natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note: Quarterly data are seasonally adjusted with the exception of Bulgaria, the Czech Republic, Malta and Romania (not seasonally adjusted) and Hungary, Poland, Sweden and the United Kingdom (seasonally and working day-adjusted).1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia). 2) The EU14 aggregate refers to the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.
Kvartalsdata ãr sãsongjusterade förutom fõr Belgien, Tjeckien, Malta och Rumänien (icke säsongjusterade) och Ungern, Polen, Sverige och Storbritannien (säsong-och dagsjusterat).1) Aggregatet för EU11 omfattar uppgifter för de 11 länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007 (utom Slovenien).2) Aggregatet för EU14 omfattar uppgifter för de 14 EU-medlemsstaterna utanför euroområdet (EU:s sammansättning fram till den 31 december 2007).
Romania (between 4.9% and 10.1%), and stood close to or moderately above the euro area average in most other noneuro area EU Member States (between 0.7% and 3.0%).
och låg nära eller måttligt över genomsnittet i euroområdet i de fl esta andra EU-länder utanför euroområdet (mellan 0,7 % och 3,0 %).
Average inflation was below 2% in Denmark, Malta, Slovakia and Sweden in 2007, but picked up also in these countries towards the yearend owing primarily to increasing import prices for food and energy.
Den genomsnittliga inflationen låg under 2 % i Danmark, Malta, Slovakien och Sverige 2007, men ökade även i dessa länder mot slutet av året, främst till följd av stigande importpriser på livsmedel och energi.
The upward trend in inflation in the noneuro area EU Member States in 2007 was partly attributable to a significant increase in energy and food prices.
Den uppåtriktade trenden i inflationen i EU-länderna utanför euroområdet 2007 berodde delvis på en kraftig ökning av energi- och livsmedelspriserna.
In addition, rapid growth in domestic demand in the majority of the countries contributed to underlyinginfl ationary pressures.
I de fl esta länderna bidrog dessutom den snabba ökningen av den inhemska efterfrågan till ett underliggande inflationstryck. ationstryck.
Along with the stronger economic activity, the labour market situation continued to improve in 2007 in most noneuro area EU Member States.
Vid sidan om den kraftigare ekonomiska aktiviteten fortsatte arbetsmarknadsläget att förbättras i de fl esta EU-länder utanför euroområdet 2007.
Unemployment rates continued their decline, mainly as a result of strong employment growth.
Arbetslösheten fortsatte att minska, främst till följd av en stark sysselsättningstillväxt.
Labour market conditions tightened further in many countries, particularly in the Baltic States, Denmark and the United Kingdom.
Villkoren på arbetsmarknaden stramades åt ytterligare i flera länder, särskilt i de baltiska staterna, Danmark och Storbritannien.
International labour flows continued to affect the labour supply of many countries.
Internationella arbetskraftsflöden fortsatte att påverka arbetskraftsutbudet i flera länder.
Bulgaria, Latvia, Lithuania, Poland and Romania appear to have experienced particularly large labour outflows in recent years.
Bulgarien, Lettland, Litauen, Polen och Rumänien tycks ha haft ett särskilt stort utflöde av arbetskraft de senaste åren.
This was also the case in Estonia in 2007.
Detta var även fallet i Estland 2007.
These outflows have contributed to skill shortages and bottlenecks in several sectors of the countries’ economies, thereby increasing wage pressures.
Dessa utflöden har bidragit till brist på kompetent arbetskraft och flaskhalsar inom flera av ländernas ekonomiska sektorer, och därmed satt ökat tryck på lönerna.
By contrast, the Czech Republic, Denmark, Cyprus, Hungary, Malta, Slovakia, Sweden and the United Kingdom have experienced net positive migration flows. flows.
I Tjeckien, Danmark, Cypern, Ungern, Malta, Slovakien, Sverige och Storbritannien har de totala migrationsflödena däremot varit positiva.
Energy prices increased in most noneuro area EU Member States.
Energipriserna steg i de fl esta EU-länder utanför euroområdet.
Food prices also increased significantly, with the strongest increases observed in the Baltic States, Bulgaria and Hungary, generally reflecting unfavourable weather conditions, food prices in the world markets and stronger global demand.
Även livsmedelspriserna steg kraftigt, framför allt i de baltiska staterna, Bulgarien och Ungern, vilket i allmänhet berodde på ogynnsamma väderförhållanden, världsmarknadspriserna på livsmedel och en starkare global efterfrågan.
Moreover, robust domestic demand continued to add to inflationary pressures, especially in countries
Den robusta inhemska efterfrågan spädde dessutom på inflationstrycket, särskilt i länder med en stark tillväxt i den privata konsumtionen som understöds av en stark kreditutveckling till följd av negativa realräntor
PRICE DEVELOPMENTSHICP inflation increased significantly in many noneuro area EU Member States in 2007 (see Table 7).
PRISUTVECKLINGUnder 2007 ökade HIKP-inflationen kraftigt i flera EU-länder utanför euroområdet (se tabell 7).
Inflation was highest in the fastgrowing Baltic States, Bulgaria, Hungary and
Inflationen var högst i de snabbt växande baltiska staterna, Bulgarien, Ungern och Rumänien (mellan 4,9 % och 10,1 %),
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabell 7 HIKP-inflation i EU-medlemsstater utanför euroområdet och i euroområdet
According to the 2007-08 updates of the convergence programmes, the deficit ratio decreased in all of these countries in 2007 except in the case of the Czech Republic.
minskade underskottet i samtliga av dessa länder utom Tjeckien under 2007.
However, the Czech Ministry of Finance announced in January 2008 that the 2007 deficit is estimated at only 1.9% of GDP, instead of the 3.4% of GDP stated in the convergence programme.
I januari 2008 meddelade emellertid det tjeckiska finansministeriet att underskottet för 2007 endast bedömdes bli 1,9 % av BNP, i stället för de 3,4 % av BNP som angavs i konvergensprogrammet.
Only in the case of Slovakia did the convergence programme point to a return of the deficit ratio to below the reference value of 3% of GDP in 2007.
Endast när det gäller Slovakien pekade konvergensprogrammet på en återgång till ett underskott under referensvärdet på 3 % av BNP under 2007.
Inflationary pressures also resulted from strong wage growth in many countries, as labour market conditions tightened further.
Inflationstrycket berodde också på kraftiga löneökningar i flera länder i samband med att läget på arbetsmarknaden stramades åt ytterligare.
Nominal wage growth was particularly pronounced in the countries with higher output growth rates (i.e. the Baltic States, Bulgaria and Romania), where it exceeded productivity gains, triggering fast (in most cases double-digit) unitlabour cost growth.
De nominella löneökningarna var särskilt uttalade i länder med högre produktionstillväxt (dvs. de baltiska staterna, Bulgarien och Rumänien), där de översteg produktivitetsökningarna och ledde till en snabb (oftast tvåsiffrig) tillväxt i enhetsarbetskostnaderna.
Import price trends differed significantly across countries, partly reflecting diverse exchange rate developments.
Importprisutvecklingen varierade betydligt mellan länderna, delvis till följd av skillnader i växelkursens utveckling.
In countries that allow for a significant degree of exchange rate flexibility, currency appreciation had a broadly dampening impact on import prices and, ultimately – given the countries’ relatively high degree of openness – headline inflation. ation.
I länder som tillåter en hög grad av växelkursflexibilitet hade en appreciering av valutan en allmänt dämpande effekt på importpriserna och – med tanke på ländernas relativt höga grad av öppenhet – i slutändan den totala inflationen. ationen.
With respect to the main decisions of the ECOFIN Council concerning the excessive deficit procedure in 2007, Malta and the United Kingdom received abrogations in June and October respectively, after reporting a deficit ratio below the 3% of GDP reference value for the fiscal year 2006-07 and improvements in the structural balance.
När det gäller Ekofinrådets viktigaste beslut inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott 2007 avbröts förfarandena för Malta och Storbritannien i juni respektive oktober efter uppgifter om ett underskott under referensvärdet på 3 % av BNP för räkenskapsåret 2006–2007 och förbättringar av det strukturella saldot.
As regards Poland, in November 2007 the ECOFIN Council adopted a decision stating that the action taken by the Polish authorities was consistent with the Council recommendations made in February 2007; nevertheless, the excessive deficit procedure was not abrogated as the correction of the excessive deficit was considered vulnerable to serious risks.
När det gäller Polen antog rådet i november 2007 ett beslut om att de åtgärder som de polska myndigheterna har vidtagit överensstämde med rådets rekommendationer i februari 2007. Förfarandet vid alltför stora underskott avslutades emellertid inte eftersom korrigeringen av det alltför stora underskottet ansågs utsatt för betydande risker.
FISCAL POLICIESFiscal policies in the noneuro area EU Member States continued to be heterogeneous in 2007.
DE OFFENTLIGA FINANSERNALäget i de offentliga finanserna fortsatte att variera mellan EU-länderna utanför euroområdet 2007.
Bulgaria, Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia and Sweden recorded fiscal surpluses, whereas the remaining countries registered fiscal deficits (see Table 8).
Bulgarien, Danmark, Estland, Cypern, Lettland och Sverige uppvisade ett överskott i de offentliga finanserna, medan de övriga länderna uppvisade underskott (se tabell 8).
With the exception of Romania and the United Kingdom, budgetary outcomes for 2007 were in line with, or better than, the budget balance targets of the updated convergence programmes submitted at the end of 2006 or the beginning of 2007.
Med undantag för Rumänien och Storbritannien var budgetutfallen 2007 i linje med, eller bättre än, målen i de uppdaterade konvergensprogram som lämnades in i slutet av 2006 eller början av 2007.
However, in many cases, this was due to the starting position at the end of 2006 turning out to be better than foreseen in the programmes and buoyant tax revenues, which can be partly explained by higher GDP growth than initially expected.
I flera fall berodde detta emellertid på att utgångsläget i slutet av 2006 blev bättre än vad som hade förutsetts i programmen och på stora skatteintäkter som i sin tur delvis berodde på en BNP-tillväxt som var snabbare än väntat.
Progress in structural fi fiscal consolidation seems to have stalled in most countries.
Arbetet med en strukturell budgetkonsolidering tycks ha avstannat i de fl esta länder.
Only Cyprus, Hungary, Poland and Sweden are estimated to have achieved a positive change in the cyclically adjusted budget balance of at least 0.5% of GDP between 2006 and 2007 (net of one-off and other temporary
Endast Cypern, Ungern, Polen och Sverige beräknas ha uppnått en positiv förändring i det konjunkturrensade budgetsaldot på minst 0,5 % av BNP mellan 2006 och 2007 (minus engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder).
The government debt ratio remained substantially below 60% of GDP in 2007 in most noneuro area EU Member States.
Underskotten i Bulgarien och Lettland låg över 20 % av BNP och Estland, Litauen och Rumänien hade underskott på över 10 % av BNP. Cypern,
Only in Malta and Hungary did the debt ratio remain above the 60% reference value, despite falling in 2007.
I slutet av 2007 omfattades Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien av förfaranden vid alltför stora underskott.
In most of the other noneuro area EU Member States the debt ratio declined or remained broadly unchanged.
Enligt de uppdaterade konvergensprogrammen för 2007–2008
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabell 8 Läget i de offentliga finanserna i EU-medlemsstater utanför euroområdet och i euroområdet
General government surplus (+) / deficit (-)
Offentliga sektorns överskott (+) / (-)
Sources: European Commission (for 2004-06), updated convergence programmes (for 2007) and ECB calculations.
Källor: Europeiska kommissionen (för 2004-2006), uppdaterade konvergensprogram (för 2007) och ECB:s beräkningar.Anm.
Notes: Data are based on the excessive deficit procedure definition.
Uppgifterna baseras på definitionen i förfarandet vid alltför stora underskott.
Budget balances (Commission data) exclude proceeds from the sale of
I budgetsaldon (kommissionens data) ingår inte intäkter från försäljningen av UMTS-licenser.
UMTS licences. The 2007 figures in the convergence programmes are estimates by the national governments and hence could differ from the fi final outcomes.
Den beräknade saldoförbättrande effekten av dessa fonder under 2007 var: Danmark 1,0 % av BNP, Polen 2,0 % av BNP och Sverige 1,1 % av BNP.
1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia).
Precis som i den senaste uppdateringen av konvergensprogrammen och kommissionens höstprognoser 2007 omfattar siffrorna för Ungern inte längre andra pelarens pensionsfonder.1) Aggregatet för EU11 omfattar uppgifter för de 11 länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007 (utom Slovenien).2) Aggregatet för EU14 omfattar uppgifter för de 14 EU-medlemsstaterna utanför euroområdet (EU:s sammansättning fram till den 31 december 2007).
2) The EU14 aggregate refers to the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.
Mycket stora underskott i bytes- och kapitalbalansen i vissa EU-länder utanför euroområdet drevs
In Cyprus, Hungary, Slovakia and the United Kingdom, the deficit stood between 4% and 8% of GDP.
Ungern, Slovakien och Storbritannien hade underskott på mellan 4 % och 8 % av BNP.
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabell 9 Betalningsbalans i EU-medlemsstater utanför euroområdet och i euroområdet
Source: ECB.1) The EU11 aggregate comprises the weighted contributions of the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and1 January 2007 (with the exception of Slovenia).2) The EU14 aggregate comprises the weighted contributions of the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.3) Data for 2007 refer to the four-quarter cumulative sum up to the third quarter of 2007.
Källa: ECB.1) Aggregatet för EU11 omfattar uppgifter för de 11 länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007 (förutom Slovenien).2) Aggregatet för EU14 omfattar uppgifter för de 14 EU-medlemsländer utanför euroområdet fram till den 31 december 2007.3) Data för 2007 avser det fjärde kvartalets kumulativa summa fram till tredje kvartalet 2007.
For Malta, data refer to the four-quarter cumulative sum up to the second quarter of 2007.
För Malta avser datat fjärde kvartalets kumulativa summa fram till andra kvartalet 2007.
Poland and Slovakia, where the deficits in income – often linked to the reinvested earnings of foreign-owned companies – were the most important factor.
emellertid också av cykliska faktorer och en stark inhemsk efterfrågan, vilket signalerar risker för hållbarheten i positioner mot omvärlden, särskilt om de åtföljs av försämrad internationell konkurrenskraft i pris- och kostnadshänseende och en svagare exportökning.
In many of the countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, deficits are, to a certain degree, a normal feature of the catching-up process, to the extent that they reflect favourable investment opportunities and intertemporal consumption smoothing.
Nettoinflödena av ”andra investeringar” var i stort sett positiva i de fl esta av de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007, vilket främst berodde på lån från utlandsägda moderbanker till sina regionala dotterföretag.
In comparison with 2006, net direct investment in 2007 decreased substantially in Denmark, Sweden and the United Kingdom.
Jämfört med 2006 minskade direktinvesteringar, netto 2007 kraftigt i Danmark, Sverige och Storbritannien.
It remained rather stable for the EU11 aggregate, although a marked decline was recorded in Hungary, Slovakia and
De förblev relativt stabila för EU-11 totalt, trots att kraftiga försämringar registrerades i Ungern, Slovakien och Malta.
While net direct investment continued to constitute an important source of financing in a number of noneuro area EU Member States, in the case of the Baltic States, Hungary, Romania and the United Kingdom the deficit in the basic balance, i.e. the sum of the combined current account and capital account balance and net direct investment, was higher than 4% of GDP, and for Latvia it exceeded 15% of GDP.
Samtidigt som direktinvesteringar, netto fortsatt utgjorde en viktig finansieringskälla i ett antal EU-länder utanför euroområdet, var underskottet i den s.k. basic balance, dvs. summan av den kombinerade bytes- och kapitalbalansen och direktinvesteringar, netto mer än 4 % av BNP i de baltiska staterna, Ungern, Rumänien och Storbritannien och mer än 15 % av BNP i Lettland. När det gäller nettoinflödena av portföljinvesteringar förblev balansen negativ
As regards net portfolio inflows, the balance remained negative or broadly neutral in all noneuro area EU Member States, with the exceptions of Denmark and Hungary.
VÄXELKURSUTVECKLINGENUnder 2007 speglade växelkursutvecklingen i EU-länderna utanför euroområdet främst de enskilda ländernas växelkurssystem.
In these two countries, net portfolio investment inflows resulted from substantial net debt inflows related, in the case of Hungary, to yield differentials, whereasnet equity flows were negative.
Valutorna i Danmark, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Malta och Slovakien deltog i ERM2.
Net “other investment” flows were largely positive in most countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, reflecting mainly loans from foreign-owned parent banks to their subsidiaries in the region.
De tillämpade ett normalt fluktuationsband på ±15 % runt sina centralkurser mot euron, förutom när det gäller den danska kronan som har ett smalare band på ±2,25 %. Deltagande i ERM2 är dessutom i vissa fall kopplat till
Table 10 Developments in ERM II
Tabell 10 Utveckling i ERM 2
Maximum deviation in % Upward Downward
Maximal avvikelse i % Uppåt Nedåt
Entry date
Inträdesdatum
Source: ECB.Note: A downward (upward) deviation corresponds to a movement towards the lower (upper) rate and constitutes a strengthening (weakening) of the currency against the euro.
Källa: ECB.Anm. En avvikelse nedåt (uppåt) motsvarar en utveckling mot den nedre (övre) kursen och utgör en förstärkning (försvagning) av valutan mot euron.
The central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% on 16 March 2007.
Centralkursen för den slovakiska korunan revalverades med 8,5% den 16 mars 2007.
The reference period for reported maximum deviations from respective ERM II central rates is from 2 January 2007 to 29 February 2008.
Referensperioden för rapporterad maximal avvikelse från respektive ERM11-kurs är 2 januari 2007 till 29 februari 2008.
The Czech koruna and the Polish zloty appreciated against the euro throughout most of 2007, standing, respectively, 8.3% and 7.8% stronger vis-à-vis the euro on29 February 2008 than at the beginning of 2007.
8,3 % respektive 7,8 % jämfört med i början av 2007.
After a period of relative stability in the first three quarters of 2007, the pound sterling weakened considerably against the euro owing to increased economic uncertainty that may be partly attributed to less favourable economic growth prospects linked also to a weaker housing market.
Efter att ha varit relativt stabilt de första tre kvartalen 2007 försvagades det brittiska pundet åter kraftigt mot euron till följd av ökad ekonomisk osäkerhet som delvis kan ha varit kopplad till mindre gynnsamma ekonomiska tillväxtutsikter som även berodde på en svagare bostadsmarknad.
As a result, on 29 February 2008 the pound stood 13.6% below its 2 January 2007 level against the euro.
Den 29 februari 2008 låg det brittiska pundet följaktligen 13,6 % under sin nivå mot euron den 2 januari 2007.
Owing to both domestic factors and the broad strength of the euro, the Romanian leu and the Swedish krona also recorded a period of weakness vis-à-vis the euro, declining by 10.3% and 4.1% respectively in the period under review.
Till följd av både inhemska faktorer och eurons styrka på bred front försvagades även den rumänska leuen och den svenska kronan mot euron med 10,3 % respektive 4,1 % under den granskade perioden.
Notwithstanding some fluctuations, the Hungarian forint remained broadly unchanged in 2007, depreciating somewhat at the beginning of 2008.
Trots vissa fluktuationer låg den ungerska forinten i stort sett kvar oförändrad 2007, och deprecierade något i början av 2008.
On 25 February 2008 the Magyar Nemzeti Bank, in agreement with the Hungarian government, decided to abolish the fluctuation bands around the forint and introduced a free f l float.
Den 25 februari 2008 beslutade Magyar Nemzeti Bank, i överenskommelse med den ungerska regeringen, att överge fluktuationsbanden runt forinten och låta forinten flyta.
Finally, the Bulgarian lev remained stable experienced higher volatility than in previous years, although the fluctuations remained within the unilateral narrow band of ±1% around its central rate.
Den bulgariska leven var slutligen fortsatt stabil på 1,95583 lev/euro, vilket var en följd av Bulgariens oförändrade valutapolitik inom ramen för det eurobaserade sedelfondssystemet.
Having traded around 1% stronger than its ERM II central rate for most of 2006, the lats moved towards the weaker side of its unilateral narrow fluctuation band on two occasions (in mid-February 2007 and in September 2007).
Den 12 maj 2007 låg latsen återigen i den starkare delen av sitt fluktuationsband på ±1 % och centralbanken intervenerade för att förhindra ytterligare appreciering.
The first episode followed Standard & Poor’s downgrading – from stable to negative – of Latvia’s future outlook on 19 February 2007 and rumours of a potential devaluation of the Latvian currency’s ERM II central rate. In mid-March 2007 Latvijas Banka stepped in to prevent further weakness of the lats by intervening in foreign exchange markets and by increasing the refinancing rate, from 5.0% to 5.5%, as of the end of March 2007 and again, to 6.0%, almost two months later. One-month interbank deposit rates increased significantly, fluctuating approximately between 100 and 400 basis points above the refinancing rate. In April 2007 the tensions in the foreign exchange markets gradually subsided amid the government’s commitment to implement an anti-inflation plan, but the one-month interest rate remained considerably above the ECB’s minimum bid rate. On 12 May 2007 the lats again reached the stronger side of its ±1% fluctuation band and the central bank intervened to prevent further appreciation. In September 2007 the lats once more came under pressure, following a downgrade by Moody’s and concerns over further increases in the current account deficit and inflation. Latvijas Banka did not intervene at BGN/EUR 1.95583, reflecting the unchanged Bulgarian exchange rate policy under the eurobased currency board arrangement. Chart 38 Changes in the exchange rate of the euro against EU currencies outside ERM II
FINANSIELL UTVECKLINGMellan januari 2007 och februari 2008 följde de långa statsobligationsräntorna i de fl esta av EU-länderna utanför euroområdet 10i princip ränteutvecklingen i euroområdet och steg under årets första del för att därefter, från och med augusti 2007, sjunka till följd av den globala turbulensen på finansmarknaderna. finansmarknaderna.
In February 2008 longterm interest rates in the noneuro area EU Member States were, on
I februari 2008 var långräntorna i EU-länderna utanför euroområdet i genomsnitt omkring 25 punkter högre än i början av 2007, medan de steg med mer än 30 punkter i euroområdet.