natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Co-morbidity, sometimes called ‘dual diagnosis’, was defined by the World Health Organization (WHO) in 1995 as the ‘co-occurrence in the same individual of a psychoactive substance use disorder and another psychiatric disorder’.
Komorbiditet, som ibland kallas ”dubbeldiagnos”, definierades 1995 av Världshälsoorganisationen (WHO) som ”samförekomst hos en och samma person av en störning avseende missbruk av ett psykoaktivt ämne och en annan psykiatrisk störning” (the cooccurrence in the same individual of a psychoactive substance use disorder and another psychiatric disorder).
Problem drug users, more often than not, suffer from mental disorders.
Det är vanligare att problemmissbrukare av narkotika lider av psykiska störningar än att de inte gör det.
Both psychiatric teams and drug services regularly fail to identify patients with comorbidity.
Både psykiatrin och missbrukarvården misslyckas regelbundet med att upptäcka att patienter lider av komorbiditet.
Treatment staff are often not trained to deal with comorbid clients, since their training usually is specialised (medicine, psychology, social work, etc.).
För närvarande är behandlingen av komorbiditet ofta inte effektivt organiserad och saknar kvalitetsstyrning. Detta leder till ineffektiv behandling och hög personalomsättning.
In the treatment of co-morbidity, there is no single psychosocial intervention for drug addiction that is superior to all others.
Vid behandling av komorbiditet finns det inte någon enstaka psykosocial åtgärd mot narkotikamissbruk som är överlägsen alla andra.
Currently, treatment of comorbidity is often not effectively organised and lacks quality management.
Behandlingen av komorbida patienter inbegriper olika vårdgrenar under en längre period.
Comorbid clients are often sent back and forth between psychiatric and drug services, not receiving proper assessment or treatment.
Komorbida klienter skickas ofta fram och tillbaka mellan psykiatrisk vård och missbrukarvård utan att få fullgod bedömning eller behandling.
3rd issue 2004
Tredje utgåvan 2004 suttit av långa straff, och det finns nu en ökad medvetenhet om att fängelsevistelser kan förvärra psykiska problem och om att narkotikamissbruket ofta fortsätter i fängelset.
Problem drug use and psychiatric disorders — a common combination and so is the combination of both.
Problematiskt narkotikamissbruk och psykiatriska störningar — en vanlig kombination behandling är det mest effektiva alternativet.
Relapse rates are high among drug users who have served long sentences and there is a growing recognition that incarceration can worsen mental health problems and that drug use often continues within the prison.
Vad som huvudsakligen kännetecknar effektiva åtgärder är att de a) har en stringent struktur, b) är tydligt inriktade på narkotikaproblemet och c) innebär en behandlingsperiod på minst 3–6 månader.
interventions are the most effective. The essential characteristics of effective interventions are that they provide (a) a stringent structure, (b) a clear target on the drug problem and (c) a minimum treatment period of between three and six months.
Systematiska diagnostiska undersökningar tyder på att cirka 80 % av de patienter som fått diagnosen narkotikaberoende även lider av komorbida psykiatriska störningar.
Systematic diagnostic studies indicate that around 80 % of patients with a drug dependency diagnosis also have comorbid psychiatric disorders.
För patienter med komorbida mönster i fråga om psykisk sjukdom och narkotikamissbruk kan såväl ”case management” (att man tar ett helhetsgrepp på samtliga åtgärder avseende en viss person) som strukturerat skyddat boende och utnyttjande av företrädare för ett flertal olika specialiteter bidra till att göra insatserna framgångsrika.
For patients with comorbid patterns of mental illness and drug use, casemanagement, structured protected accommodation and use of multiprofessional teams may all contribute to a successful intervention.
När det gäller de psykiska och psykiatriska problemen har olika undersökningar visat att cirka 50 % av de komorbida patienterna har gjort självmordsförsök, ofta på grund av problem i familjen, i skolan och i förhållandet till kamrater. Många kvinnliga narkotikamissbrukare har utnyttjats sexuellt och drabbats av trauman under sin uppväxt.
Investing in intensive and targeted measures to prevent drug use and mental health problems is very worthwhile.
Samordning av behandlingen för komorbida narkotikamissbrukare
Diagnosis and treatment of comorbidity is hampered by the fact that drug treatment staff generally know little about psychiatry, and psychiatric staff generally know little about drug treatment.
I kombination med de båda yrkesgruppernas väsensskilda synsätt gör detta ofta det svårare att utveckla ett övergripande och samlat förhållningssätt när det gäller komorbiditet.
This, combined with the contrasting mindsets of the two disciplines, often prevents the development of a global, integrated perception of comorbidity.
När det gäller opiatmissbruk har den dominerande farmakologiska åtgärden varit substitutionsbehandling med metadon och – under de senaste åren – buprenorfin.
Comorbidity is difficult to diagnose and both psychiatric teams and drug treatment services often fail to identify it in patients.
Komorbiditet är svårt att diagnostisera och både psykiatrin och missbrukarvården misslyckas ofta med att upptäcka att patienter lider av komorbiditet.
The acute psychiatric syndromes of a comorbid client seeking drug treatment can be mistaken for substance-induced symptoms or, conversely, withdrawal or intoxication phenomena may be misinterpreted as psychiatric illness.
De akuta psykiatriska symptomen hos en komorbid klient som söker behandling för narkotikamissbruk kan felaktigt tolkas som narkotikaorsakade symptom, eller också feltolkas abstinens- eller förgiftningstecken tvärtom som psykiatrisk sjukdom.
The routine assessment of psychiatric disorders among drug users at the start of treatment appears to be the exception rather than the rule.
Rutinmässig bedömning av psykiatriska störningar hos narkotikamissbrukare i början av behandlingen tycks vara undantag snarare än regel.
Consequently, many clients with comorbidity commence drug treatment without receiving treatment for their mental health problems.
Följaktligen påbörjar många komorbida klienter missbruksbehandling utan att få behandling för sina psykiska problem.
Even when comorbidity is diagnosed, often it is not considered in subsequent drug treatment interventions or, in the case of psychiatric services, results in no drugrelated treatment.
Även i de fall där komorbiditet faktiskt diagnostiseras, beaktas detta ofta inte i samband med de åtgärder för missbruksbehandling som därefter vidtas.
However, some psychiatric and drug services achieve good results with comorbid patients, when they have expertise in both areas or work closely together.
Vissa inrättningar för psykiatrisk vård och missbrukarvård uppnår dock goda resultat med komorbida patienter när de har sakkunskap inom båda områdena eller samarbetar nära med varandra.
Further difficulties experienced by comorbid patients arise from the manner in which they are viewed by the drug or psychiatric services.
Andra svårigheter som drabbar komorbida patienter har sitt ursprung i missbrukarvårdens eller psykiatrins sätt att se på dem.
In some countries, drug services do not admit drug users with psychiatric disorders.
I vissa länder tar missbrukarvården inte emot narkotikamissbrukare med psykiatriska störningar.
On the other hand, psychiatric services may view drug users with apprehension, even to the extent of refusing admission to users who are stable on substitution treatment.
Å andra sidan kan det förekomma att psykiatrin ser med misstänksamhet på narkotikamissbrukare, vilket kan leda så långt att man vägrar att ta emot missbrukare som befinner sig i stabiliserad substitutionsbehandling.
For opiate abuse, the pharmacological intervention of choice has been substitution treatment with methadone, and in more recent years buprenorphine.
Klienter med komorbiditet lider ofta av ”multimorbiditet”, eftersom komorbiditet har samband med ett flertal kroppsliga sjukdomar och med sociala problem och bostads- och sysselsättningsproblem.
Pharmacological agents that block the effects of morphine and heroin, for example naltrexone, are rarely used.
Hiv-smitta och flera typer av hepatit förekommer ofta, liksom ett stort antal andra sjukdomar; den personliga kroppsliga hälsan försummas i regel.
Strong empirical evidence supports the use of these pharmacological substances, but there is no pharmacological treatment for cocaine, amphetamine, hallucinogenic drugs or cannabis at present.
Ett underskattat problem är dålig tandhälsa, som ökar risken för primär- och sekundärinfektioner och allvarligt skadar personens självbild. Sociala problem som isolering och hemlöshet förvärrar situationen för dessa personer.
Treating clients with comorbidity requires cooperation and coordination between services that are involved in their treatment, especially psychiatric and drug services, but also health and social services.
Behandlingen av klienter med komorbiditet kräver samarbete och samordning mellan de institutioner som medverkar i behandlingen, speciellt psykiatrin och missbrukarvården men också sjukvården och socialtjänsten.
For the treatment of problem drug users with comorbidity in prison, the authorities must also be involved.
När det gäller behandling av komorbida problemmissbrukare som sitter i fängelse måste även myndigheterna medverka.
Where residential treatment or prison is part of the intervention, in order to secure a stable and continuous treatment package, it is important to organise the treatment as a chain with few disruptions in the links between various agencies.
I de fall där slutenvård eller fängelse ingår i behandlingsåtgärden är det viktigt att man organiserar behandlingen som en kedja med få avbrott i förbindelserna mellan olika institutioner, så att det kan garanteras att behandlingen blir stabil och kontinuerlig.
Studies support the treatment of opiate dependence by methadone maintenance in combination with manualised (a treatment following a manual) behavioural approaches targeting the drug problem, including cognitive behavioural treatment, relapse-prevention, contingency training, as well as more elaborated short-term psychotherapies like family therapy, behavioural therapy and psychodynamic therapy.
Det finns undersökningar som ger stöd för behandling av opiatberoende genom underhållsbehandling med metadon i kombination med ”manualiserade” (dvs. som följer en manual) beteendeterapeutiska metoder som är inriktade på narkotikaproblemet, däribland kognitiv beteendeterapi, förebyggande av återfall, ”contingency training” (en behandling som innebär att straff och belöningar används för att påverka missbruksbeteendet) och mer utvecklade typer av kortvarig psykoterapi, t.ex. familjeterapi, beteendeterapi och psykodynamisk terapi.
For cocaine dependence, only the manualised behavioural interventions targeting the drug problem have a proven, although low, effect.
När det gäller kokainberoende är det bara manualiserade beteendeinsatser inriktade på narkotikaproblemet som har visat sig ha effekt – och denna effekt är liten.
For cannabis abuse, family therapy has an effect on the abuse in teenagers with an intact family network.
När det gäller cannabismissbruk har familjeterapi effekter på missbruk bland tonåringar med ett intakt familjenätverk.
Drug use often implies a failure to comply with a pharmacological treatment schedule, thus increasing the problem of handling psychotic or depressive episodes.
Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt fängelsepopulationen.
HIV infection and several types of hepatitis are common, as are a vast number of ailments; neglect of personal somatic health is the rule.
Både psykiatriska sjukdomar och narkotikamissbruk är mycket vanligare i fängelser än i befolkningen som helhet, och detsamma gäller kombinationen av dessa båda tillstånd.
An underrated problem is bad dental health, which increases the risk of primary and secondary infections and severely damages the self-image of the person.
Återfallsfrekvensen är hög bland narkotikamissbrukare som
Particular attention should be paid to the prison population.
”Case management” är en arbetsmetod som syftar till att stödja och samordna klienternas väg genom behandlingssystemet och möjliggöra individanpassad vård.
Psychiatric illness and drug use are both much more prevalent in prisons than among the general population
Detta anses allmänt vara en särskilt ändamålsenlig metod för de komorbida patienterna, som har
Only more elaborated psychotherapeutic interventions had a medium positive effect on retention in drug treatment. For all drugs, well-defined, manualised treatment
Det är bara med mer utvecklade psykoterapeutiska åtgärder som man lyckats uppnå en medelgod effekt på klienternas benägenhet att stanna kvar i missbruksbehandling.
It is acknowledged as a particularly effective method with comorbid patients, who have great difficulties in coping with a complex reality. Case
För samtliga droger gäller att väldefinierad manualiserad
management needs investing in human and organisational resources but is in the end cost-effective.
Integrering av olika institutioner och yrkesgrupper, övergripande övervakning av enskilda fall samt praktisk och teoretisk utbildning kan utgöra de mest verkningsfulla motmedlen.
Integration of different services and professions, case supervision, as well as practical training and theoretical education might be the most powerful antidote.
För en mer omfattande planering av behandlingen måste mer avancerade psykiatriska bedömningar tillämpas, bl.a. SCID, CIDI, MINI och olika psykologiska tester.
Training treatment staff to deal with comorbidity research.
Utbildning av behandlingspersonal i att handskas med komorbiditet
For more extensive treatment planning, more refined psychiatric assessments including SCID, CIDI, MINI and various psychological tests must be applied.
Utbildning i särskilda åtgärder för att minska narkotikamissbruk och/eller för att utveckla särskilda färdigheter hör till de mest lovande metoderna.
The impact of toxic substances on the clinical picture must be determined, since many drugs may induce alterations in perception and judgment similar to those caused by a mental disorder.
Om utbildningen innefattar hela personalen är de manualiserade åtgärderna effektiva när det gäller att höja den allmänna nivån på behandlingskompetensen.
Dealing with comorbid clients presents staff with many problems.
Flera av de kognitiva beteendemetoderna har tillämpats och befunnits vara effektiva.
Training in specific interventions to reduce drug use and/or to develop specific skills are among the more promising methods.
Hanteringen av komorbida klienter ställer personalen inför många problem.
If training includes the whole staff, manualised interventions are effective in increasing the general level of therapeutic competence. Several of the cognitive-behavioural methods have been implemented and found to be effective.
Störande och aggressivt beteende hos klienterna – särskilt de med mer ”dramatiska” typer av personlighetsstörningar – i kombination med deras känslomässiga instabilitet gör att de ofta är svårhanterliga.
Effective organisation is the key to maintaining the quality of treatment
En effektiv organisation är nyckeln till att upprätthålla behandlingens kvalitet
The introduction of assessment instruments like ASI and quality management systems is also important for feedback and for correcting misconceptions.
Att införa bedömningsinstrument som ASI och kvalitetsstyrningssystem är också viktigt för att få feedback och rätta till missförstånd.
Studies have found that the staff severely underestimate the prognosis of the patients, since patients with repeated and unsuccessful treatment admissions (‘revolving-door patients’), while not representing a valid picture of treatment outcome, might induce a pessimistic attitude.
Olika undersökningar har visat att personalen kraftigt undervärderar prognosen för patienterna, vilket beror på att man kan få en pessimistisk inställning av att se patienter tas in gång på gång för resultatlös behandling (”svängdörrssyndromet”), även om dessa fall inte ger någon rättvisande bild av behandlingsutfallet.
Documentation and systematic follow-ups are often the only way to correct such prejudices.
Dokumentation och systematisk uppföljning är ofta det enda sättet att ändra på sådana förutfattade meningar.
A multi-disciplinary comprehension of how to deal with patients with different patterns of comorbidity is vital for all levels of treatment staff.
En ämnesövergripande förståelse av hur man skall hantera patienter med olika komorbiditetsmönster är av avgörande vikt för behandlingspersonal på alla nivåer.
Often, however, staff are specialised and feel competent only within the limits of their profession.
Personalen är dock ofta specialiserad och anser sig endast vara kompetent inom det egna yrkets gränser.
The patients´ difficulties in regulating self-esteem, consequently manifested by acting-out, inability to postpone impulses and handle drug craving often make staff members feel frustrated and unappreciated.
Patienternas svårigheter att kontrollera sin självkänsla, vilka tar sig uttryck i utagerande beteende samt oförmåga att hålla tillbaka impulser och hantera narkotikabegär, gör att personalen ofta känner sig frustrerad och föga uppskattad.
An effective treatment organisation is essential to maintain the quality in the clinical management of patients. A consolidated and integrated structure may decrease the negative impact of the personality disorders on the treatment climate.
Organisatoriska åtgärder för att minska personalomsättningen är ett naturligt komplement till insatser som syftar till att höja kompetensen och främja en realistisk och positiv inställning till möjliga förbättringar hos personalen och patienterna.
The quality of the leadership, work satisfaction, security and development among staff are all factors conveyed to the patients more or less subliminally.
Detta kommer i sig att minska kostnaderna.
Organisational interventions to decrease staff turnover easily go hand in hand with efforts directed at increasing competence and fostering a realistic and positive attitude to possible improvement in the staff and in the patients.
Att behandlingen är organiserad på ett ändamålsenligt sätt har avgörande betydelse när det gäller möjligheterna att upprätthålla kvaliteten på den kliniska hanteringen av patienterna.
This, by itself, will reduce costs.
En konsoliderad och samlad struktur kan minska personlighetsstörningarnas negativa inverkan på behandlingsklimatet.
For the well-being of both patient and the staff members and for the overall quality of treatment, it is vital to enhance the ability of all staff to understand specific and differing problems of handling patients with personality disorders in contrast to those with psychotic disorders.
Kvaliteten på ledarskapet och medarbetarnas tillfredsställelse i arbetet, deras trygghet och deras utveckling är alla faktorer som påverkar patienterna på ett mer eller mindre subliminalt sätt.
Comorbid drug users need longterm treatment
Komorbida narkotikamissbrukare behöver långsiktig behandling
Burnout problems are common in staff members working with drug users with co-
Ett viktigt steg framåt när det gäller kvaliteten på dokumentationen tas när man inför Addiction Severity Index (ASI), ett mångfunktionsinstrument som kan användas vid diagnostisering, behandling, uppföljning
An important step forward in quality of documentation is the introduction of the Addiction Severity Index (ASI), a multifunctional instrument that can be used in diagnostics, treatment, follow-up and
För både patientens och personalens välbefinnande och för behandlingens allmänna kvalitet är det viktigt att förbättra hela personalens förmåga att förstå de särskilda och olikartade problem som aktualiseras i samband med hanteringen av patienter med personlighetsstörningar respektive psykotiska störningar.
Overlap of the three dominating diagnostic syndromes in patients with comorbid drug-use disorders
Överlappningen mellan de tre dominerande diagnostiska syndromen hos patienter med komorbida störningar avseende narkotikamissbruk
Depression and anxiety disorders
Depression och ångeststörningar
Personality disorders
Personlighets- störningar
Psychotic disorders
Psykotiska störningar
In some cases, psychiatric disorders are chronic diseases that need longterm treatment or care.
Psykiatriska störningar är i vissa fall kroniska sjukdomar som kräver långsiktig behandling eller vård.
Integration of treatment services, multiprofessional teams and sheltered living are some of the interventions that have been shown to be effective.
Integrering av vårdgrenar, arbetslag med företrädare för flera specialiteter och skyddat boende är några av de åtgärder som visat sig effektiva.
In addition, patients with mainly personality disorders benefit from longterm social reintegration interventions.
Dessutom är långsiktiga åtgärder för social återanpassning till nytta för patienter som huvudsakligen lider av personlighetsstörningar.
The social networks of these people are always very weak and they have a general lack of ordinary life skills, like relating to other persons, keeping routines and appointments, seeking and keeping jobs, social skills, daily life skills, housekeeping and managing money.
Dessa personers sociala nätverk är alltid mycket svaga och de saknar i allmänhet de färdigheter som krävs för att klara av ett normalt liv, bl.a. när det gäller att skapa och behålla relationer till andra människor, att klara av rutiner och passa tider, att söka och behålla arbeten och att hantera sociala situationer, samt de färdigheter som krävs för att klara av vardagslivet, sköta hushållet och ha hand om pengar.
A coordination of community services and continuity in the treatment chain, combined with a case-management approach, increases effectiveness and is more cost-efficient than disparate and uncoordinated treatment efforts.
Samordning av insatserna i närsamhället och kontinuitet i behandlingskedjan leder i kombination med ett arbetssätt av typen ”case management” till ökad effektivitet, och detta är också ett mer kostnadseffektivt alternativ än olikartade och osamordnade behandlingsinsatser.
Comorbidity – drug use and mental disorders:policy considerations
Slutsatser Komorbiditet — Strategidiskussioner
Comorbid patients often have many mental, physical and social problems, which have to be identified and diagnosed.
Komorbida patienter har ofta flera psykiska, fysiska och sociala problem som måste upptäckas och diagnostiseras.
Training at all levels of each involved organisation is necessary to enhance staff capacity to deal with comorbidity patients in a holistic way and increase treatment success.
Behandlingen är effektiv om den genomförs i enlighet med evidensbaserad praxis samt planeras och styrs på individbasis.
Coordinated, integrated and flexible treatment services based on scientific evidence and with regular monitoring will reduce staff turnover and be cost-efficient.
Samordnad, integrerad och flexibel behandling som baseras på vetenskapliga fakta och är föremål för regelbunden övervakning minskar personalomsättningen och är kostnadseffektiv.
Comorbid patients need carefully coordinated and integrated services in order for treatment to be successful.
Komorbida patienter behöver en noga samordnad och integrerad vård för att behandlingen skall bli framgångsrik. ”Case management” är en särskilt effektiv metod för dessa patienter.
AUTHORS: Mats Fridell and Margareta Nilson.GRAPHIC CONCEPTION: Dutton Merrifield Ltd, United Kingdom.Printed in Italy
FÖRFATTARE: Mats Fridell och Margareta Nilson.GRAFIK: Dutton Merrifield Ltd, Förenade kungariket.Printed in Italy
Hallucinogenic mushrooms: the challenge of responding to naturally occurring substances in an electronic age
Hallucinogena svampar: Hur ska vi hantera problemet med naturligt förekommande substanser i ett informationssamhälle?