natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CONTINUED BUDGETARY IMPROVEMENT IN 2007Fiscal developments in 2007 continued to be relatively favourable, mainly owing to strong economic activity, further revenue windfalls, some consolidation efforts and the unwinding of temporary factors that had pushed up the 2006 deficit in Italy.
FORTSATTA BUDGETFÖRBÄTTRINGAR 2007De offentliga finanserna fortsatte att utvecklas i relativt gynnsam riktning 2007, främst till följd av en stark ekonomisk aktivitet, ytterligare oförutsedda inkomstökningar, vissa konsolideringsinsatser, samt att effekterna av tillfälliga faktorer som ökade Italiens underskott 2006 avtog.
According to the euro area countries’ updated stability programmes, the average general government deficit in the euro area declined from 1.5% of GDP in 2006 to 0.8% in 2007 (see Table 5).8 Deficits in Italy and Portugal, the two countries in the euro area that are subject to an excessive deficit procedure, fell to 2.4% and 3% of GDP respectively.
Enligt euroländernas uppdaterade stabilitetsprogram minskade det genomsnittliga underskottet i de offentliga finanserna från 1,5 % av BNP 2006 till 0,8 % 2007 (se tabell 5).8 Underskotten i Italien och Portugal, de två euroländer som omfattas av förfaranden vid alltför stora underskott, sjönk till 2,4 % respektive 3 % av BNP.
In the case of Italy, according to more recent estimates, the deficit fell to 1.9% of GDP.
När det gäller Italien sjönk, enligt mer aktuella beräkningar, underskottet till 1,9 %
(as a percentage of GDP)
(i procent av BNP)
General government surplus (+) / deficit (-)
Offentliga sektorns överskott (+) / underskott (-)
Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland
Euroområdet Belgien Tyskland Irland Grekland Spanien Frankrike Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Slovenien Finland
Sources: European Commission (for 2005-06; for Belgium also 2007), updated stability programmes (for 2007) and ECB calculations.Note: The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Källa: Europeiska kommissionen (för 2005-06, för Beligien även 2007), uppdaterade stabilitetsprogram (för 2007) och ECB:s beräkningar.Anm. Uppgifterna för 2007 stabilitetsprogrammet är baserade på uppskattningar och kan skilja sig från den slutgiltiga uppgiften.
majority of countries, most notably in Germany, Luxembourg and Finland.
För en majoritet av länderna, framför allt Tyskland, Luxemburg och Finland, var resultaten 2007 bättre än väntat.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area declined by close to 2 percentage points to a level of 66.7% of GDP, the lowest debt level as a percentage of GDP since the start of Stage Three of EMU in 1999.
Till följd av detta minskade den genomsnittliga offentliga skuldkvoten i euroområdet med närmare 2 procentenheter till 66,7 % av BNP, den lägsta skulden i förhållande till BNP sedan starten av etapp tre av EMU 1999.
France and low-debt countries Ireland and Luxembourg were the exceptions to this declining trend.
Frankrike samt Irland och Luxemburg (två länder med låg statsskuld) utgjorde undantag till denna utveckling.
Moreover, in six countries debt ratios remained above the 60% of GDP reference value.
I sex länder låg dessutom skuldkvoterna kvar över referensvärdet på 60 % av BNP.
Despite improved fiscal outcomes, there was an increase in debt issuance activity of euro area governments in 2007 (see Box 7).
Trots de förbättrade budgetresultaten
The average structural budget balance (the cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures) in the euro area improved from -1.2% of GDP in 2006 to -0.8% in 2007.
Det genomsnittliga strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) i euroområdet förbättrades från -1,2 % av BNP 2006 till -0,8 % 2007.
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side, this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases.
Denna förbättring speglade snarare en stigande ökning av skatteintäkter utöver den ökning som kan förklaras av utvecklingen i förväntade makroekonomiska skattebaser än konkreta konsolideringsåtgärder på utgiftssidan.
Looking at individual countries, a substantial improvement in structural balances, of 0.5 percentage point of GDP or more, was seen in Germany, Greece, Italy, Portugal and Slovenia.
Om man ser till enskilda länder rapporterade Tyskland, Grekland, Italien, Portugal och Slovenien väsentliga förbättringar av de strukturella saldona på 0,5 procentenheter
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA
UTVECKLINGEN I STATENS UTGIVNING AV RÄNTEBÄRANDE VÄRDEPAPPER OCH SKILLNADER I OBLIGATIONSRÄNTOR I EUROOMRÅDET
In an environment of rising interest rates, which characterised most of the year, euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007.
Under ett år som till största delen kännetecknades av stigande räntor ökade den offentliga sektorns nettoutgivning av räntebärande värdepapper i euroområdet 2007.
The increase was remarkably strong for shortterm issuance.
Denna ökning var anmärkningsvärt kraftig i fråga om utgivningen av kortfristiga värdepapper.
In net terms, the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007, or only 0.4 percentage point higher than in 2006 (see Table A).1 However, the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries, in the context of stronger economic growth.
0,4 procentenheter mer än 2006 (se tabell A).1 Den offentliga skuldkvoten minskade emellertid i de fl esta av euroländerna i ett läge med stark ekonomisk tillväxt.
Table A Debt securities issued by euro area governments
Tabell A Årlig ökning i räntebärande värdepapper utgivna av offentliga sektorn i euroområdet
(annual percentage changes; end of period)
(procent; vid periodens slut)
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Tabell B Utestående räntebärande värdepapper utgivna av staten i euroområdet; fördelning
(percentages of total debt securities issued by general government; end of period)
(procent av räntebärande värdepapper utgivna av offentliga sektorn, totalt; vid periodens slut)
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm Total general government in EUR billions
Staten Långfristiga räntebärande värdepapper Kortfristiga räntebärande värdepapper Övrig offentlig sektor Långfristiga värdepapper Kortfristiga värdepapper Offentlig sektor, totalt Långfristiga Fast ränta Rörlig ränta Kortfristiga Offentlig sektor, totalt, i miljarder euro
Chart A shows that in 2007, for the first time since 2000, there was a positive contribution from the change in interest rates to the overall change in interest payments.
från förändringar i statsskulden, ii) en effekt som uppstår till följd av ändrade räntor och iii) en resterande korseffekt.2 Diagram A visar att under 2007 bidrog ränteförändringen för första gången sedan 2000 positivt till den totala förändringen i räntebetalningar.
Moreover, the impact of the change in interest rates was higher than the effect from the change in debt.
Dessutom var effekten från ränteförändringen större än effekten från skuldförändringen.
In terms of cross-country differences, German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average, primarily on account of these bonds’ higher liquidity and corresponding benchmark status.
Om man ser till skillnader mellan olika länder har de tyska tioåriga statsobligationsräntorna hittills i genomsnitt varit de lägsta bland euroländerna, främst till följd av obligationernas högre likviditet och benchmarkstatus.
Chart B shows the government bond yield spreads for the euro area countries other than Germany under the excessive deficit procedure at the end of 2006, against German bonds.
I diagram B visas skillnader i statsobligationsräntor för andra
In the first half of the year, government bond yield spreads were on a downward trend in some euro area countries.
2 Förändringen i räntebetalningar, I, kan delas upp enligt följande:
Effect viachange ininterest rate
Effekt via förändring av räntan
Effect viachange indebt where B is general government debt and i is the average implicit interest rate (I/B).
Effekt via förändring av skuld där B är den offentliga sektorns skuld och i är den genomsnittliga implicita räntan (I/B).
Chart A Decomposition of the change in interest payments
Diagram A Dekomponering av förändringar i räntebetalningar under perioden 1999-2007
Chart B Government bond yield spreads against Germany
Diagram B Ränteskillnader mot tyska statsobligationer
(as a percentage of GDP; annual data)
(i procent av BNP; årsdata)
(in basis points; daily data)
(i punkter, dagliga uppgifter)
France Italy change in debtchange in interest ratecross effect
Förändring i skuld Förändring i ränta Korseffekt
Sources: Reuters and ECB calculations.
Källor: Reuters och ECB:s beräkningar
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.
Källa: Europeiska kommissionen (AMECO-databasen) och ECB:s beräkningar.
(in basis points; daily data)
(i punkter; dagliga uppgifter)
Jan. 2008
Denna trend fortsatte i början av 2008.
or even a reversal of consolidation efforts in some countries and a reduction of surpluses in others.
kvar på sin potentiella nivå, speglar det i det närmaste stabiliserade genomsnittliga underskottet i euroområdet en minskning eller till och med ett upphävande av konsolideringsinsatserna i vissa länder och lägre överskott i andra.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area is expected to decline less rapidly in 2008, by around 1.5 percentage points, to 65.1% of GDP.
Till följd av detta väntas den genomsnittliga offentliga skuldkvoten i euroområdet att minska något långsammare 2008, med omkring 1,5 procentenheter, till 65,1 % av BNP.
In more detail, no substantial consolidation progress towards sound public finances is expected in France and Italy, leaving their headline deficits rather close to the 3% of GDP reference value, as is the case in Portugal.
BUDGETKONSOLIDERINGEN VÄNTAS STANNA AV 2008 Euroländernas budgetplaner för 2008, som ingår i de uppdaterade stabilitetsprogram som offentliggjordes i slutet av 2007, tyder på att den minskning av det genomsnittliga offentliga underskottet i euroområdet som har ägt rum sedan 2004 kommer att stanna av och att underskottet kommer att stiga något till 0,9 % av BNP.
Progress in the other countries that have not yet reached their MTO would be rather limited on average,
Både statens utgifter och inkomster skulle minska i ungefär samma storleksordning (0,25 procentenheter av BNP). Eftersom den ekonomiska tillväxten i stort sett väntas ligga
STANDSTILL IN FISCAL CONSOLIDATION EXPECTED IN 2008 Fiscal plans in euro area countries for 2008, as included in the stability programme updates of end-2007, indicate that the decline in the average government deficit in the euro area, observed since 2004, will come to a halt, with the deficit marginally increasing to 0.9% of GDP.
Närmare bestämt förväntas inga större konsolideringsframsteg i Frankrike eller Italien, utan dessa länders totala underskott förmodas ligga rätt nära referensvärdet på 3 % av BNP, precis som i Portugal.
Government expenditure and revenues would both decrease by approximately the same amount (0.25 percentage point of GDP).
Framstegen i de andra länder som ännu inte har nått sina medelfristiga budgetmål väntas bli relativt begränsade och de strukturella saldona till och med försämras i vissa fall.
with structural fiscal positions even deteriorating in some cases. The number of countries meeting their MTO target is expected to fall following fi fiscal deteriorations in Germany and Ireland.
referensvärdet för underskott överskrids igen på kort sikt måste arbetet för att uppnå sunda offentliga förväntas minska till följd av budgetförsämringar i Tyskland och Irland.
To avoid the risk of exceeding the deficit reference value in the near future, it is essential to continue progressing towards sound public finances after having reduced the deficit to below 3% of GDP.
fi finanser fortsätta även efter det att underskottet har sjunkit till under 3 % av BNP.
Otherwise, adverse developments might cause the deficit to quickly exceed that value again.
I annat fall kan en negativ utveckling leda till att underskottet snabbt överskrider referensvärdet igen.
Current projections, as included in the stability programmes of the two countries subject to an excessive deficit procedure, Italy and Portugal, indicate that deficits would be below 3% of GDP in 2008 but would remain rather high, warranting further consolidation.
DET KRÄVS EN MER AMBITIÖS BUDGETKONSOLIDERINGEnligt de uppdaterade stabilitetsprogrammen fortsätter det makroekonomiska läget under 2008 att gynna snabba framsteg mot euroländernas medelfristiga budgetmål.
Other euro area countries that did not reach their mediumterm objective in 2007 should pursue a consolidation strategy in line with the requirements of the Stability and Growth Pact.
Andra euroländer som inte nådde sina medelfristiga budgetmål 2007 bör eftersträva en konsolideringsstrategi i linje med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten.
This requires a structural consolidation of 0.5% of GDP per annum as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken if countries experience good times.
Detta kräver en strukturell konsolidering på 0,5 % av BNP per år som riktmärke, och ökade konsolideringsinsatser i goda tider.
In addition, as noted above, euro area countries should reach their MTO by 2010 at the latest.
Dessutom, vilket konstaterats ovan, bör euroländerna sträva efter att nå sina medelfristiga budgetmål senast 2010.
Compliance with these political commitments appears limited, based on the latest update of the stability programmes.
Om man ser till de senaste uppdateringarna av stabilitetsprogrammen förefaller uppfyllandet av dessa politiska åtaganden begränsat.
In particular, Ireland, Greece, France and Italy are not expected to reach their MTO by 2010, and the structural fiscal adjustment in 2008 would fall short of the 0.5% of GDP benchmark in Belgium, France, Italy and Austria.
I synnerhet väntas varken Irland, Grekland, Frankrike eller Italien nå sina medelfristiga budgetmål senast 2010, och i Belgien, Frankrike, Italien och Österrike väntas den strukturella anpassningen under 2008 inte nå riktmärket på 0,5 % av BNP.
These developments are all the more disappointing as some countries continue to benefit from exceptionally buoyant revenues that enhance the structural budget balances, although their persistence is far from certain.
Denna utveckling är särskilt nedslående eftersom vissa länder fortsätter att gynnas av exceptionellt goda intäkter som förbättrar det strukturella budgetsaldot, även om det är långt från klart att detta kommer att hålla i sig.
Failure to meet the requirements of the Stability and Growth Pact and recent political commitments put the credibility of the preventive arm of the Pact at serious risk.
Ett misslyckande att uppfylla bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten och de politiska åtaganden som gjorts på senare tid kan kraftigt undergräva trovärdigheten i paktens förebyggande delar.
The Stability and Growth Pact calls on the euro area countries to attain annual improvements of the structural budget balance of 0.5% of GDP as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken in good times.
De euroländer som redan har nått sina medelfristiga budgetmål rekommenderas undvika att föra en procyklisk finanspolitik i goda tider, eftersom det skulle underblåsa inflation och makroekonomiska obalanser.
Eurogroup ministers committed to the objective that most euro area members would achieve their MTO in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.
Att låta automatiska stabilisatorer verka fritt skulle bidra till att jämna ut makroekonomiska svängningar.
Member countries that had already achieved their MTO were expected to maintain this strong budgetary position so as to avoid fiscal loosening in good times.
Ett antal länder som nådde sina
In October 2007 the ECOFIN Council agreed on a number of welcome measures to improve the effectiveness of the Stability and Growth Pact, in particular by strengthening its preventive arm.
De euroländer som fortfarande omfattas av förfaranden vid alltför stora underskott bör på ett hållbart sätt minska sina underskott under referensvärdet på 3 % av BNP.
They also confirmed the need to comply with the Pact’s structural consolidation benchmark of 0.5% of GDP per year.
De bör dessutom dels uppfylla riktmärket om en strukturförbättring av budgetsaldot på minst 0,5 % av BNP, dels de ytterligare konsolideringskraven i Ekofinrådets rekommendationer. För att undvika risken för att
MTO in 2007 are planning to depart from this structural budgetary position in 2008.
medelfristiga budgetmål 2007 planerar att avvika från denna strukturella budgetställning 2008.
More determined efforts in euro area countries to achieve and maintain sound public finances are not only warranted from the viewpoint of shortterm macroeconomic stabilisation, by allowing a free play of automatic stabilisers, but also because of the need to enhance longterm fiscal sustainability.
Det krävs mer kraftfulla insatser i euroländerna för att nå och upprätthålla sunda offentliga fi finanser, inte bara med tanke på makroekonomisk stabilitet på kort sikt – genom att låta automatiska stabilisatorer verka fritt – utan även till följd av behovet av att stärka den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna.
A lower government debt burden would partially compensate for the expenditure pressure resulting from an ageing population in the decades ahead.
En lägre statsskuld skulle delvis uppväga det utgiftstryck som följer av en åldrande befolkning de kommande årtiondena.
Other measures needed to enhance fiscal sustainability relate to reforms in the areas of health care and pension systems as well as to increasing effective labour supply.
Andra åtgärder som krävs för att stärka hållbarheten i de offentliga finanserna avser reformer på områdena för hälso- och sjukvård och pensionssystem samt att öka det effektiva arbetskraftsutbudet.
Failure to act in a timely manner to address the
Att inte agera i god tid för att ta itu med budgetkonsekvenserna av den åldrande befolkningen kommer att äventyra de
Indications that part of the buoyant revenue growth has been used to fuel additional government spending in some countries point to the risk of expansionary fiscal policies and a repetition of the policy mistakes of 2000-01 when safety margins were eroded, causing several countries to enter the excessive deficit procedure once economic conditions deteriorated (see Box 8).
Tecken på att en del av de starka intäktsökningarna har använts för att finansiera nya offentliga utgifter i vissa länder pekar på risken med en expansiv finanspolitik och en upprepning av de politiska misstagen 2000–2001, då säkerhetsmarginalerna eroderades, vilket ledde till att flera länder blev föremål för förfaranden vid alltför stora underskott när de ekonomiska förhållandena försämrades (se ruta 8).
In this regard, a binding national mediumterm fiscal framework, if properly designed and rigorously implemented, can help to counter domestic pressure to use revenue windfalls for additional spending or tax cuts, and contribute to the creation of a sufficiently large budgetary buffer below the 3% of GDP reference value.
I detta avseende kan – om de utformas korrekt och genomförs strikt – bindande ramar för de offentliga finanserna på medellång sikt bidra till att motverka inhemska tryck att använda oförutsedda inkomster för att finansiera nya utgifter eller skattesänkningar, och bidra till att skapa en tillräckligt stor budgetbuffert under referensvärdet på 3 % av BNP. Sådana
LEARNING FROM THE FISCAL POLICY EXPERIENCE OF 2000-01
LÄRDOMAR SOM KAN DRAS AV FINANSPOLITIKEN UNDER ÅREN 2000–2001
In 2007 the euro area general government deficit is expected to have declined to 0.8% of GDP.
Under 2007 väntas budgetunderskottet i euroområdet ha minskat till 0,8 % av BNP.
Excluding the impact of proceeds from the sales of UMTS licences, this is a lower level than that reached in 2000, at the peak of the previous economic cycle (see Chart A).
Om man bortser från effekterna av intäkterna från försäljningen av UMTS-licenser är detta lägre än nivån i samband med den förra konjunkturtoppen 2000 (se diagram A).
Looking ahead, a key issue for fiscal policy is to avoid a repetition of the experience in the early part of this decade when fiscal positions deteriorated rapidly and a number of euro area countries incurred excessive deficits.
En nyckelfråga för finanspolitiken framöver är att undvika en upprepning av erfarenheterna i början av detta årtionde då de offentliga finanserna snabbt försämrades och flera euroländer ådrog sig alltför stora underskott.
In this regard, past experience points to a tendency to overestimate the strength of the underlying budgetary position in good times, which calls for a particularly prudent fiscal policy when economic conditions are favourable.
Tidigare erfarenheter pekar på en tendens att i goda tider överskatta styrkan i den underliggande budgetställningen, vilket kräver en särskilt försiktig finanspolitik i ekonomiskt goda tider.
In 1999-2000, at the peak of the last economic cycle, a number of countries adopted expansionary fiscal policy measures (primarily tax cuts).
När den förra konjunkturen nådde sin topp 1999–2000 förde flera länder en expansiv finanspolitik (genom främst skattesänkningar).
These measures were deemed to be “affordable” in view of the favourable economic projections and estimates of underlying (cyclically adjusted) budgetary positions available at the time.
De ansåg sig ”ha råd” med detta med tanke på de gynnsamma ekonomiska utsikterna och tillgängliga beräkningar av underliggande (konjunkturrensade) budgetställningar vid denna tidpunkt.
With hindsight, however, the strength of countries’ underlying fiscal positions was overestimated.
I efterhand går det emellertid att konstatera att styrkan i det underliggande saldot i ländernas offentliga finanser överskattades.
As the euro area economy unexpectedly entered a downturn, fiscal balances deteriorated rapidly and several countries soon exceeded the 3% of GDP deficit reference value (see Chart B, left panel).
När euroområdets ekonomi oväntat vände nedåt försämrades budgetsaldot snabbt och flera länder överskred snart referensvärdet för underskott på 3 % av BNP (se diagram B, vänstra delen).
Two technical problems hamper the accurate estimation of the “true” cyclically adjusted budget balance.
Två tekniska problem försvårar en exakt bedömning av det ”faktiska” konjunkturrensade budgetsaldot.
The first relates to the difficulty of assessing the cyclical position of the economy in real time.
Det första rör svårigheten att i realtid bedöma var ekonomin befinner sig i konjunkturcykeln.
In autumn 2000 the European Commission, as well as most professional forecasters, expected the fiscal position of the euro area to continue to improve.
Hösten 2000 förväntade sig både Europeiska kommissionen och de fl esta professionella prognosmakare att de offentliga finanserna i euroområdet skulle fortsätta att förbättras.
This assessment was based on the assumption that the output gap – and hence the cyclical component of the budget balance –
Denna bedömning grundades på
Chart A Fiscal developments, 1998-2007
Diagram A Budgetutveckling, 1998-2007
Chart B Budget balance and cyclical component
Diagram B Budgetsaldo och konjunkturkomponent
(as a percentage of GDP) budget balancecyclically adjusted budget balance
(procent av BNP)
European Commission’s autumn 2000 forecastfinal outcome budget balance cyclical component
Europeiska kommissionens höstprognos 2000Slutligt utfall