prospect to the year 2008
Fram till 2003, med möjlig förlängning till 2008
(1) No indication of timeframe
(1) Ingen uppgift om tidsperspektiv
Shading indicates period covered by a ‘national drugs strategy’: (1) and (2) indicate successive ‘strategies’.
Skuggning anger den period som en ”nationell narkotikastrategi” omfattar: (1) och (2) anger på varandra följande strategier.
A drugs strategy may be defined as a ‘unifying theme, framework for determination, coherence and direction’ and an action plan as a ‘scheme or programme for detailed specific actions’ (Strategies and coordination in the field of drugs in the European Union, a descriptive review, November 2002:http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
En narkotikastrategi kan definieras som ett ”enande tema, ett ramverk för avgöranden, konsekvens och riktning” och en åtgärdsplan som ett ”system ellerprogram för detaljerade särskilda åtgärder” (Strategies and coordination in the field of drugs in the European Union, a descriptive review, November2002: http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
Chapter 1: New developments in policies and laws
Kapitel 1: Ny utveckling i fråga om politik och lagar handlingsplan för 2000–2004 anges sex gemensamma
• action envisaged; substance mentioned; n.a.: not available.
• Planerade åtgärder; Drogtypen nämns; i.u. = ingen uppgift.
For example, since 1999, Belgium, the Czech Republic,Germany, Hungary, Sweden and the United Kingdom haveall reported some form of monitoring or evaluation ofvarious aspects of basic legal provisions addressing theoffence of drug use or possession.
Vilken inriktning den framtida narkotikapolitiken i detutvidgade EU kommer att få är fortfarande en öppen fråga,och detsamma gäller huruvida 25 olika nationellanarkotikastrategier (utom de regionala och lokalastrategierna) slutligen kommer att kunna knytas sammaninom ramen för EU-strategin.
This has resulted inmajor changes in the drug legislation in Belgium, Hungaryand the United Kingdom.
Däremot skulle man i EU-medlemsstaterna redan kollegialt kunna diskutera frågorsom vilka slags instrument som skulle kunna ingå i ensådan EU-strategi, hur lång giltighet dessa instrument skullekunna ha, vilka principer och kriterier som skulle kunnaligga till grund för dem och vilka strategins huvudsakligasyften och mål skulle kunna vara.
Assessment of the effect of criminalisation has been the focusof debate and evaluation.
Nationella strategier: utvärdering av lagar(14)
Among the evaluation initiatives,we highlight two apparently similar situations that have ledto different outcomes. Both Hungary and Sweden haverecently evaluated the effects of criminalising drug use.
Även om de nationella narkotikastrategierna oftast primärtär inriktade på olagliga droger, dvs. narkotika, omfattarmånga av dokumenten även s.k. lagliga droger – främstalkohol och tobak, och i synnerhet på områdenaupplysning, prevention och behandling (se tabell 2).Dettatar sig i några länder uttryck i specifika åtgärder ochprojekt, medan det i andra länder bara handlar om att”lagliga droger” nämns i dokumentet.
In March 1999, the Hungarian Criminal Code was amended tomake the use of drugs a criminal offence, and the option ofrequiring offenders to undergo therapy was restricted toaddicted users.
I många av deländer där alkohol omfattas av ”narkotikastrategin” finnsdet även en nationell handlingsplan för alkohol.
However, subsequent scientific studies foundthat the aim of reducing the abuse, consumption and
Visserligen har alla länderna samma allmänna mål(attminska efterfrågan, minska tillgången osv.), och i EU:s
Although all countries share the same general objectives(reduction in demand, reduction in supply, etc.) and the EUaction plan 2000–04 sets six common objectives (13), theway in which it is envisaged that those objectives will beachieved varies depending on the general aim of the drugpolicy.
Under de senaste åren har det blivit allt vanligare att manutvärderar eller redovisar utvärderingar av nya lagar(hurde introduceras och/eller vilken effekt de får).
The principal difference is that in some countries theaim is to achieve a ‘drug-free society’ while in others themain objective is to reduce the negative consequences ofdrugs for both individuals and society. However, thesituation is not clear-cut: the majority of ‘national drugsstrategies’ mix these two aims (even adding others), givingmore weight to one or to the other.
När detgäller narkotika kan det vara övervakning eller utvärderingav många olika aspekter av kontrollagstiftningen, t.ex.förbudet mot användning eller innehav, motåtgärderna motnarkotikabrott och kampen mot olaglig narkotikahandel ochpenningtvätt.
The chosen aim (and theextent to which emphasis is placed on achieving it) shapesthe actions originating from the ‘national drugs strategies’.
I vissa länder införs och utvärderas olikapilotprojekt innan systemet införs i hela landet.
(1) To reduce significantly over five years the prevalence of drug use, as well as new recruitment to it, particularly among young users under 18 years of age;
1) Inom fem år betydligt minska narkotikamissbruket, och nyrekryteringen till narkotikamissbruk, särskilt bland ungdomar under 18 år.
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway problem.
Årsrapport 2004: Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och Norge
Such evaluations of laws may assess theirimplementation, effectiveness or efficiency.
Detta har lett till storaförändringar i narkotikalagstiftningen i Belgien, Ungern och Förenade kungariket.
In general, theevaluations reported have tended to support the value ofthe policy response under consideration.
Nederländerna använder också olika utvärderingsteknikerför att bedöma hur effektiva nyare lagar mot olaglignarkotikahandel är (kvarhållande i häkte av kurirer) ochpenningtvätt (offentliga kontrakt).
Yet the willingnessto actually reverse a policy based on evaluation results, ashas occurred in Hungary, shows a new trust in evidencebased research that has often been lacking.
I Sverige innehåller destatliga myndigheternas direktiv särskilda krav på att statenskall utvärdera polisens organisation och sätt att bekämpanarkotika.
This welcometrend in evaluation forms part of a more general trend forpublic administration to be more accountable, andincreasingly to rely on traditionally private-sector conceptssuch as performance targets and cost-effectiveness.
Olika utvärderingstekniker har också använts föratt förbättra motåtgärderna mot lokal narkotikahandel ochden olägenhet narkotikamissbruk innebär för allmänheten,t.ex. samordningen av lokala motåtgärder i Irland,befogenheten att stänga lokaler i Nederländerna och attman i Tyskland kan begära nya körkortsprov.
circulation of narcotic drugs was not achieved; the numberof people trying drugs and the number of registeredoffences and offenders continued to rise.
Bland utvärderingsinitiativenlyfter vi fram två som utvärderar till synes liknandesituationer men har gett olika utfall. Både Ungern och Sverige har nyligen utvärderat effekterna av attnarkotikamissbruk kriminaliserats.
In addition, thechange in the law made the legal classification of drugsmore difficult and legal proceedings more complicated, andhad a negative effect on the conduct of participants in thedrug market.
I mars 1999 ändradesstrafflagen i Ungern så att narkotikakonsumtion blev ettbrott, och möjligheten att kräva att brottslingarna skullegenomgå behandling begränsades till missbrukare.
The study’s authors concluded that thepunishments were too rigorous and failed to take accountofthe fact that young people become drug users notbecause they have a criminal nature but because of theircircumstances.
Författarna tillstudien kom fram till att straffen var för stränga och intelyckades komma åt det faktum att unga människor inte blirdrogmissbrukare för att de är presumtiva brottslingar utanpå grund av omständigheterna.
As a result, a new amendment, effectivelyreversing the changes and taking account of the study’sfindings, was implemented on 1 March 2003.
Alltså ändrades dentillbaka igen och hänsyn togs till rönen i undersökningen.Den nya versionen infördes den 1 mars 2003.
Developments in national legislation
I allmänhet har de utvärderingarsom rapporterats tenderat att se positivt på strateginifråga.
Cannabis legislation
Lagstiftning avseende cannabis
In Sweden, in 2000, the National Council for Crime Prevention researched the effects of the 1988 regulation(strengthened in 1993) that made simple drug use anoffence.
I Sverige undersökte Brottsförebyggande rådet år 2000effekterna av narkotikalagstiftningen från 1988(somskärptes 1993) enligt vilken all narkotikakonsumtionär förbjuden.
The research revealed that the introduction of theregulation resulted in a sharp increase in the number ofpeople arrested for minor drug offences.
Då narkotikalagen infördes skedde det enkraftig ökning av antalet människor som rapporterades habegått smärre narkotikabrott.
Although many ofthose arrested were well-known drug abusers, some wereyoung, previously unknown users.
Många av dem var visserligenvälkända narkotikamissbrukare, men en del var unga ochtidigare okända användare.
An important reason foradopting the regulation was to identify young people at anearly stage in their drug career, and the report concludedthat this was accomplished.
Ett viktigt skäl till att lagenantogs var att det skulle gå att spåra ungdomar som befannsig i början av sitt narkotikabruk, och rapporten visade attdetta lyckades.