natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(iii)continue with determination the ongoing process of pension reform, in particular adopt and implement at an early stage the envisaged changes in the pension formula by taking into account the increased life expectancy and extendingthe period of calculation for pensionable earnings to the whole work career.
iii)Beslutsamt fortsätta den inledda pensionsreformen, särskilt genom att på ett tidigt stadium genomföra de planerade ändringarna av pensionssystemet genomatt beakta ökningen av den förväntade livslängden och genom att förlänga perioden för beräkning av pensionsberättigande inkomster så att den omfattar hela yrkeskarriären.
a high level, 9,1% in 2001, and is expected to rise in 2002.
Arbetslösheten fortsätter att ligga på en hög nivå,9,1%2001, och väntas öka under 2002.
Unemployment ispredominantly structural in nature, with large regional differences.
Arbetslösheten är i huvudsak strukturellt betingad, med stora regionala skillnader.
The Government’s responses to labour market problems focused strongly on the reduction of overall taxes on labour between 1997 and 2002.
Regeringens åtgärder för att avhjälpa problemen på arbetsmarknaden var starkt inriktade på att minska dentotala skatten på arbete mellan 1997 och 2002.
However, these reductions have been essentially proportional, thus doing little to redress therelative position of low-wage earners, in particular, with respect to high marginal effective tax rates.
Skattesänkningarna har dockfrämst varit proportionella, och därför inte förbättrat låginkomsttagarnasställning nämnvärt, särskilt när det gäller höga effektiva marginalskatter.
In 2001, the Government introduced measures toimprove the effectiveness of active labour market programmes (ALMPs), toprevent exclusion of the hard-to-place unemployed from the labour marketand to reform pension systems with the aim of increasing flexibility regarding the retirement age and increasing incentives to remain longer in thelabour force.
Under 2001 införde regeringen åtgärder för att förbättra de aktiva arbetsmarknadsprogrammens effektivitet, hindra att svårplacerade arbetslösa utestängsfrån arbetsmarknaden och reformera pensionssystemen för att öka flexibiliteten i fråga om pensionsålder och öka incitamenten att stanna kvar i arbetslivet.
However, the number of working-age people in various benefitschemes and ALMPs remains high and the late implementation of the latterreforms weakens their effect on the baby-boom generation and risks delaying the achievement of the Government’s objective of raising the effectiveretirement age.
Många arbetsföra personer omfattas fortfarande av olika bidragssystem och aktiva arbetsmarknadsåtgärder, och det långsamma genomförandet av reformerna försvagar deras effekt på de stora årskullarna och riskerar att fördröja uppnåendet av regeringens mål att höja den faktiska pensionsåldern.
In addition, the already-decided measures to increase thelevel of unemployment benefits in 2002 run contrary to the aim of increasing incentives to work and undermine the effects of tax reductions and ALMPs.
Dessutom motverkar de redan beslutade åtgärderna att höja nivån på arbetslöshetsersättningarna under 2002 syftet att öka incitamentenatt arbeta och undergräver effekten av skattesänkningar och aktiva arbetsmarknadsåtgärder.
In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendations adopted by the Council in February 2002, the mainpriorities for Finland should be to:
Mot denna bakgrund och samtidigt som man gör kraftiga ansträngningar för att genomföra de sysselsättningsrekommendationersom rådet antog i februari 2002, bör Finland särskilt prioritera följande: i)Att se till att det lönar sig att arbeta för att minska den höga strukturarbetslösheten.
Reforms should cover benefit schemes, including early retirement arrangements, with a view to lowering the relatively highmarginal effective tax rates for low wage earners in particular.
Reformerna bör omfatta bidragssystemen, däriblandsystemen med förtidspension, i syfte att sänka de relativt höga effektiva marginalskatterna för låginkomsttagare.
Also, theeligibility criteria and job protection legislation should be reviewed; and
Villkoren för bidragsberättigande och lagstiftningen om anställningsskydd bör också ses över.
(ii)continue to increase the efficiency of active labour market programmesand to refocus them to the needs of those most prone to the risk oflong-term unemployment.
ii)Att fortsätta höja effektiviteten i de aktiva arbetsmarknadsprogrammenoch i ökad utsträckning inrikta dem till behoven hos dem som löperstörst risk att hamna i långtidsarbetslöshet.
Due to its peripheral location in the European Union, the Finnish economy ispotentially less exposed to international competition than most other Member States.
På grund av Finlands avlägsna geografiska läge i EU är den finska ekonominpotentiellt mindre utsatt för internationell konkurrens än de flesta andramedlemsstater.
Consumer price levels are among the highest in the European Union,which is partly due to the relatively high degree of market concentration insome sectors, such as the media and retail distribution.
Konsumentprisnivån är bland de högsta i EU, vilket delvis beror på den relativt höga graden av marknadskoncentration inom vissa sektorer, t.ex. media och detaljhandel.
The Finnish transposition rate of Internal Market directives is among the highest in the EU and
Andelen genomförda inremarknadsdirektivhör till de högsta i EU, och telekommunikations- och elektricitetsmarknadernaär fullständigt avreglerade.
telecommunication and electricity markets have been fully liberalised.
direkt tillämpa gemenskapens konkurrenslagstiftning.
Moreover, whileimprovements have been made recently, the value of public procurement that is publicly advertised is below the European average and private sector participation in theprovision of public services is low, especially at the local level.
Vidare ligger värdet på de offentliga upphandlingar som offentliggörs under EU-genomsnittet och den privatasektorns deltagande i tillhandahållandet av offentliga tjänster är lågt särskilt på kommunal nivå, trots att vissa förbättringar har gjorts nyligen.
Measures have beentaken to promote entrepreneurship but the time required to register a private company remains among the longest in the EU.
Åtgärder har vidtagits föratt främja företagande, men den tid som krävs för att registrera ett privat företag hörtill de längsta i EU.
Finally, Finland is one of the best performers in the European Union in the field of the transition to the knowledge-basedeconomy.
Slutligen är Finland ett av de EU-länder som uppnått de bästa resultaten i fråga om övergången till en kunskapsbaserad ekonomi.
(i)enhance competition in public service provision at the local level via increasedparticipation of the private sector and competition between public service operators;
Mot denna bakgrund bör Finland särskilt prioritera följande: i)Främja konkurrensen inom tillhandahållandet av offentliga tjänster på kommunal nivå genom ökat deltagande av den privata sektorn och genom ökad konkurrens mellan leverantörer av offentliga tjänster.
(ii)facilitate business creation by reducing further the time required for registeringa new company; and
ii)Underlätta bildandet av företag genom att förkorta den tid det tar att registrera ett nytt företag.
(iii)give the Finnish Competition Authority powers to apply Articles 81 and 82 of the EC Treaty.
iii)Ge det finska Konkurrensverket befogenheter att tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget.
Sweden weden experienced a sharp slowdown in 2001 and real GDP growth de- celerated to 1,2% from 3,6% in 2000, heavily influenced by the global
Sverige verige upplevde en kraftig konjunkturavmattning under 2001 och BNP-tillväxten minskade till 1,2% från 3,6% år 2000, starkt påverkad av denvärldsomspännande konjunkturnedgången och i synnerhet av ned-
S slowdown and in particular by the slump in the ICT sector.
S gången i IKT-sektorn.
However, the expected gradual acceleration of the world economy in 2002 and 2003should result in stronger external demand.
Den förväntade gradvisa ökningen av tillväxten i världsekonomin under 2002 och 2003 bör resultera i starkare exportefterfrågan.
The relatively favourable fundamentals in Sweden should also aid a recovery in domestic demand in 2002and 2003.
De relativt starka ekonomiska fundamenta i Sverige bör också underlätta enåterhämtning av den inhemska efterfrågan under 2002 och 2003.
Overall, real GDP is expected to grow by around 1,7% in 2002 andby some 2,8% in 2003.
Totalt förväntas BNP i reala termer växa med omkring 1,7%2002 och med ungefär2,8%2003.
HICP inflation increased substantially in 2001 andaveraged 2,7%, partly due to temporary factors.
Inflationen (uttryckt som det harmoniserade konsumentprisindexet) ökade markant under 2001 och uppgick i genomsnitt till 2,7%, delvispå grund av tillfälliga faktorer.
However, the indicationsare that inflationary pressures should diminish from the second quarter of2002 and remain close to 2% into 2003.
Det finns emellertid tecken på att inflationstrycket bör minska från och med andra kvartalet 2002 och ligga kvarnära 2% även under 2003.
Employment growth has been robust in recent years and was 2% still in 2001, which has contributed to asubstantial fall in the unemployment rate, to 5,2% in 2001.
Sysselsättningen har ökat kraftigt under senareår och ökningen blev fortfarande 2% år 2001, vilket bidrog till en betydande minskning av arbetslösheten som sjönk till 5,2% under 2001.
However, somelagged effects of the slowdown of economic activity in 2001 are expectedand a slight increase in unemployment is expected in 2002.
Vissa eftersläpande effekter av nedgången i den ekonomiska aktiviteten under 2001 äremellertid att räkna med, och arbetslösheten förväntas öka något under2002.
This should bereversed as the economy gains momentum in 2003.
Denna utveckling bör kunna vändas i takt med att ekonomin tar fartunder 2003.
Enhancing the growth potential of the economy remains a key challenge, asproductivity per person has fallen in recent years compared with the EU-15average.
Den viktigaste utmaningen förblir att öka ekonomins tillväxtpotential medtanke på att produktiviteten per anställd under senare år har sjunkit jämförtmed genomsnittet i EU.
Policies aimed at strengthening entrepreneurship and growth offirms as well as efforts to improve incentives to work should be given highpriority.
Politiska insatser som syftar till att stärka entreprenörskap och tillväxt i företagen samt ansträngningar för att förbättra incitamenten att arbeta bör ges hög prioritet.
While Sweden ranks high in terms of employment rates, increasinglabour force participation and fostering employment nevertheless remain akey challenge in the medium term in order to cope with an ageing population. A further expansion in labour supply could be encouraged via continued reforms to make the underlying taxbenefit structure more favourableto employment.
Samtidigt som Sverige uppvisar mycketgoda resultat i fråga om sysselsättningsgrad, ökat arbetskraftsdeltagande ochsysselsättningsfrämjande insatser, kvarstår emellertid en viktig utmaning påmedellång sikt som består i att hantera effekterna av en åldrande befolkning.En ytterligare ökning av arbetskraftstillgången skulle kunna uppmuntras genom fortsatta reformer för att göra den underliggande skatte-förmånsstruk-turen gynnsammare för sysselsättningen.
Moreover, the effectiveness of labour market programmesneeds to be monitored.
Vidare är det nödvändigt att övervaka arbetsmarknadsprogrammens effektivitet.
Measures to enhance competition in some sectorsand to increase the efficiency of the public sector are key challenges in order to address the high price levels and the weak labour productivity performance.
Åtgärder för att stärka konkurrensen inom vissa sektorer och öka effektiviteten i den offentliga sektornutgör viktiga utmaningar när det gäller att komma tillrätta med problemenmed de höga prisnivåerna och arbetsproduktivitetsutvecklingen.
In 2001, the general Government surplus rose markedly, by 1 percentagepoint, to 4,8% of GDP.
Överskottet i de offentliga finanserna ökade markant under 2001, med 1 procentenhet, till 4,8% av BNP.
According to the 2002 Spring Fiscal Policy Bill, continued large surpluses of 1,8% of GDP in both 2002 and 2003 are expected.
Enligt 2002 års ekonomiska vårproposition förvän-
Swedish mediumterm budgetary policy is threefold and consists of (i) nominalceilings on central Government expenditure set annually for three years ahead, (ii)a mediumterm balanced budget constraint for local governments and (iii) a 2%of GDP surplus target for general Government finances on average over the busi-ness-cycle.
tas fortsatt stora överskott på 1,8% av BNP både under 2002 och 2003. Den svenska finanspolitiken på medellång sikt bygger på tre grundsatser bestående av i) årligenfastställda nominella utgiftstak för statens utgifter för tre år framåt, ii) kravet på balans i landstingens och kommunernas finanser på medellång sikt och iii) målet om attha ett överskott i de offentliga finanserna på 2% av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln.
The margin created by achieving higher surpluses than targeted hasbeen used partly for tax relief and partly for debt reduction.
Den marginal som skapats genom att uppnå överskott som överstiger målet har delvis använts till skattelättnader och delvis till att minska den offentliga skulden.
Gross debt fell below60% of GDP in 2000 and is expected to continue to fall and reach 48,3% of GDPin 2004, according to the 2002 Spring Fiscal Policy Bill.
Den offentliga bruttoskulden sjönk till under 60% av BNP år 2000 och den förväntas fortsätta att sjunka och komma ned till 48,3% av BNP år 2004, enligt 2002års ekonomiska vårproposition.
This debt reduction, together with the reformed pension system, forms an important part of Sweden’sstrategy for coping with the ageing of the population. In view of the above,budgetary policy should aim to:
Denna skuldminskning, i förening med det reformerade pensionssystemet, utgör en viktig del av Sveriges strategi för att klara av effekterna av en åldrande befolkning.
(i)continue with the strategy of lowering taxes for low and medium wage earnersin 2002 and at the same time ensure adherence to the central Government expenditure ceiling; and
Mot denna bakgrund bör finanspolitiken prioritera följande: i)Fortsätta strategin med skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare under 2002 och samtidigt säkerställa att statens utgiftstak inte överskrids.
(ii)achieve in 2003 a general Government surplus in accordance with the Government’s mediumterm surplus target of 2% of GDP over the cycle for the Government finances while maintaining tight expenditure control.
ii)Uppnå ett överskott i de offentliga finanserna år 2003 som är förenligt med regeringens mål för överskottet i de offentliga finanserna på medellång sikt på2% av BNP över konjunkturcykeln och samtidigt bibehålla en strikt utgiftskontroll.
The Swedish labour market continued to improve in 2001, despite the substantialslow down in economic growth.
Den svenska arbetsmarknaden fortsatte att förbättras under 2001 trots den betydande avmattningen i den ekonomiska tillväxten.
Unemployment declined to around 5% of the labourforce, while employment grew by almost 2%, boosting further the already high employment rates.
Arbetslösheten sjönk till cirka 5% avarbetskraften, medan sysselsättningen ökade med nästan 2%, vilket ytterligare ökade den redan höga sysselsättningsgraden.
In particular, the employment rate of older workers (55 to 64 yearsold) at almost 65% in 2000 is markedly higher than in other Member States.
I synnerhet sysselsättningsgraden blandden äldre arbetskraften (i åldersgruppen 55–64 år) på nästan 65% för år 2000 ärmarkant högre än i andra medlemsstater.
The remaining ‘labour reserve’ for a further increase of labour supply in the medium term isthus limited.
Den återstående «arbetskraftsreserven» fören ytterligare ökning av utbudet på arbetskraft på medellång sikt är således begränsad.
In fact, relatively high nominal wage increases in 2001 (compared to themodest performance of labour productivity), in e.g. the construction and services sectors, suggest a certain shortage and mismatch of labour already now.
De relativt höga nominella löneökningarna under 2001 (jämfört med den svagaökningen av arbetsproduktiviteten), i exempelvis bygg- och tjänstesektorn, är redannu ett tecken på en viss brist på arbetskraft och obalans mellan olika arbetsmarknadssektorer.
This is partly alleviated by the strong emphasis put on training in Sweden, where almost 5% of thelabour force either participates in various active labour market programmes (ALMPs)or the special, temporary education programme, which both contribute to an improved adaptability of the workforce.
Detta mildras delvis av den starka betoningen av en aktiv arbetsmarknadspolitik i Sverige, (där nästan 5% av arbetskraften antingen deltar i olika arbetsmarknadsprogram eller i det särskilda tillfälliga utbildningsprogrammet kunskapslyftet, vilka båda bidrar till att öka arbetskraftens anpassningsförmåga).
However, recent evaluations of some types of ALMPs indicate a relatively mixed outcome (in terms of the net gains in employment),underlining the importance of further improving their efficiency.
De utvärderingar av vissa typer av aktiva arbetsmarknadsprogram som gjorts på senare tid visar påganska blandade resultat (uttryckt i sysselsättningsökning netto), vilket understrykervikten av att ytterligare förbättra programmens effektivitet.
Despite recentmeasures, the tax burden on labour and, in particular, on low wage earners remainsone of the highest in the Union.
Trots de åtgärder somvidtagits under senare tid är skattetrycket på arbete, och i synnerhet på låga inkomster, fortfarande bland de högsta inom unionen.
In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendations adopted by the Council in February 2002, the main priorities for Sweden should be to:
till höga ersättningsnivåer netto, men med relativt strikta kvalifikationsregler (iförening med en aktiv sysselsättningspolitik) i Sverige minskar risken för långtidsarbetslöshet.
(i)pursue further the reforms of tax and benefit systems to promote workincentives; and
Mot denna bakgrund bör Sverige, förutom att med kraft genomföra de sysselsättningsriktlinjer som antogs av rådet i februari 2002,särskilt prioritera följande: i)Gå vidare med reformerna av skatte- och bidragssystemen för att förbättra incitamenten att arbeta.
(ii)further improve the efficiency of active labour market programmes(ALMPs) and continue to target them at those most prone to the risk oflong-term unemployment, as well as to meet the demands of thelabour market.
ii)Ytterligare förbättra effektiviteten i de aktiva arbetsmarknadsprogrammen och fortsätta att inrikta dem mot de arbetstagare som löper störstrisk att hamna i långtidsarbetslöshet, samtidigt som arbetsmarknadensbehov tillgodoses.
Sweden’s openness (as measured by total trade-to-GDP ratio) is higher thanthe other Nordic economies and notably increased in the 1990s, but pricelevels remain high and labour productivity is below the EU average.
Den svenska ekonomins öppenhet (mätt som utrikeshandelns andel av BNP)är högre än de andra nordiska ekonomiernas och ökade påtagligt under1990-talet, samtidigt som prisnivåerna fortsatt är höga och arbetsproduktiviteten ligger under genomsnittet i EU.
Therecord in transposing Internal Market directives is excellent, State aid isamong the lowest in the EU, and reforms of network industries are well advanced.
Resultaten när det gäller att genomföra inremarknadsdirektiven är utmärkta, nivån på statsstödet är bland delägsta i EU, och reformer av nätverksindustrierna är långt framskridna.
However, competition in public services provision is still insufficientat the local level.
Konkurrensen är emellertid fortfarande otillräcklig i den offentliga tjänstesektornpå kommunal nivå.
Competition is also insufficient in some sectors such as theretail market for pharmaceutical products, a State-owned monopoly, andfood trade.
Konkurrensen är också otillräcklig inom en rad sektorersåsom detaljistmarknaden för läkemedelsprodukter, som är ett statligt monopol, och livsmedelshandeln.
Sweden has the highest total R & D expenditure in the EU although it is highly concentrated in a few knowledge-intensive sectors.
Sverige har bland de högsta FoU-utgifterna i EU, även om de är koncentrerade till ett fåtal kunskapsintensiva sektorer.
Theuptake of ICT by the population is proceeding at a high pace and the shareof the ICT industry in total production is large compared to other Member States. In view of the above, the main priorities for Sweden should be to:
Användningen av informations- och kommunikationsteknik bland befolkningenökar mycket snabbt och IKT-sektorns andel av den totala produktionen ärhög jämfört med andra medlemsstater.
(i)enhance competition in public service provision at the local level; and
Mot denna bakgrund bör Sverigesärskilt prioritera följande: i)Stärka konkurrensen inom den offentliga tjänstesektorn på den kommunala nivån.
(ii)step up efforts to enforce competition in those sectors where competition has been found to be inadequate, such as the retail market forpharmaceutical products and food.
ii)Öka ansträngningarna att stärka konkurrensen inom de sektorer där denhar konstaterats vara otillräcklig, såsom på detaljistmarknaderna för läkemedelsprodukter och livsmedel.
Kingdom nited Kingdom economic activity held up well in 2001 as awhole.
Förenade kungariket örenade kungarikets ekonomiska verksamhet stod sig som helhet välunder 2001.
Depressed net exports associated with the weakerglobal economy were offset by exceptionally strong growth in
Den låga nettoexporten, som hängde samman med densvagare världsekonomin, uppvägdes av att hushållens utgifter ökade
GDP rose by 2,2% in the year as a whole.Growth in 2002 is expected to be a little lower, at around 2%, as a result of the global slowdown.
BNP ökade med 2,2% under året som helhet.
However, within 2002, growth is expectedto recover as growth of the world economy rises and the economycontinues to be supported by growth in domestic demand, in part as aresult of monetary loosening in 2001 and planned rises in Governmentcurrent and capital expenditure.
Tillväxten2002 förväntas bli något mindre, ca 2%, till följd av den globala nedgången.Under 2002 förväntas emellertid tillväxten återhämta sig i takt med atttillväxten inom världsekonomin ökar och ekonomin fortsätter att stödjas aven ökad inhemsk efterfrågan, delvis till följd av att man lättade på penningpolitiken under 2001 och av att man planerat att öka offentliga löpande utgifter och kapitalutgifter.
Growth in 2003 is expected to be a little above trend as United Kingdom export markets grow respectably.Inflation is projected to remain subdued in 2002 and 2003 as outputremains close to potential.
Tillväxten 2003 förväntas ligga något över trenden,eftersom den brittiska exportmarknaden växer avsevärt. Inflationen förväntas förbli dämpad under 2002 och 2003 eftersom produktionen ligger kvarnära potentialen.
In particular, increased wage pressures arenot expected to emerge despite unemployment remaining low at nomore than 5,5%.
I synnerhet förväntas det inte uppstå något ökat lönetryck,trots att arbetslösheten ligger kvar på en låg nivå, bara 5,5%.
HICP inflation is projected to average under 2% in2002 and 2003.
Inflationenmätt enligt HIKP förväntas ligga på under 2% i genomsnitt under 2002 och2003.
Productivity per person employed is below the EU average although the gaphas been declining since 1995.
Produktiviteten per anställd person ligger under genomsnittet i EU, även omklyftan har minskat sedan 1995.
As far as the labour market is concerned,a key challenge is the high concentration of unemployment and inactivity in certain communities.
Vad gäller arbetsmarknaden är en viktig utmaning den höga koncentrationen av arbetslöshet och inaktivitet till vissasamhällen.
Although unemployment has fallen in allregions and countries of the United Kingdom, there remain local areaswith high rates of worklessness.
Även om arbetslöshetssiffrorna har sjunkit i alla brittiska regioneroch grevskap finns det lokala områden med hög arbetslöshet.