natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are vast forests with a timber processing industry.
Lettlands totala vattenkraft.
There are comparatively rich mineral deposits - dolomite, sand, clay, peat, gypsum.
Latgaleregionen är den ekonomiskt minst utvecklade regionen i landet.
Jelgava, the largest city in the region, is an important educational and industrial centre; many industrial enterprises, however, were closed down in the 1990s.
Under sovjettiden var industrin (verkstadsindustrin, den kemiska industrin och livsmedelsindustrin) välutvecklade i regionens största städer, Daugavpils och
The Latgale region is economically the least developed in the country.
Rezekne. som producerade för sovjetmarknaden.
Due to the loss of this market, it reduced its production or was closed down.
Produktionen minskades eller lades ner i och med att denna marknad gick förlorad.
Unemployment rapidly rose both in urban and rural areas.
Arbetslösheten ökade snabbt både i städerna och på landsbygden.
Institutes of higher learning are located in Rezekne and Daugavpils.
Läroanstalter för högre utbildning finns i Rezckcne och Daugavpils.
Average gross monthly wages and salaries at the main job (LVL, 2000)
Genomsnittlig bruttomånadslön tor huvudsyssla (LVL. 2000)
Share of agriculture in gross value added (% distribution, 1998)
2000) Jordbrukets andel av bruttomervärdet (procentuell fördelning. 19981
Foreign investment stock in the fixed assets of enterprises registered in Latvia (total in 1000, LVL, 1999)
Utländska investeringar i de fasta tillgångarna för företag registrerade i Lettland (totalt i tusental, LVL, 1999)
Regional reform in Latvia meets keen resistance, mainly for traditions of centralism.
De regionala reformerna i Lettland möter stort motstånd, framför allt på grund av centralistiska traditioner.
The way of thinking of politicians and officials is still shaped by centralised and planned economy.
Politikernas och tjänstemännens sätt att tänka präglas fortfarande av planekonomin.
This mental background explains their negative attitude towards the transfer of planning and development functions.
Denna mentalitet är förklaringen till varför de är negativa till att överföra planerings- och utvecklingsfunktioner.
Thus, they do not believe that districts are to be included into the regional development process.
De anser inte att distrikten skall omfattas av den regionala utvecklingsprocessen2
But the tradition of centralism cannot only be traced back to the Soviet period, Latvians also still remember the model of centralised administration (the
Den centralistiska traditionen är dock inte bara ett arv från sovjetperioden, utan letterna minns fortfarande den samhällsmodell med centraliserad förvaltning
Centralism is also conserved by the geographical peculiarities of Latvia, such as the extreme focus on Riga with its high concentration of human, economic and political resources.
I början av år 2000 utgjorde de etniska letterna endast 43 % av Rigaregionens totala befolkning, och de utgör bara 39 % av staden Rigas totala befolkning.
Frequently they are blamed for preferring short-term needs and interests over longterm goals.
Tabell 6: Befolkningens fördelning pa olika nationaliteter ar 2000
Saeima by parties
Antal ledamöter
TSP (People's Party for Harmony)
TB/LNNK JP (nytt parti) LSDP LC TP TSP (Folkpartiet för harmoni)
The Latvian Social Democratic Party (LSDP) supports the need for territorialadministrative reform and considers that the district councils should be elected (not composed of local delegates as it is now).
Lettiska socialdemokratiska partiet (LSDP) stöder kraven på reformer av den regionala och lokala förvaltningen och anser att distriktsfullmäktige bör väljas (i stället för att som i dag bestå av lokala företrädare).
LSDP is against radical pruning of the number of local authorities (from 552 to 102), which would "ignore the principle of voluntary mergers" (Resolution, 1 May 2001).
LSDP är emot en kraftig minskning av antalet lokala myndigheter (från 552 till 102) som skulle "strida mot principen om frivilliga sammanslagningar" (resolution av den 1 maj 2001).
The party programme stresses the need to smooth socioeconomic spatial
Förutom att LSDP föreslår folkvalt självstyre på två nivåer, anser detta parti att man skall sluta använda termen "republikstad".
disparities and offers the solution to work out regional development policies, to implement the Act on Specially Supported Regions, to improve the regional development fund and the use of finances.
Vidare förespråkar TB/LNNK utjämning av socioekonomiska skillnader och föreslår att det inrättas en regionalpolitisk mekanism som överensstämmer med regionernas potential och med den EU-politik som skall ge Lettland möjlighet att utnyttja medlen för regional utveckling.
Latvia's Way (LC) aims at strong, financially powerful, competent and responsible local governments; it is in favour of elected district councils and the merger of Pagasts and towns; regional reforms should be carried out in view of EU integration; it supports balanced, sustainable regional development.
(Folkpartiet), har förklarat att den strävar efter att utveckla rationella och effektiva centrala och lokala myndigheter. Centralregeringen kommer därför att lägga fram ett lagförslag om inrättandet av större regionala enheter.
The Council of Ministers, formed by a coalition of LC, TB/LNNK and TP (People's Party), declared that it the government seeks to develop rational and efficient central and local government.
"Diena" och "Neatkariga Rita Avize") täcker lokala och regionala frågor i olika hög grad.
Thus, the central government will prepare a Bill on the establishment of larger regional units.
Framför allt behandlas problem och processer som rör de lokala myndigheterna och distrikten.
3.5 Other political players related to decentralisation issues
Tidskriften "Logs", som ges ut av Förbundet för kommunala och regionala myndigheter i Lettland (LPS), tar främst upp frågor som rör de lokala myndigheterna.
Leading mass media (national TV, radio, the leading newspapers "Diena" and "Neatkariga Rita Avize") cover local and regional affairs in a different way.
Massmedierna främjar diskussioner om regionaliseringsproblem och garanterar därmed att allmänheten deltar i högre grad.
They mainly highlight problems and processes in local authorities and districts.
År 1999 initierade medierna en livlig diskussion om ett förslag om att skapa nio regioner.
Regional processes and problems attract interest only on special occasions, for example, if regional reform is discussed, if decisions on investments, transport development, important cultural and social projects are made.
Massmediernas täckning av den politiska diskussionen om förvaltningsreformen är god, och de informerar om de föreslagna modellerna samtidigt som de återger olika åsikter.
The magazine "Logs", issued by the Union of Latvian Local and Regional Governments, is mainly devoted to matters of local government.
Hittills har inget officiellt eller slutgiltigt beslut om regional och lokal omorganisation fattats.
Local mass media (regional and local TV and radio, newspapers) pay most attention to entrepreneurship, spatial development, housing, as well as social and cultural processes in local governments.
Det är fortfarande oklart vilken modell som kommer att få stöd, mer centralisering eller mer decentralisering.
Mass media foster discussions on régionalisation problems, thus ensuring wider public participation.
Den nuvarande regionala indelningen i 26 distrikt och sju "republikstäder" anses inte vara tillfredsställande.
In the course of this discussion, it became clear that the majority approved the formation of five regions.
Det finns flera orsaker till detta. Mellan 1994 och
The mass media provide wide coverage of the political discussion on the territorialadministrative reform, and provide information on the models proposed, while reflecting different points of view.
1997 förlorade distrikten sitt skatteunderlag och flera viktiga funktioner som överläts pä de lokala myndigheterna. Regionförsamlingarna är inte folkvalda och indelningen i distrikt kan inte garantera samma regionala utveckling överallt.
3.6 Plans for territorial reorganisation
olika hög grad beroende pä skillnaderna mellan administrativa regioner.
So far, no official or final decision on territorial reorganisation has been adopted.
planregioner och statistiska regioner.
On the other hand, it is evident that the role of regions in Latvia is growing.
Â andra sidan är det uppenbart att regionerna i Lettland spelar en allt viktigare roll.
Districts have acquired sound experience in spatial planning, road and public transport maintenance and other spheres.
Distrikten har gjort nyttiga erfarenheter på bland annat områdena fysisk planering, vägunderhåll och kollektivtrafik.
These factors suggest that the establishment of larger selfgoverning regions with more powers would be favourable.
Dessa faktorer visar att det vore lämpligt att infora större självstyrande regioner med fler befogenheter.
Discussions on a territorialadministrative reform started in 1991.
Diskussioner om en reform av den regionala och lokala förvaltningen inleddes
In 1998, the Act on Administrative Territorial Reform was adopted.
1991. och 1998 antogs lagen om administrativa territoriella reformer.
It is aimed to create at local and regional units capable of promoting economic development and performing administrative services of high quality.
Denna lag syftar till att skapa lokala och regionala enheter som kan främja ekonomisk utveckling och tillhandahålla administrativa tjänster med hög kvalitet.
The reform envisages the creation of a two-tier system.
Reformen är avsedd att skapa ett system med två nivåer.
According to this Act, regions are to fulfil the functions of
Enligt denna lag skall regionerna fylla följande funktioner:
• regional selfgovernment
Regionalt självstyre.
• delegated state administration
Delegerad statlig förvaltning.
• regional planning and development
Regional planering och utveckling.
Due to the fact that the cultural and historic identities of regions are strong in
Samarbete med statliga administrativa institutioner.
Latvia, the dominant political opinion is that it was preferable to divide the country into five planning regions.
Eftersom de lettiska regionerna har starka kulturella och historiska identiteter, är den förhärskande politiska uppfattningen att det var lämpligast att dela in landet i fem planregioner.
If the need arose to establish self- government at the regional level, it would also be acceptable to create nine units in order to smooth socioeconomic disparities.
Om det behövs självstyre på regional nivå kommer man även att godta att det inrättas nio enheter för att mildra de socioekonomiska skillnaderna.
In April 2000, the Cabinet stated that the reform would be completed by March
I april 2000 förklarade ministerkabinettet att reformen kommer att vara slutförd i mars 2005.
In spring 2001, two models were introduced into the public debate.
Under våren 2001 introducerades två modeller i den offentliga debatten.
The first model involves the formation of 102 local governments and the abandoning of districts in favour of planning regions.
Den första modellen innebär att det inrättas 102 lokala myndigheter och att distrikten ersätts av planregioner.
It runs counter to the Law on
Den andra, sä kallade litauiska, modellen innebär att de
The second, the so-called "Lithuanian model", suggests the transformation of the 26 districts and seven "Republic Cities" into 33 local governments or local authorities.
26 distrikten och sju "republikstäderna" skall omvandlas till 33 lokala myndigheter eller förvaltningar.
The latter is supported by most of the central government institutions and by the "Republic Cities".
Den senare modellen far stöd från de flesta centrala institutionerna och "republikstäderna".
March 2003 the Cabinet of Ministers approved the project of
Systemet med två nivåer, det vill säga 552 kommuner av fyra olika slag (sju
Administrative Territorial Reform developing system of Novadi which is based on 102 local governments.
Därmed får de enbart delegerade befogenheter och en samordnande funktion som är knuten till den lokala nivån. Distriktens svaga
The two-tier system of four different types of 552 Local Communes (seven "Republic Cities" are directly subordinated to the state) at the local level and 26 districts at the regional level is seen as an intermediate stage in a reform process, which started in 1991 and is to be completed in 2005.
Indelningen på regional nivå garanterar inte en homogen ekonomisk utveckling.
None of the major political players considers this process as completed.
Indelningen i 26 distrikt och sju "republikstäder" har inte visat sig vara ett lämpligt sätt att jämna ut regionala skillnader och garanterar inte en homogen ekonomisk utveckling.
4.1 Main shortcomings of the current system
De lokala myndigheterna är starkt beroende av transfereringar från staten.
Incomplete regional selfgovernment: While the authorities of the districts are not appointed by the central government, they are also not elected, but just composed of representatives of the local level.
Mindre än 30% av de lokala myndigheternas utgifter täcks av deras egna ekonomiska resurser, och den finansiella autonomin är mycket begränsad.
This gives them only delegated power and a coordinating function linked to the local level.
Distrikten är till 90% beroende av statliga transfereringar.
Their weak position also is also reflected in the fact that districts do not have financial resources of their own, but depend almost completely on transfer payments from the State.
Transfereringania från staten fastställs årsvis i relation till statsbudgeten, vilket innebär att det är svårt för mottagarna att planera.
Subdivision at the regional level does not ensure homogenous economic development: The subdivision into 26 districts and seven "Republic Cities" at regional level has not proved to be an appropriate means of ironing out regional disparities and ensuring a more homogeneous economic development.
De ekonomiska resurserna står inte i proportion till de lokala myndigheternas uppgifter.
Local governments depend heavily on state transfers: Local authorities have less than 30% of their expenditure covered by their own financial resources and very limited financial autonomy.
De lokala myndigheternas funktioner och uppgifter har ökat under reformperioden, medan de ekonomiska resurserna har släpat efter.
Districts depend on state transfers to the tune of 90%.
Detta har lett till ökade budgetunderskott.
Transfer payments from the state are defined annually according to the state budget, which means that it is difficult for the recipients to plan. However,
Små lokala myndigheter som inte kan utföra sina lagliga funktioner, till exempel lokal social omsorg, har störst svåriuheter.
Financial resources do not correspond to the tasks of local authorities: While functions and tasks of local authorities kept increasing throughout the reform period, financial resources lagged behind. This resulted in growing budget deficits.
Alla stora politiska partier och regeringen verkar i princip för decentralisering och regionalisering.
Small local authorities, which cannot fully execute their legal functions, e.g. local social care, have the greatest difficulties.
De har för avsikt att införa en ny och funktionell regional självstyrelsenivå, även om deras modeller skiljer sig åt.
4.2 Driving forces behind and obstacles to decentralisation and régionalisation
Massmedierna uppmärksammar särskilt regionaliseringsfrågor och har redan inlett en bred offentlig diskussion pä detta område.
All major political parties as well as the government, promote in principle decentralisation and régionalisation.
Bristande överensstämmelse mellan kulturella och funktionella regioner:
They intend, albeit via different models, to introduce a functional, new regional selfgoverning tier of government.
Region med en stor inhemsk minoritet: De språkliga etniska minoriteterna av ryssar (44%) och vitryssar (6%) i den östligaste kultur- och planregioncn
The mass media pay special attention to the régionalisation issue and have already initiated a wide public discussion on this matter.
Latgale bidrar till Lettlands ovilja att utvidga befogenheterna för självstyre på regional niva.
European Commission.
Europeiska kommissionen.
Year
Förord
Category Territory (in sq. km) Population in millions GDP per capita ΡΡΡ (USD) GDP real growth (%) Budget balance (% GDP) Inflation per annum (%) Unemployment (%)
Kategori Areal (i km") Folkmängd (i miljoner) BNP per capita (i köpkraftstandarder, USD) Real BNP-tillväxt ("i,) Budgetsaldo ('Ό av BNP) Årlig inflation (%) Arbetslöshet ("c.)
Preconditions for independent activities of the governing bodies and decentralisation were set in 1988 by the development of a democratic movement, Sajfidis as under the Soviet regime Lithuania had strictly centralised administrative structure.
År 1988 skapades förutsättningarna för självständigt agerande från myndigheter och decentralisering genom att en demokratirörclsc, Sajudis, organiserades. Under sovjetregimen hade Litauens administrativa struktur varit strängt centraliserad.
On 11 March 1990, the Supreme Council of the Republic of Lithuania, proclaimed the Act on the Re-establishment of the State of Lithuania.
Den 11 mars 1990 utropade Republiken Litauens Högsta råd landets självständighet.
The democratically elected Supreme Council adopted the Provisional Basic Law, which, among other things, provided for the transition from centralised party administration to a democratic state with decentralised government.
Rådet, som var demokratiskt valt, antog en provisorisk grundlag som bl.a. möjliggjorde övergången från centraliserad partistyrning till en demokratisk stat med decentraliserad förvaltning.
The law on the Basics of Local Selfgovernment of 12 February 1990 granted the right of local selfgovernment to local government bodies.
Lagen om lokalt självstyre av den 12 februari 1990 gav lokala myndigheter rätten att utöva lokalt självstyre.
The approval of a new Constitution (in 1992) was followed by the adoption of a new law on Local Self-Government, on 7 July 1994.
lifter den nya författningen av 1992 antogs en ny lag om lokalt självstyre den 7 juli 1994.
Currently there are two
Det finns för närvarande två territoriella administrativa nivåer: 10
The basics of institutional structure and the activities of local authorities are set in the Constitution, Law on Local Selfgovernment as well as other legislation.
Grunden för den institutionella strukturen och de lokala myndigheternas verksamhet ges i författningen, lagen om lokalt självstyre och annan lagstiftning.
The main legal provisions regulating the activity of local authorities are provided for in Chapter 10 of the Constitution, Local Governments and Administration:
De viktigaste reglerna för lokala myndigheters verksamhet finns i författningens kapitel 10 om lokala myndigheter och förvaltning:
• the right of selfgovernment shall be implemented through local government councils, elected for a four- year term on the basis of universal, equal and direct suffrage by secret ballot (Art. 119);
Lokala myndigheter skall utöva sin verksamhet fritt och oberoende inom ramarna för sina befogenheter som anges av författningen och andra lagar
• local government councils shall have the right within the established limits and according to the procedure provided by law to establish local dues, and to provide for the leverage of taxes and duties at the expense of their own budget (Art. 121);
Lokala fullmäktigeförsamlingar skall ha rätt att besluta om lokala avgifter inom fastställda ramar och genom förfaranden som anges i lagen samt om uppbörd av skatter och avgifter till egna budgeten (artikel 121 ).
• local government councils shall have the right to appeal to court regarding the violation of their rights (Art. 122);
Lokala fullmäktigeförsamlingar skall ha rätt att väcka talan vid domstol om deras rättigheter överträtts (artikel 122).
The scope of powers delegated to the counties by the State government is defined by the Law on the Governing of the County (1994).
De befogenheter som delegeras till länen från den centrala förvaltningen anges i lagen om länsstyrelser (1994).
In order to further enhance regional dimension, the Law on Regional Development No. VIII-1889 adopted in 2000 (amended 2002, No.IX-1285) provided for the establishment of
För att ytterligare förstärka den regionala dimensionen har man inrättat regionala utvecklingsråd genom lagen om regional utveckling (nr VIII-1889, antagen år 2000 och ändrad 2002, nr IX-1285).
According to the Law No.
Enligt lag (nr VII 1-73.
VIII-73 (1998) on Administrative supervision of
1998) om administrativ kontroll av lokala myndigheter utser staten representanter i länen för att kontrollera att de lokala myndigheterna handlar i enlighet med författningen, lagarna och statens beslut.
Constitution, laws and Government resolutions.
Andra lagar som reglerar det lokala självstyret
Other Legislation Regulating Local Self-Government:
Lagen om kommunfullmäktigeledamöters ställning
• Law on the Status the Councillor of the Municipal Council;
Lagen om tjänster i allmänhetens intresse
• Law on Public Administration;
Lagen om offentlig förvaltning
• Law on the Temporary Direct Rule of Towns and Regions of the Republic of Lithuania.
Lagen om tillfällig direktstyrning av städer och regioner i republiken Litauen
Other legislation related to the activities of local authorities includes laws on economic issues of municipalities (see: finances), education, health, environment.
Annan lagstiftning som berör de lokala myndigheternas verksamhet är lagar om kommuners ekonomiska angelägenheter (se finanser), utbildning, hälso- och sjukvård samt miljö.
In 1999, Lithuania ratified the European Charter of Local Selfgovernment.
År 1999 ratificerade Litauen den Europeiska stadgan om lokalt självstyre.
2.2 Institutional structure (Fig. 5, 6)
2.2 Institutionell struktur (se figur 5 och 6)
The administrativeterritorial reform took place upon the restoration of Lithuania's independence.
Den territoriella forvaltningsreformen genomfördes när Litauens självständighet återupprättats.
During the first stage of the reform, its legal basis was laid.
Under det första skedet av reformen lades den rättsliga grunden.
Pursuant to the Law on the Territorial Administrative Units of the Republic of Lithuania and their Boundaries, the territory of the country is divided into two levels of administrative units:
Enligt lagen om territoriella administrativa enheter och deras gränser har landet två nivåer av administrativa enheter:
• counties
• län.
• municipalities.
• kommuner.
The municipality is a lower (level I) administrative unit, which is governed by institutions of local authorities, elected by the local community pursuant to the Law on Local Self - Government and other legislation.
Kommunen är en lägre administrativ enhet (nivå I) som styrs av lokala myndigheter, valda av kommunens invånare enligt lagen om lokalt självstyre och andra lagar.
After the administrative reform in March 2000, the number of municipalities increased to 60 (from 56).
I samband med en administrativ reform i mars 2000 ökade kommunernas antal från 56 till 60.
The law grants the right to local authorities to divide their territory into yet smaller units, wards, which do not have the status of a territorial administrative unit and are governed by a warden.
Lagen ger de lokala myndigheterna rätt att dela in sitt territorium i ännu mindre enheter, kommundelar, som inte har ställning som territoriella administrativa enheter och som styrs av en kommundelschef.
The establishment of boundaries, organisation of government of wards and the appointment of a warden is the prerogative of municipal councils.
Det är kommunfullmäktige som anger kommundelens gränser, organiserar dess förvaltning och utser kommundelschefen.
Higher administrative units (level II) are counties (10), which implement the regional policy of the Government.
Länet är den högre administrativa enheten (nivå II) som genomför regeringens regionalpolitik. Det finns 10 län.
County
Län
Population (as of 2002)
Befolkning (2002)
2.2.1 Counties
2.2.1 Län