natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ECB corresponded with the Sejm Marshal (the speaker of the lower house of the Polish parliament) regarding the obligation to consult, but received replies disputing the ECB’s competence to be consulted on the aforementioned draft legislation.
ECB korresponderade med talmannen i det polska parlamentets underhus beträffande skyldigheten att höra ECB, men fick svar i vilka ECB:s rätt att bli hörd ifrågasattes.
Subsequently, certain provisions of the law on disclosure that were of relevance for the ESCB were invalidated by the Polish Constitutional Court.
Vissa bestämmelser i lagen om informationsgivning som var relevanta för ECBS ogiltigförklarades senare av den polska konstitutionsdomstolen.
In another case of non-consultation, the Latvian authorities failed to consult the ECB on a draft legislative provision on currency matters, as required by Community law.
I ett annat fall underlät de lettiska myndigheterna att i enlighet med kraven i gemenskapslagstiftningen höra ECB om ett lagförslag om valutafrågor.
The draft provision in question, which was adopted on 18 December 2007, was an amendment to the Regulation of the Cabinet of Ministers on the rendering of the name of the single currency of the European Union in Latvian, which was originally adopted on 26 July 2005 and in relation to which the Latvian authorities also failed to consult the ECB.
Lagförslaget, som antogs den 18 december 2007, var en ändring av ministerrådets förordning om det lettiska namnet på Europeiska unionens gemensamma valuta som ursprungligen antogs den 26 juli 2005 och som de lettiska myndigheterna också underlät att höra ECB om.
Whereas the original Regulation provided that the name of the single
Medan det i den ursprungliga förordningen föreskrevs att den gemensamma valutans lettiska namn skulle vara ”eiro” har detta nu ändrats och namnet ”euro” ska i stället användas i lettiska rättsakter.
1ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN CYPRUS AND MALTA
1DEN EKONOMISKA OCH MONETÄRA UTVECKLINGENI CYPERN OCH MALTA
On 10 July 2007 the ECOFIN Council adopted a decision allowing Cyprus and Malta to introduce the euro as their currency as from 1 January 2008, increasing the number of euro area countries from 13 to 15.
Den 10 juli 2007 fattade Ekofinrådet ett beslut om att låta Cypern och Malta införa euron som sin valuta den 1 januari 2008. Detta innebär att antalet länder i euroområdet ökade från 13 till 15.
The Council’s decision was based on the convergence reports published by the ECB and the European Commission in May 2007, and followed a discussion by the EU Council in the composition of the Heads of State or Government, an opinion of the European Parliament and a proposal from the European Commission.
Ekofinrådet fattade sitt beslut på grundval av de konvergensrapporter som ECB och Europeiska kommissionen hade publicerat i maj 2007, och efter diskussioner bland stats- och regeringscheferna i Europeiska rådet, ett yttrande av Europaparlamentet och ett förslag av Europeiska kommissionen.
On the same day, the ECOFIN Council adopted a regulation fixing the irrevocable conversion rates between the Cyprus pound and the Maltese lira on the one hand and the euro on the other.
Samma dag antog Ekofinrådet en förordning om låsning av de oåterkalleliga växelkurserna mellan det cypriotiska pundet och den maltesiska liran å ena sidan, och euron å den andra sidan.
The conversion rates were set at CYP 0.585274 and MTL 0.429300 to the euro and were identical to the central rates agreed with effect from 2 May 2005, when the currencies entered ERM II.
Omräkningskurserna fastställdes till 0,585274 cypriotiska pund och 0,429300 maltesiska lira mot 1 euro, vilket var de centralkurser som trädde i kraft den 2 maj 2005 när valutorna anslöts till ERM2.
The Cyprus pound had remained close to its central rate against the euro on the strong side of the f l fluctuation band, whereas the Maltese lira had stayed at its central rate during the whole period of participation in ERM II.
Det cypriotiska pundet hade legat nära centralkursen mot euron på den starkare sidan av fluktuationsbandet, medan den maltesiska liran hade legat kvar på centralkursen under hela sitt deltagande i ERM2.
Both currencies were trading very close to or at those rates on the day when the conversion rates were set.
Båda valutorna noterades till eller mycket nära dessa kurser den dag omräkningskursen fastställdes.
Looking back over the past ten years, HICP inflation in both Cyprus and Malta has been relatively contained, fluctuating mostly between 2% and 3% (see Tables 14 and 15).
Under de senaste tio åren har HIKP-inflationen i både Cypern och Malta varit relativt begränsad och mestadels legat mellan 2 % och 3 % (se tabellerna 14 och 15).
These relatively favourable inflation developments should be seen against the background oflong-standing pegged exchange rate regimes.
Den relativt gynnsamma inflationsutvecklingen bör ses mot bakgrund av att länderna sedan länge haft fasta växelkurssystem.
In Cyprus, HICP inflation stood at higher levels in 2000 and 2003, largely reflecting strong increases in energy and food prices, as well as the EU harmonisation-related gradual increases in energy excise taxes and in the VAT rate from 10% to 15% in the period 2002-03.
I Cypern var HIKP-inflationen högre 2000 och 2003, vilket främst berodde på kraftigt stigande energi- och livsmedelspriser, och på den gradvisa EU-anpassningen av punktskatter på energi samt mervärdesskatten från 10 % till 15 % under 2002–2003.
In Malta, somewhat higher HICP inflation rates were recorded in 1997 and 1998, largely owing to relatively strong increases in hotel, restaurant and transport prices.
I Malta var HIKP-inflation något högre 1997 och 1998 på grund av i första hand relativt stora höjningar av hotell-, restaurang- och transportpriser.
In 2007 average HICP inflation in Cyprus stood at 2.2%, with annual inflation rates rising from subdued levels in the first half of the year to above 3% at the end of 2007, mainly reflecting the development of energy prices.
År 2007 låg den genomsnittliga HIKP-inflationen i Cypern på 2,2 %. På grund av i första hand energiprisutvecklingen steg inflationen på årsbasis från låga nivåer under årets första hälft till över 3 % i slutet av 2007.
In Malta, HICP inflation in 2007 was on average lower than in 2006, mainly reflecting a sizeable drop in energy prices from the elevated levels recorded in the previous year, as well as a decline in accommodation prices.
I Malta ledde framför allt en betydande nedgång i energipriserna från de förhöjda nivåerna året innan, samt lägre logipriser, till att HIKP-inflationen under 2007 i genomsnitt var lägre än 2006.
In the second half of 2007, annual inflation ation
Under andra halvåret 2007 steg inflationen på årsbasis stadigt till lite över 3 % i december,
Table 14 Main economic indicators for Cyprus
Tabell 14 Ekonomiska nyckeltal för Cypern
(annual percentage changes, unless otherwise indicated)
(årliga procentuella förändringar, om inget annat anges)
Real GDP growth Contribution to real GDP growth(in percentage points) Domestic demand excluding stocks Net exports
Real BNP-tillväxt Bidrag till real BNP-tillväxt(i procentenheter)Inhemsk efterfrågan, exklusive aktier Exportnetto
Total employment Unemployment rate (% of labour force)
Total sysselsättning Arbetslöshet i % av arbetskraften
General government surplus (+)/deficit (-)General government gross debt
Offentliga sektorns överskott (+) / underskott (-)Offentliga sektorns bruttoskuld
Three-month interest rate (% per annum) 1)
3-månadersränta (% per år) 1)Statsobligationsränta (10 år) (% per år)1)
Table 15 Main economic indicators for Malta
Tabell 15 Ekonomiska nyckeltal för Malta
Real GDP growth Contribution to real GDP growth(in percentage points)Domestic demand excluding stocks Net exports
Real BNP-tillväxt Bidrag till real BNP-tillväxt(i procentenheter)Inhemsk efterfrågan exklusive aktier Exportnetto
HICP inflation 1)Compensation per employee Nominal unit labour costs (whole economy) Import deflator (goods and services)
Löner inkl. kollektiva avgifter per anställd Nominella enhetsarbetskostnader (hela ekonomin)Importdefl ator (varor och tjänster)
General government surplus (+)/deficit (-) General government gross debt
Offentliga sektorns överskott (+) / underskott (-)Offentliga sektorns bruttoskuld
Longterm ten-year government bond yield
Statsobligationsränta (10 år) (% per år)1)
(% per annum) 1)Exchange rate against the euro 1), 3)
Växelkurs mot euron
Sources: ECB and Eurostat.1) Average of period values.2) Data for 2007 refer to the four-quarter average up to the third quarter of 2007.3) Maltese liri per euro.
Källor: ECB och Eurostat.1) Genomsnitt av periodvärden.2) Värden för 2007 avser fyrakvartalsgenomsnitt fram till tredje kvartalet 2007.3) Maltesiska lira per euro.
by domestic demand. As regards external developments, Cyprus and Malta have on average recorded current and capital account deficits of around 3.5% and 4% of GDP respectively over the past ten years.
Malta i genomsnitt haft underskott i sina bytes- och kapitalbalanser på omkring 3,5 % respektive 4 % av BNP de senaste tio åren.
In 2007 the current and capital account deficit increased to 7.1% of GDP in Cyprus and declined to 3.2% of GDP in Malta.
År 2007 växte underskottet i bytes- och kapitalbalanserna till 7,1 % av BNP i Cypern, medan det sjönk till 3,2 % av BNP i Malta.
rates rose steadily to stand at just above 3% in December, resulting in an average inflation rate for the year as a whole of 0.7%.
vilket ledde till att den genomsnittliga inflationen för året som helhet hamnade på 0,7 %.
In both Malta and Cyprus, food prices contributed to rising inflation in the course of 2007.
I både Malta och Cypern bidrog livsmedelspriserna till den stigande inflationen 2007.
In Malta, this increase in inflation, which became particularly visible during the last quarter of the year, also reflected increases in the clothing and footwear and hotel and restaurant sub-indices.
I Malta berodde uppgången, som blev särskilt tydlig under årets sista kvartal, även på att delindexen för kläder och skodon samt hotell och restauranger steg.
Inflation developments should be seen against a background of solid economic growth over the past decade in Cyprus, while growth was more sluggish in Malta.
Läget på arbetsmarknaden har varit relativt stabilt i båda länderna de senaste tio åren.
In Cyprus, real GDP grew by approximately 5% at the start of the decade, before moderating to around 2% in 2002 and 2003, reflecting weakening tourism demand.
I Cypern låg arbetslösheten på 3–5 % och i Malta mestadels kring 7 %.
In recent years, real GDP growth has picked up again to around 4%, in line with renewed strength in domestic demand.
Cypern har haft en relativt stark sysselsättningstillväxt som steg till nära 4 % mellan 2003 och 2005, medan sysselsättningen i Malta ökade mer måttligt under samma period.
In Malta, following a period of solid economic growth until 2000, output growth slowed significantly, reflecting external weakness, increased competition in Malta’s export markets and restructuring operations in the manufacturing sector.
Efter den ekonomiska återhämtningen de senaste åren har läget på arbetsmarknaden emellertid förbättrats i båda länderna under 2007.
Output growth picked up again in later years and averaged around 3%, mainly driven
Arbetslösheten hade en sjunkande trend i både Cypern och Malta och låg i slutet av 2007 på 3,9 % respektive 5,8 %.
Labour market conditions have remained relatively stable over the past decade in both countries.
Inflationsutvecklingen måste ses mot bakgrund av en stadig ekonomisk tillväxt det senaste decenniet i Cypern, medan tillväxten var trögare i Malta.
In Cyprus, the unemployment rate fluctuated between 3% and 5%, while in Malta it mostly hovered around 7%.
I Cypern växte reala BNP med ungefär 5 % i början av decenniet för att senare mattas av till omkring 2 % år 2002 och 2003 till följd av en svagare turismefterfrågan.
Employment growth was relatively strong in Cyprus, rising to almost 4% between 2003 and 2005, whereas in Malta employment increased more moderately over this period.
På senare år har den reala BNP-tillväxten åter börjat stiga till omkring 4 %, i takt med att den inhemska efterfrågan har ökat.
Following the economic recovery in recent years, however, conditions in the labour market strengthened in both countries in the course of 2007.
På senare år har produktionstillväxten återigen ökat till i genomsnitt omkring 3 % och främst drivits av den inhemska efterfrågan.
At that time, the Maltese authorities also stated their intention to maintain the exchange rate of the lira at the central rateagainst the euro as a unilateral commitment.
Vid denna tidpunkt meddelade de maltesiska myndigheterna också som ett ensidigt åtagande att lirans växelkurs skulle ligga på centralkursen gentemot euron.
Starting from high levels, the general government deficit-to-GDP ratio started to decline in both countries in 2004.
Ett stort underskott i de offentliga finanserna i förhållande till BNP började under 2004 att minska i båda länderna.
In Cyprus, the deficit ratio of 6.5% of GDP in 2003 turned into a surplus of 1.5% in 2007, whereas in Malta, the deficit ratio fell from 9.8% of GDP in 2003 to 1.6% in 2007.
I Cypern omvandlades underskottet på 6,5 % av BNP 2003 till ett överskott på 1,5 % 2007, medan underskottet i Malta minskade från 9,8 % av BNP 2003 till 1,6 % 2007.
In both countries, the improvement in the government’s budgetary situation was mainly driven bynon-cyclical factors, although temporary measures have also played an important role in recent years.
Förbättringen av den offentliga sektorns budgetställning drevs i båda länderna främst av icke-cykliska faktorer, även om enstaka åtgärder också har spelat en viktig roll på senare år.
The general government debt-to-GDP ratio is high in both countries but has declined in recent years.
I båda länderna har den offentliga sektorn en hög skuld i förhållande till BNP, men den har sjunkit på senare år.
In Cyprus, the debt ratio declined from a peak of 70.2% of GDP in 2004 to 60% in 2007, while in Malta, it fell from 72.7% of GDP to 62.9% over the same period.
I Cypern sjönk skuldkvoten från som högst 70,2 % av BNP 2004 till 60 % 2007, medan den i Malta sjönk från 72,7 % av BNP till 62,9 % under samma period.
In Malta, further fiscal consolidation is required if the country is to comply with its mediumterm objective specified in the Stability and Growth Pact.
I Malta krävs ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna för att landet ska nå sitt medelfristiga mål i stabilitets- och tillväxtpakten.
In addition, in both countries, sufficient room for manoeuvre should be created in the public finances to cope with the expected worsening of the demographic situation, which is likely to entail an increase in age-related public expenditure.
Båda länderna bör dessutom skapa ett ökat manöverutrymme i de offentliga finanserna för att klara av den förväntade försämringen av den demografiska situationen som sannolikt kommer att medföra en ökning av de åldersrelaterade offentliga utgifterna.
During 2007 the monetary policy of the central banks of Cyprus and Malta continued to be geared towards the achievement of price stability.
Under 2007 fortsatte centralbankerna i Cypern och Malta att föra en penningpolitik inriktad på att uppnå prisstabilitet.
Both central banks provided support for their exchange rate pegs by keeping their key official interest rates above those of the ECB.
Båda centralbankerna stödde de fasta växelkurserna genom att hålla sina styrräntor över ECB:s styrräntor.
The Central Bank of Cyprus kept its minimum bid rate unchanged at 4.5% for most of the year, whereas the Central Bank of Malta increased its central intervention rate twice, in January and May, by a total of 50 basis points to 4.25%.
Central Bank of Cyprus höll sin lägsta anbudsränta oförändrad på 4,5 % under större delen av året, medan Central Bank of Malta höjde sin centrala interventionsränta två gånger, i januari och maj, med sammanlagt 50 punkter till 4,25 %.
The alignment of the official interest rates with those of the ECB took place on 21 December 2007 in Cyprus and on 28 December 2007 in Malta, completing the process of convergence of official interest rates.
Styrräntorna anpassades till ECB:s styrräntor den 21 december 2007 i Cypern och den 28 december 2007 i Malta, vilket fullbordade styrräntornas konvergensprocess.
Money market interest rates in Cyprus and Malta moved broadly in line with the official interest rates in each country, resulting in the completion of the convergence of market interest rates in December 2007.
Penningmarknadsräntorna i Cypern och Malta utvecklades i stort sett i linje med styrräntorna i de båda länderna, vilket resulterade i att marknadsräntornas konvergensprocess fullbordades i december 2007.
Longterm interest rates had already been close to euro area levels since early 2006.
De långa räntorna hade däremot redan legat nära nivåerna i euroområdet ända sedan början av 2006.
This reflected market confidence in general economic developments in both countries and the credibility of their monetary and exchange rate policies.
Detta berodde på marknadens förtroende för den allmänna ekonomiska utvecklingen i båda länderna och på att de förde en trovärdig penning- och valutapolitik.
Monetary policy played an important role in the convergence process in Cyprus and Malta.
Penningpolitiken spelade en viktig roll i konvergensprocessen i Cypern och Malta.
Both countries have a long-standing tradition of pegged exchange rate regimes, dating back to the 1960s.
Båda länderna har ända sedan 1960-talet haft fasta växelkurssystem.
In addition, the maintenance of price stability as the primary objective of monetary policy was enshrined in the Central Bank of Cyprus Law and the Central Bank of Malta Act in 2002.
Upprätthållandet av prisstabilitet som huvudmålet för penningpolitiken fastställdes dessutom i lagen om Cyperns centralbank och i lagen om Maltas centralbank år 2002.
The Cyprus pound was pegged to the ECU in 1992 and to the euro in 1999, with a fluctuation band of ±2.25%.
Det cypriotiska pundet knöts till ecun 1992 och till euron 1999 med ett fluktuationsband på ±2,25 %.
The band was widened to ±15% in 2001 in the context of an ongoing gradual liberalisation of capital movements.
Bandet utvidgades till ±15 % 2001 i samband med en gradvis avreglering av kapitalrörelserna.
However, the Central Bank of Cyprus did not make use of the wider band and the exchange rate moved within a narrow range.
Central Bank of Cyprus har emellertid inte utnyttjat det bredare fluktuationsbandet utan växelkursen har rört sig inom ett snävt intervall.
The Maltese lira was pegged to a basket of currencies for most of the period following Malta’s independence in 1964, with
Den maltesiska liran knöts till en valutakorg under större delen av perioden efter självständigheten 1964, där ecu/euro, pund sterling och US-dollar hade stor vikt.
Following their adoption of the euro, the main policy challenge for both Cyprus and Malta is to ensure the conduct of appropriate national economic policies in order to secure a high degree of sustainable convergence.
Efter införandet av euron är den största utmaningen för både Cypern och Malta att föra en lämplig ekonomisk politik och därigenom uppnå en hög grad av hållbar konvergens.
It is particularly important for both countries to continue on sustainable and credible paths of fiscal consolidation based on structural measures and
En ökad konkurrens på produktmarknaderna och en bättre fungerande arbetsmarknad spelar i detta sammanhang en viktig roll i båda länderna.
Cyprus, for example, the indexation mechanism for wages and for some social benefits (such as cost-of-living allowances) should be overhauled in order to reduce the risks associated with inflation inertia.
löner och vissa sociala förmåner (bl.a. bidrag för levnadsomkostnader) ses över för att minska risken att inflationen bara fortsätter i samma takt (inflation inertia).
In Malta, attention must also be paid to overcoming the structural constraints on economic growth and job creation, notably by fostering labour participation.
Malta måste även komma till rätta med de strukturella begränsningarna av den ekonomiska tillväxten och sysselsättningsskapandet, framför allt genom att uppmuntra arbetskraftsdeltagande.
STATISTICAL IMPLICATIONS OF THE ENLARGEMENT OF THE EURO AREA TO INCLUDE CYPRUS AND MALTA
STATISTISKA KONSEKVENSER AV EUROOMRÅDETS UTVIDGNING TILL CYPERN OCH MALTA
The enlargement of the euro area to include Cyprus and Malta as of 1 January 2008 is the third occasion on which statistical series for the euro area have had to be amended in order to include additional member countries.
När euroområdet utvidgades till Cypern och Malta från och med den 1 januari 2008 måste euroområdets statistikserier för tredje gången ändras för att inkludera de nya medlemsländerna.
The preparation of statistics for the enlarged euro area has been coordinated, where necessary, with the European Commission.
Framtagningen av statistik för det utvidgade euroområdet har i nödvändiga fall samordnats med Europeiska kommissionen.
The entry of Cyprus and Malta into the euro area means that residents of these countries have become residents of the euro area.
Cyperns och Maltas inträde i euroområdet innebär att hemmahörande i dessa länder blir hemmahörande i euroområdet.
This affects statistics for which euro area aggregates are not a simple sum of national data, such as monetary, balance of payments and international investment position statistics, as well as financial accounts, because transactions between residents of Cyprus and Malta and other euro area residents must now be consolidated.
Detta påverkar den statistik där aggregaten för euroområdet inte enbart utgör summan av nationella data, t.ex. statistik över penningmängd, betalningsbalans och utlandsställning, samt finansiella räkenskaper, eftersom transaktioner mellan hemmahörande i Cypern och Malta och andra hemmahörande i euroområdet nu måste konsolideras.
As of January 2008 Cyprus and Malta are thus obliged to meet all the statistical requirements of the ECB, i.e. to provide fully harmonised and comparable national data.1 Since the preparatory work for new statistics requires a long lead time, the central banks of Cyprus and Malta and the ECB started the statistical preparations well before Cyprus and Malta joined the EU.
Från januari 2008 är Cypern och Malta alltså skyldiga att uppfylla alla ECB:s statistikkrav, dvs. att tillhandahålla fullständigt harmoniserade och jämförbara nationella data.1 Eftersom det tar lång tid att förbereda ny statistik började centralbankerna i Cypern och Malta och ECB arbetet med detta långt innan Cypern och Malta anslöt sig till EU.
After becoming members of the ESCB, the Central Bank of Cyprus and the Central Bank of Malta intensified their preparations to fulfil the requirements of the ECB in the field of monetary, banking, balance of payments, government finance, financial accounts and other financial statistics.
När de hade blivit medlemmar i ECBS intensifierade Central Bank of Cyprus och Central Bank of Malta sina förberedelser för att uppfylla ECB:s krav beträffande statistik över penningmängd, banksektor, betalningsbalans, offentliga finanser, finansiella räkenskaper och övrig finansiell statistik.
In some statistical areas, an action plan has been developed with the two countries in order to ensure the gradual fulfilment of all ECB statistical requirements in the course of 2008.
Inom vissa statistikområden har en åtgärdsplan tagits fram tillsammans med de två länderna så att ECB:s statistikkrav gradvis kan uppfyllas under 2008.
In addition, the central banks of Cyprus and Malta had to carry out the necessary preparations for the integration of Cypriot and Maltese credit institutions into the ECB’s minimum reserve system and to fulfil the relevant statistical requirements.
Centralbankerna i Cypern och Malta var vidare tvungna att vidta nödvändiga förberedelser inför de cypriotiska och maltesiska kreditinstitutens integration i ECB:s kassakravssystem och uppfylla statistikkraven i samband med detta.