natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The domestic activity in the Netherlands isprimarily driven by the securitisation of mortgage loans granted by MFIs.3 These mortgagebacked securities, where the borrower or originator (e.g. the MFI) sells the loans to an SPV, arenot the same as covered bonds, which are debt securities backed by loans that remain on thebalance sheet of the borrower or issuer (e.g. the MFI).
Den inhemska aktiviteten i Nederländerna främjas i första hand av värdepapperiseringen av bostadslån sombeviljats av monetära finansinstitut.3Dessa mortgage-backed securities, där långivaren (t.ex.det monetära finansinstitutet) säljer lånen till ett SPV-bolag, är inte detsamma som säkradeobligationer, som är värdepapper uppbackade av lån som fortfarande finns med i långivarenseller emittentens (t.ex. det monetära finansinstitutet) balansräkning. De sistnämnda kallasockså Pfandbrief-produkter.
All in all, as is the case for debt securities issued by nonfinancial corporations,institutional, fiscal and historical factors largely explain the differences in the importance of debt securities issued by nonmonetary financial corporations in the various euro area economies.
Precis som i fallet med skuldförbindelser utgivna av ickefinansiella företag beror skillnaderna mellan hur omfattande utgivningen av skuldförbindelser är avicke-monetära finansiella företag i euroområdets olika ekonomier sammantaget på institutionella, skattemässiga och historiska faktorer.
Table 2 Sectoral shares of amounts outstanding of debt securities issued by euro arearesidents
Tabell 2Fördelning påsektorer av uteståendeskuldförbindelser utgivna avhemmahörandeieuroområdet
(as percentages; end of period)
(procent; vid periodens slut)
MFIs Non-MFI corporations Nonmonetary financial corporations Nonfinancial corporations General government Central government Other general government
MFIIcke-MFIIcke-monetära finansiella företag Ickefinansiella företag Offentlig sektor Staten Övrig offentlig sektor
regional governments, decreased to 21.9% attheendof2003(from28.0%attheendof2002).
skuldförbindelser utgivna av den offentliga sektorns andra undersektor, som i första handbestår av lokala och regionala myndigheter,sjönk till 21,9 % i slutet av 2003 (från 28,0 % islutet av 2002).
The relatively high issuance activity inbothgovernmentsub-sectorsreflectslessfavourable budgetary developments in generaland ongoing strong borrowingrequirementsoutside central government in particular.
Den relativt starka emissionsaktiviteten inom båda dessa undersektorerberor på en mindre gynnsam budgetutveckling iallmänhet och fortsatt starka upplåningskravutanför staten i synnerhet.
by nonmonetary financial and non-financialcorporations in the total amount outstanding ofdebt securities issued by euro area residentscontinued to increase, to 14.5% at the end of2003, from 13.4% at the end of 2002.
Följden av denna utveckling blev att andelenutestående skuldförbindelser utgivna av ickemonetära finansiella och ickefinansiella före-tagav de totala utestående skuldförbindelsernautgivna av hemmahörande i euroområdet fortsatte att öka till 14,5 % i slutet av 2003, från 13,4 % i slutet av 2002.
This wasin line with the trend of an increasing non-MFIcorporate sector share in total debt securitiesissuance that had prevailed over previous years(see Table 2).
Detta överensstämdemed tendensen under tidigare år att företagssektorn (utom MFI) svarar för en allt större andel avden totala utgivningen av skuldförbindelser (setabell 2).
Mirroring this evolution in 2003was a decrease in the share of the MFI sector, to38.0% at the end of 2003, whereas the share ofthe general government sector in the stock ofdebt securities decreased to 47.5%.
Denna utveckling 2003 speglades avatt MFI-sektorns andel sjönk till 38,0 % i slutetav 2003 medan den offentliga sektorns andel av de utestående skuldförbindelserna sjönk till47,5 %.
(annual percentage changes) householdsnon-financial corporationsgeneral government
(årliga procentuella förändringar)
Source: ECB.Note: For details, see Table 3.
Källa: ECB.Anm.: För närmare information se tabell 3.
Nonfinancial corporations
Ickefinansiella företag
Currency and deposits Securities other than shares Mutual fund sharesof which:mutual fund shares excludingmoney market fund sharesof which: money market fund shares Quoted shares Insurance technical reserves
Finansiella investeringarvarav: kortfristiga finansiella investeringarvarav: långfristiga finansiella investeringar Sedlar, mynt och inlåning Andra värdepapper än aktier Fondandelar varav: fondandelar utom andelar i penningmarknadsfondervarav: andelar i penningmarknadsfonder Börsnoterade aktier Försäkringssparande
Source: ECB.1) As at the end of the third quarter of 2003.
Källa: ECB.1) Vid slutet av andra kvartalet 2003.
Figures may not add up due to rounding.2) Figures for the most recent quarter shown in the table have been estimated on the basis of transactions reported in money and bankingstatistics and securities issues statistics.3) Debt financing includes loans, debt securities issued, pension fund reserves of nonfinancial corporations and deposit liabilities ofcentral government.
Bristande överensstämmelse mellan delsummor och totalsumma beror på avrundning.2) Siffror för det senaste kvartalet i tabellen är uppskattningar baserade på finansmarknads- och värdepappersstatistik.3) Skuldfinansiering omfattar lån, utgivna skuldförbindelser, ickefinansiella företags pensionsfondsreserver och statens inlåning.
Longterm debt financing (with an original maturity of over one year)includes longterm loans, longterm debt securities issued and pension fund reserves of nonfinancial corporations.4) Including non-profit institutions serving households.5) Shortterm financial investment includes currency and deposits (excluding central government deposits), shortterm debt securitiesand money market fund shares.
Kortfristig skuldfinansiering (med ursprunglig löptid på upp till ett år) omfattar kortfristiga lån, utgivna kortfristiga skuldförbindelser ochstatens inlåning.4) Inklusive hushållens ideella organisationer.5) Kortfristiga finansiella investeringar omfattar sedlar, mynt och inlåning (utom statens inlåning), kortfristiga skuldförbindelser ochandelar i penningmarknadsfonder.
Owing to the exclusion of central government deposits, shortterm and longterm financial investment donot add up to 100%.
Eftersom statens inlåning inte ingår summerar inte kortfristiga och långfristiga finansiella investeringar till 100 %.
When interpreting these figures, it should be kept in mind that both shortterm and longterm deposits are includedin shortterm financial investment.6) Longterm financial investment includes longterm debt securities, mutual fund shares excluding money market fund shares, quotedshares and insurance and pension products.
Vid tolkningen av dessa siffror bör hållas i åtanke att kortfristiga finansiella investeringar omfattar både kortfristig ochlångfristig inlåning.6) Långfristiga finansiella investeringar omfattar långfristiga skuldförbindelser, fondandelar utom andelar i penningmarknadsfonder,börsnoterade aktier samt försäkrings- och pensionsprodukter.
OVERALL FINANCING OF THE NON-FINANCIALSECTOR IN THE EURO AREA RECOVEREDThe annual growth rate of financing of the euro financing via quoted shares is estimated to haveremained at a low level.
nansiering och de relativt höga kostnaderna föregenkapitalfinansiering.
These developmentsmirror a very favourable cost of debt financingand a relatively high cost of equity financing.
ÅTERHÄMTNING I DEN TOTALA FINANSIERINGENAV EUROOMRÅDETS ICKE-FINANSIELLA SEKTORER När det gäller finansieringen av euroområdets ickefinansiella sektorer5 steg den årliga för-
5 The nonfinancial sector comprises households (including non-profit organisations serving households), non-financialcorporations and general government.
De ickefinansiella sektorerna omfattar hushåll (inklusive hushållens ideella organisationer), ickefinansiella företag ochoffentlig sektor.
during 2003 (see Table 3).
ändringstakten något under 2003 (se tabell 3).Inte minst beräknas den årliga förändringstakten beträffande skuldfinansiering ha ökat till53/4% tredje kvartalet 2003, medan finansieringen via börsnoterade aktier beräknas ha legatkvar på en låg nivå.
In particular, the annual growth rate of debt financing is estimated to have increased to 5¾% in the fourth quarter of 2003, whereas that of
Denna utveckling speglarde mycket gynnsamma kostnaderna för skuldfi-
DEVELOPMENTS IN THE FINANCIAL POSITION OF EURO AREA HOUSEHOLDS AND NON-FINANCIALCORPORATIONS
HUSHÅLLENS OCH ICKE-FINANSIELLA FÖRETAGS FINANSIELLA STÄLLNING I EUROOMRÅDET
Between the mid-1990s and 2000 the indebtedness of the euro area private nonfinancial sectorincreased substantially, leading to relatively high debt-to-GDP ratios, particularly in the case ofnon-financial corporations.
Mellan i mitten av 1990-talet och 2000 ökade den privata ickefinansiella sektorn i euroområdet sin skuldsättning betydligt, vilket ledde till relativt höga skuldkvoter i synnerhet hos ickefinansiella företag.
Chart A illustrates these developments.
Diagram A visar denna utveckling.
As can be seen from Chart B below, nonfinancial corporations had a rising need for externalfinance in the second half of the 1990s as their net borrowing or financing gap (i.e. the gapbetween firms’ income – gross saving plus capital transfers – and gross capital expenditure)increased.
Som framgår av diagram B hade ickefinansiella företag ett ökande behov av extern finansiering under senare hälften av 1990-talet, då deras nettoupplåning eller finansieringsgap (dvs.klyftan mellan företagens inkomster – bruttosparande plus kapitaltransfereringar – och fastabruttoinvesteringar) ökade.
In addition, nonfinancial corporations’ financing needs rose on account of large netpurchases of financial assets as a consequence of the buoyant merger and acquisition activityover that period.
De ickefinansiella företagens finansieringsbehov ökade också tillföljd av de stora nettoförvärv av finansiella tillgångar som gjordes under denna period av intensiv fusions- och förvärvsaktivitet.
Subsequently, the deterioration of their financial position in conjunction witha less favourable economic and financial market environment raised some concerns about thevulnerability of the nonfinancial corporate sector.
Senare ledde försämringen av deras finansiella ställning ikombination med ett mindre gynnsamt ekonomiskt klimat och sämre förhållanden på finansmarknaderna till att det uppstod en viss oro över den ickefinansiella företagssektorns sårbarhet.
However, when assessing the sustainabilityof current debt levels, the interest payment burden also needs to be taken into account.
För att bedöma om de nuvarande skuldnivåerna är hållbara är det dock nödvändigt att äventa hänsyn till räntebetalningarna.
In fact,owing to the significant and sustained decline in the cost of debt financing over the 1990s, nonfinancial corporations’ interest payments in relation to GDP have remained broadly stable since1996.
På grund av att kostnaderna för skuldfinansiering sjönk avsevärt under 1990-talet har de ickefinansiella företagens räntebetalningar i förhållande till BNPi själva verket varit i stort sett oförändrade sedan 1996.
Since 2001 nonfinancial corporations have adjusted their balance sheets in order to graduallyreduce financial imbalances.
Sedan 2001 har de ickefinansiella företagen anpassat sina balansräkningar för att gradvisminska de finansiella obalanserna. Omstruktureringar och kostnadsnedskärningar, liksom
(as percentages of GDP)
(procent av BNP)
(as percentages of GDP) householdsnon-financial corporations householdsnon-financial corporations
(procent av BNP)
Data for 2003 were not available at the date ofpublication.
Uppgifter för sista kvartalet 2003 har skattats på basis av transaktioner rapporterade i penningmängds- och finansmarknadsstatistik och i statistiken över värdepappersemissioner.
Source: ECB.Notes: Debt refers to the sum of loans and debt securities andpension fund reserves in the case of nonfinancial corporations.Data for the last quarter of 2003 have been estimated on thebasis of transactions reported in money and banking statisticsand in securities issues statistics.Compared with the annual data, quarterly debt-to-GDP ratiosare somewhat lower, mainly because loans granted by the nonfinancial sector and by banks outsidethe euro area are notincluded.
Jämförtmed årsdata är kvartalsuppgifter för skuldkvoten (relativt BNP)något lägre i huvudsak beroende på att lån givna av den ickefinansiella sektorn och av banker utanför euroområdet inte ärinkluderade. För en jämförelse med årsuppgifter se diagram 4 iartikeln ”Developments in private sector balance sheets in theeuro area and in the United States” i februariutgåvan 2004 av ECB:s Monthly Bulletin.
both real and financial investments have resulted in a decline in the growth of financing and agradual rebound in the generation of internal funds.
minskningar av både reala och finansiella investeringar har lett till att finansieringen ökat ilångsammare takt och att anskaffningen av interna medel gradvis börjat öka.
As a consequence, the financing gap of euroarea nonfinancial corporations gradually declined from a level of 3.5% of GDP in 2000 to 0.8%in 2002, and is estimated to have remained broadly stable in 2003.
Följden blev attfinansieringsgapet hos euroområdets ickefinansiella företag efter hand minskade från 3,5 % av BNP 2000 till 0,8 % 2002, och tros ha varit i stort sett oförändrat 2003.
At the same time, the debt-to-GDP ratio grew at a slower pace from 2001 onwards, and has stabilised more recently.
Samtidigt ökade skuldkvoten i långsammare takt från och med 2001 för att på senare tid ha stabiliserats.
Takingdue account, to the extent possible, of accounting differences, the level of indebtedness of euroarea nonfinancial corporations in 2003 was broadly similar to that of the United States andbelow that of the United Kingdom and Japan.1
Med vederbörlig hänsyn till redovisningsskillnader var skuldsättningen hos euroområdets icke-finansiellaföretag 2003 jämfört med andra stora utvecklade ekonomier ungefär lika stor som i Förenta staterna och mindre än i Storbritannien och Japan.1
Since 2001 there has been an overall improvement in the financial position of euro area nonfinancial corporations.
Sedan 2001 har det skett en allmän förbättring av euroområdets ickefinansiella företags finansiella ställning.
This is also reflected in the more positive perception of risks in thissector from the end of 2002 onwards, as illustrated by the significant decline in corporate bondspreads.
Detta framgår även av att denna sektor från 2002 och framåt hade en mer positiv uppfattning om risker, vilket illustreras av den väsentliga minskningen av ränteskillnadenmellan företagsobligationer.
Nevertheless, additional efforts to increase profitability and to improve balance sheetpositions may still be needed in some corporate sectors.
Det kan inom vissa företagssektorer emellertid ändå behövas ytterligare ansträngningar för att öka lönsamheten och förbättra balansräkningspositionerna.
With regard to the financial position of euro area households, their indebtedness has risencontinuously since the second half of the 1990s, reflecting, in particular, strong growth inhousing investment.
När det gäller euroområdets hushålls finansiella ställning har deras skuldsättning stadigt ökatsedan senare hälften av 1990-talet, vilket i synnerhet berodde på en kraftig ökning av bostadsinvesteringarna.
Favourable financing conditions resulting from a considerable decline inmortgage interest rates fuelled the demand for housing loans and supported strong rises inhouse prices in some euro area countries.
Gynnsamma finansieringsvillkor tack vare en betydande nedgång i bolåneräntorna stimulerade efterfrågan på bostadslån och ledde i några euroländer till att bostadsprisernasteg kraftigt.
At the same time, developments in house pricesbolstered the need for larger loans to purchase a house, while also resulting in wealth gains andhigher collateral values.
Samtidigt understödde utvecklingen i huspriserna ett behov av större lån förbostadsköp, samt ledde även till förmögenhetsvinster och högre värden på säkerheter.
Notwithstanding the upward trend in household debt ratios, the interestpayment burden on households measured as a percentage of GDP remained below the levelsobserved in the early 1990s because of the strong decline in the cost of debt financing.
Trots atthushållens skuldkvoter följde en uppåtgående trend var hushållens räntebetalningar mätt i procent av BNP fortfarande lägre än i början av 1990-talet, eftersom kostnaderna för skuldfinansiering har minskat kraftigt.
Inaddition, comparing household debt ratios across major industrialised countries, euro areahouseholds are significantly less indebted than households in the United States, the United Kingdom and Japan.1
En jämförelse av hushållens skuldkvoter mellan de större industriländerna visar också att hushållen i euroområdet är betydligt mindre skuldsatta än hushållen i Förenta staterna, Storbritannien och Japan.1
Owing to a recovery in the household saving ratio since 2001 in the context of high economicuncertainty (especially in relation to employment), the net lending of the euro area householdsector has risen.
Tack vare att hushållens sparkvot har återhämtat sig sedan 2001 i en situation med stor ekonomisk osäkerhet (särskilt på sysselsättningsområdet) steg euroområdets hushållssektors nettoutlåning.
In 2002 it stood at levels slightly lower than those seen in the mid-1990s (see Chart B) and is estimated to have stabilised in 2003.
År 2002 låg den på ungefär samma nivå som noterades i mitten av 1990-talet (se diagram B) och den bedöms ha stabiliserats 2003.
Consequently, the financial position ofeuro area households appears relatively sound, although in some euro area countries some risksmay exist in connection with rapid rises in house prices.
Euroområdets hushåll verkar därför ha enganska säker finansiell ställning, även om det i några euroländer kan finnas vissa risker i samband med de snabbt stigande bostadspriserna.
gradually declined, to reach negative territory inthe second quarter of 2003.
bostadsfastigheter steg ytterligare – särskilt inågra länder – och av de låga bolåneräntorna.Den årliga förändringstakten i kortfristig skuldfinansiering sjönk gradvis och blev negativandra kvartalet 2003.
By contrast, in the second half of the year the annual growth rate of debt financing of non-
Utvecklingen när det gäller ickefinansiella företagsskuldfinansiering har sammantaget lett till attsektorns skuldkvot på senare år har varit i stortsett oförändrad (se diagram A i ruta 3).
Householddemandfordebtfinancingcontinued to expand strongly in the course of 2003, despite weak economic growth (see Chart 7).
Den årliga förändringstakten i de ickefinansiella företagens skuldfinansiering återhämtadesig något första halvåret 2003, i samband med
financial corporations remained broadly stable.Overall, developments in debt financing of nonfinancial corporations haveledto a broadlystable debt-to-GDP ratio of the sector in recentyears (see Chart A in Box 3).
tyder på att den försiktighet när det gäller aktiersom de ekonomiska aktörerna iakttar till följdav aktieförlusterna sedan början av 2000 kvarstår, även om den håller på att minska.
However, there wasa slight recovery in the course of the year linkedto a rise in stock prices, which tends to lowerthe cost of equity financing.
Detskedde dock en mindre återhämtning underårets lopp till följd av aktieuppgången, vilkettenderar att sänka kostnaderna för egenkapitalfinansiering.
Finally,theannualgrowthrateofdebtfinancing of general government rose duringmost of 2003, owing largely to weak economicgrowth putting strains on government finances.
Den årliga förändringstakten när det gäller denoffentliga sektorns skuldfinansiering steg slutligen under större delen av 2003, till stor del pågrund av att den svaga ekonomiska tillväxtentärde på de offentliga finanserna.
MARKET INTEREST RATES AT VERY LOW LEVELSInline withthedecisionsofthe Governing Council to reduce the key ECB interest rates in March and June 2003, money market interestrates decreasedinthefirst half ofthe year,continuing the downward trend that started inmid-May 2002.
MARKNADSRÄNTORNA MYCKET LÅGAEfter ECB-rådets beslut att sänka ECB:s styrräntor i mars och juni 2003 sjönk penningmarknadsräntorna första halvåret i en fortsättning påden nedåtgående trend som började i mitten avmaj 2002.
After the reduction of the key ECB rates in June 2003 the downward trend inmoney marketratescametoahalt.
Efter sänkningen av ECB:s styrräntor i juni 2003 upphörde penningmarknadsräntorna att sjunka.
Moneymarketinterestratesatlongermaturitiessubsequently rose in an environment in whichthe prospect of an economic recovery becamemore certain.
Penningmarknadsräntor medlängre löptider steg senare i ett klimat då utsikterna för en ekonomisk återhämtning blev säkrare.
ONGOING RELUCTANCE OF THE NON-FINANCIALSECTOR TO INVEST IN SHARESThe annual growth rate of financial investmentof the nonfinancial sector recovered somewhatduring the first three quarters of 2003. In thefirst two quarters this was mainly driven by arise in shortterm financial investment growth,reflectingthethenprevailingpreferenceofeconomic agents for safe and liquid assets.
ICKE-FINANSIELLA SEKTORN FORTSATT OVILLIGATT INVESTERA I AKTIERDen årliga förändringstakten i den ickefinansiella sektorns finansiella investeringar återhämtade sig något de första tre kvartalen 2003.Under de första två kvartalen berodde dettafrämst på att de kortfristiga finansiella investeringarna ökade eftersom de ekonomiskaaktörerna då föredrog säkra och likvida tillgångar.
Inthe third quarter, however, the annual growthrate of shortterm financial investment declinedsomewhat in connection with the steepening ofthe yield curve and receding financial marketuncertainty.
Under tredje kvartalet sjönk dock denårliga förändringstakten i kortfristiga finansiella investeringar något i samband med attavkastningskurvan fick en brantare lutning ochatt osäkerheten på finansmarknaden avtog.
The market had broadly expected the reductionsin key ECBinterest ratesinthe first half of2003.
ECB:s sänkning av styrräntorna under förstahalvåret 2003 var i stort sett väntad av marknaden.
Longerterm money market interest ratesfellearlyintheyearagainstabackdropofsubdued economic growth and the appreciationof the exchange rate of the euro, which led toexpectationsofadeclineininflationarypressures.
De längre penningmarknadsräntorna sjönk ibörjan av året i en situation när den ekonomiskatillväxten var dämpad och eurons växelkursapprecierade, vilket ledde till förväntningar omatt inflationstrycket skulle minska.
The slope of the money market yieldcurve, as measured by the difference betweenthe twelve-month and onemonth EURIBOR,remained broadly unchanged at negative valuesin the first half of 2003, as money market ratesatdifferentmaturitiesdeclinedbysimilaramounts (see Chart 8).
Lutningen påpenningmarknadens avkastningskurva, mätt somskillnaden mellan tolvmånaders och enmånads EURIBOR, var i stort sett oförändrat negativförsta halvåret 2003, då penningmarknadsräntormed olika löptider sjönk i ungefär sammaomfattning (se diagram 8).
In mid-2003thedownwardtrendin moneymarket rates started to reverse as pessimismsubsided and market expectations graduallyshifted towards an economic recovery in theeuroareainanenvironmentin which moreliquidity was available than needed to supportnon-inflationary growth.
Kring halvårsskiftet 2003 började penningmarknadsräntornas nedåtgående trend att vändanär pessimismen avtog och marknadsförväntningarna om en ekonomisk återhämtning ieuroområdet gradvis stärktes i ett läge då dentillgängliga likviditeten var större än vad somkrävdes för att finansiera en icke-inflatorisktillväxt.
Towards the end ofthe year, part of the increase in money marketrates was reversed, as the appreciation of theeuro dampened expectations of future increasesin shortterm interest rates.
Mot årets slut upphävdes en del av höjningen av penningmarknadsräntorna, näreurons appreciering dämpade förväntningarnaom framtida uppgångar i de korta räntorna.