natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It may also create externalities that could negatively affect other Member States.
Det kan också skapa externaeffekter skulle kunna påverka andra medlemsstater negativt.
Structural reforms on the expenditure side are particularly important.
Strukturreformer på utgiftssidan är särskiltbetydelsefulla.
To promote the quality of public finances, expenditure priorities should be shifted towards productiveexpenditures fostering potential output growth.Thereductionofoverallexpenditurecommitments will create scope for a declineinthetaxburden,therebycontributingtoeconomic growth.
För att främja de offentligafinansernas kvalitet bör utgiftsprioriteringarnaändras mot produktiva utgifter som främjar produktionstillväxt. Minskningen i de totala utgifts-anslagenkommer att skapa utrymme för enminskad skattebörda, och därmed bidra tillekonomisk tillväxt.
Accordingtothestabilityprogrammessubmitted at the end of 2003 and the beginningof 2004,the euro area deficitis expectedtodecline by 0.3 percentage point in 2004 to 2.4%of GDP.
Enligt de stabilitetsprogram som lämnades in islutet av 2003 och början av 2004 förväntasunderskottet i euroområdet att sjunka med 0,3procentenheter 2004 till 2,4 % av BNP.
Consolidation effects stemming fromexpenditurerestraint,thefallininterestpayments and the gradual recovery in economicactivityshouldoutweightheexpansionaryeffects associated with tax cuts in a number ofcountries.
Konsolideringseffekter till följd av utgiftsbegränsningar, nedgången i räntebetalningar och dengradvisa uppgången i den ekonomiska aktiviteten borde uppväga de expansionistiska effekterna i samband med skattesänkningar i ettantal länder.
The cyclically adjusted balance in theeuroareaisforecasttoimprovein2004.Deficits in Germany and France are expected todecrease but stay above 3% of GDP in 2004.According to the ECOFIN Council opinions, the adjustment path in France’s stability programme seems insufficient to eliminate theexcessive deficit by 2005, while Germany’sadjustment path mayalso be insufficient to correct the excessive deficit by that year.
Det konjunkturrensade saldot ieuroområdet förväntas förbättras 2004.Underskotten i Tyskland och Frankrike förväntas minska men ligga över 3 % av BNP 2004.Enligt Ekofinrådets yttranden verkar anpassningsbanan i Frankrikes stabilitetsprogram varaotillräcklig för att undanröja det alltför storaunderskottet 2005, samtidigt som även Tysklands anpassningsbana kan vara otillräcklig föratt korrigera det alltför stora underskottet detåret.
Moreover, based on the Commission’s calculations, as reported in the ECOFIN Council opinions, Greece, Italy and Portugalseem unlikely to reduce their cyclically adjusteddeficit by at least 0.5% of GDP in 2004.
Enligt kommissionens beräkningar i Ekofinrådets yttranden förefaller det inte heller troligt att Grekland, Italien och Portugal kommeratt kunna minska sina konjunkturrensadeunderskott med minst 0,5 % av BNP 2004.
THE IMPORTANCE OF COMPREHENSIVE REFORMS FOR SUSTAINABLE PUBLIC FINANCES
BETYDELSEN AV OMFATTANDE REFORMER FÖR HÅLLBARA OFFENTLIGA FINANSER
To ensure longterm fiscal sustainability, euro area countries need to implement substantialfiscal and other reforms.
För att säkerställa hållbara offentliga finanser på lång sikt måste euroländerna genomföraomfattande finansiella och andra reformer.
Population ageing and fiscal sustainability
Åldrande befolkningar och hållbara offentliga finanser
One of the most important risks to fiscal sustainability in the euro area economies arises frompopulation ageing.
Ett av de största hoten mot hållbara offentliga finanser i euroländerna är den åldrande befolkningen.
Eurostat projects that the old-age dependency ratio, i.e. the population aged65 years and older as a proportion of the population aged 15 to 64, will rise from about 25% in2000 to more than 50% in 2050.
Enligt Eurostats prognoser kommer den demografiska försörjningsbördan, dvs. antaletpersoner som är 65 år eller äldre dividerat med antalet personer mellan 15 och 64 år, att ökafrån cirka 25% 2000 till mer än 50% 2050 för de flesta euroländerna.
This demographic shift will put pressure on public finances bypushing up old age-related expenditure, in particular in public pensions and health, as well aslong-term care.
Denna demografiska förändring kommer att sätta de offentliga finanserna under allt större tryck genom ökade utgifteri samband med den åldrande befolkningen, särskilt offentliga pensioner, sjuk- och hälsovårdsamt långtidsvård.
Public pension systems in Europe are mostly based on the pay-as-you-goprinciple.
De offentliga pensionssystemen i Europa finansieras vanligen genom ett fördelningssystem.
As current contributions finance current expenditure, the rising number of pensionerswill put these systems under strain.
Eftersom inbetalade avgifter finansierar utgående pensioner kommer detökande antalet pensionärer att utsätta dessa system för en påfrestning.
Healthcare expenditure is set to rise, as the demand for health services tends to increase in old age.
Utgifterna för hälsovårdförväntas öka, eftersom äldre människor tenderar att ha ett ökat behov hälsovårdstjänster.
Past experience suggests that technical developments may also contribute to rising health expenditure.
Tidigare erfarenheter tyder på att även den tekniska utvecklingen kan bidra till ökade hälsovårdsutgifter.
Ageing of the Economic Policy Committee1 has projected that in most euro area countries, theincrease in public pension expenditure due to population ageing will be between 3 and 6percentage points of GDP by 2050.
I en aktuell undersökning som beställts av Ekofinrådet och genomförts av arbetsgruppen för åldrande vid Ekonomisk-politiska kommittén1 förutses att i de flesta euroländer kommer de ökade utgifterna för offentliga pensioner till följd av den åldrande befolkningen att uppgå tillmellan 3 och 6 procentenheter av BNP fram till 2050.
A further 2 to 4 percentage points of GDP could relate to arise in health and longterm care expenditure.
Ytterligare 2 till 4 procentenheter av BNPskulle kunna tillkomma genom ökade utgifter för sjuk- och hälsovård och långtidsvård.
The EU strategy for addressing the ageing problem
EU:s strategi för bemöta problemet med den åldrande befolkningen
In light of the need for comprehensive reforms, the EU agreed in 2001 on a three-prongedstrategy to tackle the pressures of population ageing.
Med hänsyn till behovet av omfattande reformer kom EU 2001 överens om en tredelad strategiför att möta den utmaning som en åldrande befolkning utgör.
This strategy was first set out in the 2001Broad Economic Policy Guidelines and prescribes: (i) measures to raise employment rates,(ii) a rapid reduction in government debt and (iii) further reforms of pension and health systems,including a greater reliance on funding.
Denna strategi fastställdes förförsta gången i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2001 och föreskriver om:i) åtgärder för att öka sysselsättningsgraden, ii) en snabb minskning av den offentliga skulden,samt iii) ytterligare reformer av pensions- och hälsovårdssystemen, inbegripet ett ökat fonderingsinslag.
The EU fiscal framework provided by the Treatyestablishing the European Community and the Stability and Growth Pact also addresses thefiscal challenges of population ageing by demanding mediumterm budgetary positions close tobalance or in surplus and by setting limits on deficit and debt levels.
Även EU:s finanspolitiska ram enligt fördraget och stabilitets- och tillväxtpaktentar itu med utmaningarna för de offentliga finanserna av den åldrande befolkningen genom attkräva offentliga finanser som på medellång sikt ligger nära balans eller uppvisar överskott ochgenom att sätta gränser för underskott och skuldnivåer.
Current policies
Rådande politik
Current fiscal policies in the euro area present a mixed picture as regards action taken to enhancesustainability.
Den rådande finanspolitiken i euroområdet ger en blandad bild i fråga om de åtgärder som vidtagits för att öka hållbarheten.
First, while the approaches taken to pension and health reform point in the rightdirection, the planned measures will generally not suffice to ensure the sustainability of thosesystems, and further changes are necessary.
För det första, även om de strategier som antagits i fråga om pen-sions- och hälsovårdsreformer pekar i rätt riktning kommer de planerade åtgärderna i allmänhet inte att vara tillräckliga för att säkerställa hållbarheten i dessa system, och det behövs
1The study is available from the website of the European Commission’s Directorate General for Economic and Financial Affairs atwww.europa.eu.int/comm/economy_finance/epc_en.htm.
1Undersökningen finns på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans, på www.europa.eu.int/comm/economy_finance/epc_en.htm.
health sector tend to focus on restraining shortterm expenditure growth, for instance by raisingawareness of the cost of medical treatments by increasing patient co-payments.
Insatserna inom hälsovårdssektorn tenderar att inriktas på att begränsa utgiftsökningarna på kort sikt, genom att till exempel öka medvetenheten om kostnaderna för medicinskbehandling genom att öka den kostnad som patienterna själva måste betala.
Second, thecurrent high fiscal deficits are, to a large extent, of a structural nature.
För det andra är derådande stora underskotten i de offentliga finanserna i stor utsträckning strukturella.
This means that on top ofmeeting the fiscal requirements imposed by the projected demographic changes, the countries inquestion will need to pursue ambitious structural consolidation policies to achieve a soundbudgetary position.
Dettainnebär att utöver att möta kraven på de offentliga finanserna från den förväntade demografiskautvecklingen, måste de ifrågavarande länderna eftersträva en ambitiös politik för strukturellkonsolidering för att uppnå en sund budgetställning.
2.5 THE GLOBAL MACROECONOMICENVIRONMENT, EXCHANGE RATES AND THEBALANCE OF PAYMENTS to GDP growth.
Hushållenskonsumtion hölls uppe och bidrog kraftigt till BNP-tillväxten.
Real private consumption grewby 3.1% in 2003, experiencing a large surgeespeciallyoverthesummermonths.Animportant factor driving household spendingwastheeffectoftaxcuts, whichhelpedtomaintain growth in disposable income (4.3%in 2003 compared with 5.2% the year before).Furthersupportcamefrommortgagerefinancing activity during the first half of theyear.
Den reala privata konsumtionen ökade med 3,1% 2003, med en särskilt kraftig ökning under sommarmånaderna. En viktigbidragande faktor till hushållens konsumtionvar effekten av skattesänkningar, som bidrogtill att hålla uppe ökningen i disponibel inkomst(4,3% 2003 jämfört med 5,2 % åren innan).Ytterligare stöd kom från en omläggning avgamla bolån under årets första hälft.
All these factors together outweighed the negative impact of low confidence and the unfavourable employment situation on household spending until the third quarter.
Tillsammans uppvägde dessa faktorer den negativainverkan som det svaga förtroendet och deogynnsamma förhållandena på arbetsmarknaden hade på hushållens konsumtion fram tilltredje kvartalet.
Inthecontextofastronghousing marketandhistorically low mortgage rates, real residentialinvestment accelerated vigorously to 5.2% in2003.
Inom ramen för en starkbostadsmarknad och historiskt låga bolåneräntor ökade realinvesteringar i bostäder kraftigttill 5,2 % 2003.
WORLD ECONOMIC RECOVERY GAINEDMOMENTUM IN 2003Following a period of uncertainty in the firsthalf of 2003 – relating mainly to geopoliticaltensions, terrorist threats, the SARS epidemicand deflationaryfears –therecovery oftheworld economy gained momentum in the secondhalf of the year.
ÅTERHÄMTNINGEN I VÄRLDSEKONOMIN TOG FART2003 Efter en period av osäkerhet under första halvåret 2003 – främst till följd av geopolitiskaspänningar, terrorhot, sarsepidemin och deflationsoro – började återhämtningen i världsekonomin att vända uppåt under årets andrahälft.
By the end of 2003 the upswinghad broadened and strengthened, driven mainlyby growth dynamics in the United States and Asia.
I slutet av 2003 hade uppgången breddatsoch förstärkts, främst pådriven av tillväxtdynamiken i Förenta staterna och Asien.
While private consumption and expansionary economic policies supported thegradualupturninglobaleconomicactivity,business investment, in particular, remainedrelativelymutedinsomeindustrialisedcountries owing to overcapacity and the degreeofcorporateindebtedness.Inflationarypressures remained relatively low, given thestrong growth in productivity, particularly inthe United States, and the continuing significantovercapacity.
Samtidigtsom privat konsumtion och expansiv ekonomisk politik understödde den gradvisa uppgången i den globala ekonomiska aktiviteten,förblev i synnerhet företagens investeringarrelativt dämpade i vissa industriländer till följdav överkapacitet och företagens skuldsättningsgrad. Inflationstrycket förblev förhållandevislågt, mot bakgrund av den kraftiga produktivitetstillväxten, särskilt i Förenta staterna, ochden fortsatt betydande överkapaciteten.
Imbalances persisted throughout2003.
Obalanserna höll i sig under hela 2003.
Most notably,the US current accountdeficitrosefurther,notwithstandingtheconsiderable depreciation of the US dollar.
Framför alltfortsatte bytesbalansunderskottet i Förenta staterna att öka, trots den kraftiga försvagningenav den amerikanska dollarn.
One notable source of weakness through muchof 2003 was a receding labour market, though inthe third quarter some signs of improvement inlabourmarketconditionsemerged.Privatepayroll employment contracted significantlyduring the first half of 2003 and then picked upmoderately.
Den enda märkbart svaga punkten under störredelen av 2003 var en vikande arbetsmarknad,även om vissa tecken på en förbättring av arbets-marknadsförhållandenasyntes under tredjekvartalet. Löneandelen i näringslivet minskadekraftigt första halvåret 2003 för att sedan återhämta sig något.
The unemployment rate started todecline in the summer after reaching a peak of6.4% in June, falling to 5.6% in January 2004,an improvement partly due to a slowdown in thelabour force.
Efter att ha nått en topp på 6,4% i juni började arbetslösheten att minskaunder sommaren och föll till 5,6 % i januari2004, en förbättring som delvis berodde på enminskning i arbetskraften.
In the United States, the recovery broadened in2003 with GDP growth amounting to 3.1%, upfrom2.2%in2002.Inearly2003highgeopolitical uncertainty in the run-up to the Iraqwarunderminedinvestors’andconsumers’confidence, thereby contributing to a delay inthe US economic recovery.
I Förenta staterna breddades återhämtningenunder 2003 och BNP-tillväxten uppgick till 3,1 %, en ökning från 2,2 % 2002.
However, economicactivityreboundedinthesecondquarterasthese geopolitical uncertainties receded, leadingto a significant strengthening of growth in thesecond half of the year.
I början av2003 undergrävde stor geopolitisk osäkerhet iupptakten till kriget i Irak investerarnas ochkonsumenternas förtroende, vilket bidrog tillatt den ekonomiska återhämtningen i Förentastaterna fördröjdes.
Household spendingremained resilient and contributed substantially
Den ekonomiska aktiviteten återhämtade sig emellertid under andra
Aftertwoyearsofcontraction,businessinvestment grew by 4.3% in 2003.
Efter att ha krympt två år i rad ökade företagensina investeringar med 4,3 % 2003.
Following the initial rebound in the second quarter, business investment growth increased throughout the rest of the year, reaching annualised doubledigit numbers.
Efter deninledande återhämtningen andra kvartalet
Againstthe background ofhistorically low inventory levels, the exportgrowth translated into a pick-up in industrialproduction in the second half of the year, withparticularly strong gains in the export-oriented general and electrical machinery sectors.
Detta var främst en följd avdiskretionära budgetåtgärder och, i mindreutsträckning, av konjunkturutvecklingens automatiska effekter på budgeten.
Private non-residential investment spendingexpanded strongly, supported by a recovery infirms’ profits and some structural improvementsin corporate balance sheets.
ökade tillväxten i företagens investeringarunder resten av året och nådde tvåsiffriga talberäknat på årsbasis.
Reflecting continuedweaknesses in the labour market and the incomesituation, private consumption spending wasrelatively sluggish.
Återhämtningen i investeringar i anläggningstillgångar understöddesav gynnsamma finansieringsvillkor, högrevinster och goda efterfrågeutsikter.
Owing to continued effortsto achieve mediumterm fiscal consolidation, government spending contracted, reflecting large declines in public investment outlays.
Denna återhämtning är fortfarande är snävt baserad, eftersom den är koncentrerad till investeringar i IT-system.
Consumer price inflation and producer priceinflation in the United States increased in 2003.However, correcting for the impact of energyprices,inflationarypressuresremainedgenerally weak in the course of the year owingtolowcapacityutilisationratesandstrongproductivity growth.
När det gäller handeln ökadeimportvolymen mer än exportvolymen 2003, ilinje med den högre inhemska efterfrågan i Förenta staterna i förhållande till dess viktigaste partnerländer.
Inflation, as measured by the consumer and producer price indices, increased to 2.3% and 3.2% respectively in 2003, up from 1.6% and -1.3% in 2002.
Följaktligen ökade bytesbalansunderskottet ytterligare till mer än 5 % av BNP 2003, vilket till stor del spegladeobalanser inom den offentliga sektorn.
Excluding food and energy, consumer priceinflation was 1.4% in 2003, down from 2.4% in2002, and producer price inflation (excludingfood and energy) remained subdued.
I Japan expanderade den ekonomiska aktiviteten under hela 2003, understödd av export ochprivata investeringar.
Deflationarypressureseasedsomewhatin2003.
Efter en viss inledandeförsvagning av exportens återhämtning ökadeexporttillväxten under årets andra hälft.
The CPI declined on average by 0.3%,compared with a decline of 0.9% in 2002.
I synnerhet ökade exporten till Asien utom Japankraftigt, där Kina stod för mer än hälften av dentotala exportökningen under 2003.
The Bank of Japan raised its target range for theoutstanding balance of the current accounts heldat the Bank of Japan from JPY 15-20 trillion atthe beginning of 2003 to JPY 30-35 trillion in January 2004.
Mot bakgrund av historiskt låga lagernivåer resulteradeexporttillväxten i en återhämtning i industriproduktionen under årets andra hälft, medsärskilt stora uppgångar inom de exportinriktade allmänna sektorerna och sektorn för elektriska maskiner.
In addition, the Bank of Japandecided to purchase asset-backed securities fora limited time, with the objective of promotingthesmoothfinancing ofsmall and mediumsized enterprises.
De privata investeringarna(exklusive bostadsinvesteringar) ökade kraftigt,understödda av en återhämtningen i företagensvinster och vissa strukturella förbättringar iföretagens balansräkningar.
Interestratesremained at historicallowsin2003.
Den privata konsumtionen var relativt trög, vilket speglade enfortsatt svag arbetsmarknad och inkomstsituationen.
The Federal Open Market Committee (FOMC) of the Federal Reserve System reduced the target for the federal funds rate by 25 basis pointsin June 2003,to 1%.
Till följd av fortsatta ansträngningar attkonsolidera de offentliga finanserna på medellång sikt minskade den offentliga sektornsutgifter, vilket speglar kraftigt minskade offentliga investeringsutgifter.
Theaccompanying statement of the FOMC meetings up to December stated that policy accommodation would be maintained for a “considerable period” given the risks of an unwelcome fall in inflation.
Konsumentprisinflationen och producentprisinflationen i Förenta staterna ökade under 2003.Korrigerat för effekten av energiprisernaförblev emellertid inflationstrycket under åretslopp dämpat generellt sett till följd av ett svagtkapacitetsutnyttjande och en stark produktivitetstillväxt.
At the January 2004 meeting,however,thisstatement wasreplacedbythereferencetoa“patient”approach by the FOMC in terms of removingpolicy accommodation.
Inflationen, mätt genom konsu-ment- och producentprisindexen, ökade till 2,3% respektive 3,2% 2003, jämfört med 1,6%respektive -1,3 % 2002.
Fiscal policy was stillmarkedlyexpansionaryin2003,withthefederal budget deficitincreasingto 3.5% of GDP in the fiscal year 2003, from 1.5% of GDPinthefiscalyear2002.Thisresulted mostnotably from discretionary budgetary measuresand,toalesserextent,fromtheautomaticresponse of the budget to the business cycle.
Undantaget livsmedeloch energi uppgick konsumentprisinflationentill 1,4 % 2003, en minskning från 2,4 % 2002,och producentprisinflationen (exklusive livsmedel och energi) förblev dämpad.
Non-Japan Asia’s economic performance wasrobust in 2003, consolidating the recovery in2002.
Deflationstrycket lättade något under 2003 och KPI sjönk i genomsnitt med 0,3 %, jämfört med0,9 % 2002.
The region proved to be fairly resilient tosome adverse shocks, including the geopoliticaluncertainties (namely, the Iraq war and tension in North Korea) and the SARS epidemic.
Bank of Japan höjde målintervalletför behållningar på avistakonton hos centralbanken från 15–20 biljoner japanska yen i början av 2003 till 30–35 biljoner japanska yen ijanuari 2004.
First, foreigndemand benefited from an improvement in theglobaleconomyandthedepreciationofeffective exchange rates, as evidenced by thebrisk pace of export activity in many countriesof the region.
I Asien utom Japan var den ekonomiska aktiviteten robust under 2003, och befäste återhämtningen under 2002.
Second, domestic demand – whiledecelerating markedly in the second quarter as a
Regionen visade sig varaförhållandevis motståndskraftig mot vissanegativa chocker, inbegripet geopolitiska osä-
result of the SARS outbreak – later grew morethan initially expected.
I synnerhethade den kinesiska efterfrågan på råvaror storeffekt på råvarumarknaderna.
At the country level,China has remained by far the region’s fastest-growingeconomy, with GDPexpandingby9.1% in 2003.
Setttill olika länder är Kina fortfarande regionenssnabbast växande ekonomi, där BNP ökademed 9,1 % 2003.
pronounced against the US dollar and several Asian currencies, reflecting their formal or informal peg to the US dollar.
Detta var mest uttalatgentemot den amerikanska dollarn och fleravalutor i Asien, vilket speglar deras formellaeller informella knytning till den amerikanskadollarn.
The euro also strengthened against the Japanese yen, the pound sterling and the Swiss franc, albeit to alesser extent, whileit weakened against the Australian dollar.
Euron stärktes även mot den japanskayenen, det brittiska pundet och schweizerfrancen, om än i mindre utsträckning, medan denförsvagades gentemot den australiska dollarn.
In the EU acceding countries, output growthremainedresilientin 2003 despitethe weakexternal environment.
I EU:s anslutande länder hölls produktionstillväxten fortsatt uppe under 2003 trotsdet svaga externa klimatet.
Real GDP growth wasmainly driven by private consumption and netexports, while investments also showed signsof strength in some countries.
Den reala BNP-tillväxten stimulerades främst av privat konsumtion och nettoexport samtidigt som investeringar även visade tecken på styrka i vissaländer.
Fiscal positionscontinued to deteriorate in several countries,posing serious challenges to the sustainabilityof public finances. Average HICP inflation inthe acceding countries as a whole remained close to 2%, although sizeable differences prevailed at the country level (see Chapter 7 forfurther details).
Budgetläget försämrades ytterligare iflera av dessa länder, vilket innebär allvarligautmaningar för hållbara offentliga finanser.Den genomsnittliga HIKP-inflationen i deanslutande länderna som helhet låg kvar nära 2%, även om det fortfarande förelåg stora skillnader mellan olika länder (se kapitel 7 förmer information).
Inthe first half of 2003these developmentstook place against the background of relativelyhigh economic and geopolitical uncertainty.
Under första halvåret 2003 skedde dennautveckling mot bakgrund av relativt stor ekonomisk och geopolitisk osäkerhet.