natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council of Europe: (a) European Outline Convention on Transfrontier cooperation between territorial communities (Madrid Outline Convention). European Treaties Series /106. Strasbourg 1999. (b) Protocol additionnel à la convention-cadre européenne sur la coopération transfrontalière des collectivités ou autorités territoriales.
Europarådet: a) Den europeiska ramkonventionen om samarbete över nationsgränserna mellan kommuner och regioner (ramkonventionen frän Madrid).
Rapport Explicatif.
Förklarande rapport.
55 r\ Second Additional Protocol to the Madrid Outline Convention on "inter-territorial cooperation" was opened for signature on 5 May 1998 (see: Section 3.2.).
Ett andra tilläggsprotokoll till ramkonventionen frän Madrid om mellanterritoriellt samarbete blev klart för underskrift den 5 maj 1998 (se kapitel 3.2).
The main limitation and persisting obstacle of the Madrid Outline Convention and its First Additional Protocol is that the systems and models contained in the documents are not directly applicable in practice.
Den viktigaste begränsningen eller det största kvarstående hindret i ramkonventionen från Madrid och det första tilläggsprotokollet är att de system och modeller som presenteras i dokumenten inte är direkt tillämpliga i praktiken.
Therefore, both the Outline Convention and the First Additional Protocol do not in themselves provide a treaty for crossborder cooperation but merely a framework.
Därför erbjuder inte ramkonventionen och det första tilläggsprotokollet ett fördrag för gränsöverskridande samarbete, utan endast ramar för sådant samarbete.
Examples from several border regions demonstrate that additional treaties need to be concluded between two national states in order to enable the regional and local authorities to engage in direct crossborder cooperation.
Erfarenheter från flera gränsregioner visar att det behövs tilläggsavtal mellan två stater för att göra det möjligt för regionala och lokala myndigheter att inleda direkt gränsöverskridande samarbete.
Obstacles to direct application include the different levels of centralisation and differences in the state administration or the legal systems of the partners in the crossborder regions.
Ett hinder för den direkta tillämpningen är de olika graderna av centralisering samt skillnader i statsförvaltning eller rättssystem mellan parterna i de gränsöverskridande regionerna.
This factor has, however, not been addressed in the additional protocol to the Outline Convention.
Tilläggsprotokollet till ramkonventionen innehåller emellertid ingen lösning på detta problem.
Despite this limitation, the Madrid Convention has laid the legal groundwork for increased cooperation and made possible the recent ratification of several bilateral treaties.
Trots denna begränsning erbjuder Madridkonventionen en rättslig grund för ökat samarbete och har möjliggjort att flera bilaterala avtal nyligen kunnat ratificeras.
Recently, a new debate has been launched within the Council of Europe with the aim of improving the participation of public law based or private law based players in crossborder cooperation.
Nyligen inledde man i Europarådet en ny debatt som handlar om att få aktörer med såväl privaträttslig som offentligrättslig grund att delta mer i gränsöverskridande samarbete.
An external survey has been commissioned in the year 2000. which analyses the current situation and major shortcomings and opts for drafting a new ("Third") Additional Protocol to the Original Madrid Outline Convention'''.
Under 2000 beställdes en extern studie som analyserar dagens situation och de största bristerna. Där föreslås att man utarbetar ett nytt (tredje) tilläggsprotokoll till den ursprungliga ramkonventionen från Madrid"'
Table 2: Examples for multilateral framework treaties or conventions Concluded at international level in the field of crossborder cooperation
Tabell 2: Exempel på multilaterala internationella ramfÖrdrag eller ramkonventioner om gränsöverskridande samarbete
Subtypes
Kategorier
Multilateral treaties or agreements between states
Multilaterala fördrag eller avtal mellan stater
• Treaty of' Helsingfors (1962). • Nordic Agreement on Crossborder Cooperation (1977) concluded between Finland. Denmark.
• Helsingforsavtalet (1962) • Nordiskt avtal om gränsöverskridande samarbete (1977) mellan Finland. Danmark.
Sweden and Norway.
Sverige och Norge
Conventions adopted in the context of the Council of Europe
Konventioner som antagits ¡nom Europarådet
• "Madrid Outline Convention on Transfrontier Cooperation" of 1980, proposing in its annex model treaties/agreements for crossborder cooperation. • "Supplementary Protocol" to the Madrid Convention open to signature since 9 November 1995
• Tilläggsprotokoll till Madridkonventionen, klart för underskrift sedan den 9 november 1995
Bilateral or trilateral agreements and treaties concluded between states "
Bilaterala eller trilaterala avtal och fordrag mellan stater-1
A large number of bilateral or trilateral agreements and treaties have been concluded between states in the field of crossborder cooperation.
Ett stort antal bilaterala eller trilaterala avtal och fördrag om gränsöverskridande samarbete har slutits mellan olika stater.
The principles and basic guidelines contained in these agreements and treaties or the practical scope of activities covered fully depend upon the political will of the signatory states.
Det är den politiska viljan hos avtalsparterna som styr vilka principer och grundläggande riktlinjer som finns i dessa avtal och fördrag, och även vilka verksamhetsområden de gäller.
Some agreements provide for cooperation across borders exclusively between national authorities, while others have as their prime objective to lay down legal foundations for crossborder activities between regions or local authorities located on the territory of the contracting parties.
Vissa avtal gäller endast gränsöverskridande samarbete mellan nationella myndigheter, medan andra har som huvudsyfte att skapa rättsliga grunder för
The dominant subtypes of interstate agreements are (See: Table 3),
De vanligaste kategorierna av mellanstatliga avtal är följande (se tabell 3):
• specific agreements providing for the establishment of intergovernmental commissions in the field of spatial planning, crossborder cooperation or regional development.
• Särskilda avtal genom vilka mellanstatliga kommittéer inrättas på området fysisk planering, gränsöverskridande samarbete eller regional utveckling.
• specific agreements on individual aspects of crossborder of cooperation, • simple agreements on good neighbourhood relations at the borders.
• Särskilda avtal om enskilda aspekter av gränsöverskridande samarbete. • Allmänna avtal om goda grannrelationer vid gränserna.
• agreements on the implementation of the Madrid Outline Convention permitting general crossborder cooperation between regional and local territorial authorities.
• Avtal om genomförande av ramkonventionen från Madrid som möjliggör allmänt gränsöverskridande samarbete mellan regionala och lokala myndigheter.
Since the 1960s, bilateral or trilateral agreements between national governments have frequently been concluded that establish special structures for intergovernmental cooperation such as ad hoc working bodies or joint institutions ("Inter-state-" or "intergovernmental commissions").
Sedan 1960-talet har stater ofta slutit bi- eller trilaterala avtal för att Inrätta särskilda organisationsformer för mellanstatligt samarbete, t.ex. tillfälliga arbetsorgan eller gemensamma institutioner (mellanstatliga kommittéer).
They are mainly composed of representatives from central administrations, operate over varying geographical areas and have varying plans of activity or cover defined areas of cooperation.
Dessa är huvudsakligen sammansatta av företrädare för centrala förvaltningar, verkar inom varierande geografiska områden och har i vissa fall varierande verksamhetsplaner men täcker i andra fall vissa väl definierade samarbetsområden.
Some examples are set out below:
Några exempel följer här:
• Based on a recommendation of the first conference of' European Ministers of Spatial Planning (organised in 1970 by the Council of Europe in Bonn).
• Med utgångspunkt i en rekommendation från den första konferensen för europeiska ministrar med ansvar för regionalutvecklingsplanering (anordnad av Europarådet 1970 i Bonn) inrättades mellanstatliga kommittéer med uppgift att främja samarbete inom regionalutvecklingsplanering''.
"Intergovernmental commissions" encouraging cooperation in the field of spatial planning" have been established.
Senare har denna typ av kommittéer inrättats vid många västeuropeiska gränser (t.ex. mellan Tyskland och Frankrike.
Since then, these commissions have been established along many borders in Western Europe (e.g. Germany/France.
Tyskland och Nederländerna.
Germany/ Netherlands, Germany/Austria), but also along borders with Central and Eastern Europe since 1991 (e.g. Germany/Poland and Hungary.
Tyskland och Österrike), och sedan 1991 också vid gränser till Central- och Östeuropa (t.ex. vid Tysklands gräns till Polen och Ungern, och vid gränser till grannländer till Polen. Tjeckien.
Slovakia and Bulgaria with their neighbours).
Slovakien och Bulgarien).
Depending on a number of factors, these interstate commissions maintain varying levels of work intensity and cover different geographical entities (e.g. setting up of one commission between the national states for the entire border region, or sub-commissions as in the case of D/NL (1976).
Flera olika anledningar gör att dessa mellanstatliga kommittéer har varierande arbetsintensitet och täcker olika geografiska enheter (t.ex. en kommitté för samtliga stater i en gränsregion eller som i Tysklands och Nederländernas fall. flera underkommittéer (1976).
Given the fact that these commissions are merely in a position to give recommendations, their possibilities of taking influence are rather restricted.
I och med att dessa kommittéer endast kan ge rekommendationer är deras inflytande relativt begränsat.
In addition, the special EU-programmes INTERREG IIC (1997-1999) and INTERREG HIB (2000-2006) have even further limited their ability to act.
Dessutom har de specialinriktade EU-programmen Interreg II C (1997-1999) och Interreg III B (2000-2006) ytterligare minskat deras handlingsutrymme.
• In addition, other interstate commissions work in specific areas of planning which are related to and affect the outcome of spatial planning.
• Det är även så att andra mellanstatliga kommittéer arbetar med särskilda typer av planering som har anknytning till och påverkar den regionala utvecklingsplaneringen.
The most frequent fields of cooperation are physical planning on both sides of the border (particularly in relation to public works), regional economic development, environment and environmental protection, transport infrastructure, traffic and public transport as well as public services and amenities (e.g. education and training, water and waste management).
De vanligaste samarbetsområdena är fysisk planering på båda sidorna av en gräns (särskilt när det gäller offentliga bygg- och anläggningsarbeten), regional ekonomisk utveckling, miljö och miljöskydd, infrastruktur för transporter, trafik och offentliga transporter samt offentliga tjänster (t.ex. allmän utbildning och yrkesutbildning, vatten och avfallshantering).
In the 1980s and 1990s, government commissions for tasks related to regional planning were also established in the Central and Eastern European countries through the conclusion of interstate agreements.
Under 1980- och 1990-talen inrättades statliga kommittéer för regional planering också i central- och östeuropeiska länder efter det att mellanstatliga avtal slutits.
• Some Western European interstate agreements have also led to the establishment of government commissions for the enhancement of crossborder cooperation; these deal with a larger range of tasks and are also more efficient.
Vissa västeuropeiska mellanstatliga avtal har också lett till att det inrättats statliga kommittéer för att utöka det gränsöverskridande samarbetet. Dessa kommittéer har större ansvarsområden och är också mer ändamålsenliga.
Throughout Europe many interstate agreements or protocols have been concluded at national level, which focus on only one particular area of cooperation and frequently establish specific organisations.
På många håll i Europa har mellanstatliga avtal och protokoll kommit till på nationell nivå. Dessa fokuserar på endast ett visst samarbetsområde och innebär ofta att särskilda organisationer skapas.
This process started already back in the 1950s and continues to develop further, especially in the Central and Eastern European Countries.
Denna process började redan på 1950-talet och fortsätter ännu att
Physical planning in relation to public works, regional economic development, environmental protection, transport infrastructure, public services.
" Fysisk planering i samband med offentliga bygg- och anläggningsarbeten, regional ekonomisk utveckling, miljöskydd, infrastruktur för transporter samt offentliga tjänster.
administrative assistance, regulation and maintenance of the common border, security, fire protection and emergency.
utvecklas, särskilt i de central- och östeuropeiska länderna. Den här typen av särskilda avtal omfattar de flesta delarna av vardagen i gränsområdena, såsom regional planering och fysisk planering, ekonomi och turism, jordbruk, transporter och trafik, miljö, avfallshantering, vattenrening och vattenförsörjning, gränsarbete, kultur, utbildning och forskning, idrott, rättsligt och administrativt stöd, reglering och underhåll av den gemensamma gränsen, säkerhet, brandskydd och utryckningstjänst.
Interstate agreements on good and neighbourly relations at the borders generally aim at promoting mutual understanding, cooperation, friendship and good neighbourhood relations.
Mellanstatliga avtal om goda grannrelationer vid gränserna syftar i allmänhet till att främja ömsesidig förståelse, samarbetsanda. vänskap och grannsämja.
As early as 1973, France and Switzerland concluded special agreements on the establishment of particular "neighbourhood commissions", which were charged to solve neighbourhood relations problems in the canton of Geneva and the departments of Ain and Haute-Savoie.
Redan 1973 slöt Frankrike och Schweiz ett särskild avtal om att inrätta grannkommittéer som skulle ha i uppgift att lösa problem med grannrelationer i kantonen Genève och departementen Ain och Haute-Savoie.
More recently, other countries concluded such treaties with all (Poland) or most (Hungary) of their neighbouring countries.
Senare har andra länder slutit denna typ av avtal med alla sina grannländer (Polen) eller med flertalet grannländer (Ungern).
In the 1990s, a growing number of bilateral or trilateral agreements have been concluded between states, based on the "Madrid Outline Convention" and lay down general foundations for local or regional crossborder cooperation.
Under 1990-talet har allt fler avtal slutits mellan två eller tre stater med ramkonventionen från Madrid som utgångspunkt. Dessa avtal lägger fast allmänna grunder för lokalt eller regionalt gränsöverskridande samarbete.
These agreements aim at enabling territorial authorities to conclude crossborder agreements directly and frequently determine whether crossborder cooperation between local and regional authorities or certain other public bodies is to be governed by public or private law5".
Avtalen skall göra det möjligt för lokala och regionala myndigheter att sluta gränsöverskridande avtal direkt, och avtalen avgör ofta huruvida det gränsöverskridande samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter eller vissa andra
• A first batch of agreements normally acknowledges that crossborder cooperation has already been launched between local and regional authorities on the basis of private law.
• I en första grupp avtal är utgångspunkten vanligtvis att gränsöverskridande samarbete redan har inletts mellan lokala och regionala myndigheter på privaträttslig grund.
These treaties aim at offering local and regional authorities additional possibilities to cooperate under public law.
Syftet med dessa avtal är att ge lokala och regionala myndigheter ytterligare möjligheter till samarbete som faller under offentlig rätt.
Important examples are the "BENELUX Convention" (signed in 1986. came into effect 1991) and the "Isselburg-Anholt Agreement" between Germany and the Netherlands (signed in 1991. came into effect in 1993).
Viktiga exempel är Beneluxkonventionen (undertecknades 1986 och trädde i kraft 1991) och Isselburg-Anholt-avtalet mellan Tyskland och Nederländerna (undertecknades 1991 och trädde i kraft 1993).
• A second group of agreements aims at establishing a more complete legal framework (private and/or public law based cooperation) that takes into account the differences between States with regard to political or administrative structures and national legislation on crossborder cooperation.
• Syftet med den andra gruppen avtal är att skapa fullständigare rättsliga ramar (för samarbete grundat på offentlig och/eller privat rätt) som tar hänsyn till skillnader mellan staterna i fråga om politiska och administrativa strukturer och nationell lagstiftning om gränsöverskridande samarbete.
Important examples are the "Rome Agreement" between France and Italy (signed in November 1993 came into effect 1994), the "Treaty of Bayonne" between France and Spain (signed in 1995. came into effect in 1997), the "Vienna Agreement" between Italy and Austria (signed in January 1993, came into effect 1995) and the "Karlsruhe Agreement" covering crossborder cooperation between France. Germany.
Viktiga exempel är Romavtalet mellan Frankrike och Italien (undertecknades i november 1993 och trädde i kraft 1994), Bayonneavtalet mellan Frankrike och Spanien (undertecknades 1995 och trädde i kraft 1997), Wienavtalet mellan Italien och Österrike (undertecknades i januari 1993 och trädde i kraft 1995) och Karlsruheavtalet, som gäller gränsöverskridande samarbete mellan Frankrike, Tyskland.
Luxembourg and Switzerland (signed in 1996. came into effect in 1997).
Luxemburg och Schweiz (undertecknades 1996 och trädde i kraft 1997).
Interstate agreements have quickly become one of the most common instruments for crossborder cooperation over all aspects and stages of a "cross-border programme", namely planning, implementing, monitoring, funding and monitoring.
Mellanstatliga avtal har snabbt blivit ett av de vanligaste instrumenten för gränsöverskridande samarbete inom alla délai' och stadier av ett gränsöverskridande program, det vill säga planering, genomförande, övervakning och finansiering.
One example is the German-Dutch Treaty on Crossborder Cooperation (IsselburgAnholt Agreement of 1991 and ratified in 1993)"'.
Ett exempel är avtalet om gränsöverskridande samarbete mellan Tyskland och Nederländerna (Isselburg-Anholt-avtalet som undertecknades 1991 och ratificerades 1993)'''.
It allows for the most developed form of crossborder cooperation between regional and local authorities and enables regional authorities to pass public or private law agreements at a crossborder level.
Det öppnar för den mest utvecklade formen av gränsöverskridande samarbete mellan
Due to the exclusive competence of' the central stale in foreign affairs, in many countries this lier of government has the right to veto or approve crossborder activities.
På grund av statens exklusiva befogenheter i utrikespolitiska frågor finns på denna styresnivå i många länder en rätt att lägga in eto mot eller ge tillstånd till gränsöverskridande verksamhet.
Agreement between the Federal Republic ol' Germany, the Land ol' Lower Saxony, the Land of North Rhine Westphalia and the Kingdom ol" the Netherlands on transfrontier cooperation between territorial communities or authorities and other public authorities.
Avtal mellan Förbundsrepubliken Tyskland, delstaterna Niedersachsen och Nordrhein-Westfalen och Nederländerna om gränsöverskridande samarbete mellan regioner och kommuner och andra offentliga myndigheter.
local bodies to engage in cooperation.
regionala och lokala myndigheter och gör det möjligt för regionala myndigheter att sluta såväl offentligrättsliga som privaträttsliga avtal på gränsöverskridande nivå.
The treaty was facilitated by the similarities in Dutch/German jurisdiction and spheres of powers between the Dutch/German authorities as well as by the familiarity of regional and local authorities in both countries with legal forms and with the resulting scope for regional and local cooperation.
Avtalet underlättades av likheterna mellan tysk och nederländsk jurisdiktion och myndigheternas ansvarfördelning, och även av att de båda ländernas regionala och lokala myndigheter var bekanta med de rättsliga formerna och verksamhetsområdena för regionalt och lokalt samarbete.
The main feature of the German/Dutch treaty is that it provides for four types of cooperation at sub­regional level:
Avtalet mellan Tyskland och Nederländerna kännetecknas främst av att det möjliggör fyra typer av samarbete på subregional nivå:
• agreements under public law can be concluded between regional and local authorities: • one local or regional authority can act on behalf of another in a foreign country: ■ the establishment of an "Arbeitsgemeinschaft" (Association) as a forum for decision making, but without official powers; • the establishment of an "Öffentlich rechtlichen Zweckverband" (administrative association for particular public service under public law) with a legal personality which can act on behalf of its members at cross­border level and represents the most radical of cooperation (Euregios Rhein­Waal and Ems­Dollart have been re­constituted under this provision of the Treaty).
• Offentligrättsliga avtal kan slutas mellan regionala och lokala myndigheter. • En lokal eller regional myndighet kan agera som företrädare för en annan myndighet i utlandet. • Inrättandet av en samarbetsgemenskap som forum för beslutsfattande, men utan officiella befogenheter. • Inrättandet av en "öffentlich-rechtlicher Zweckverband" (förvaltningssammanslutning för vissa offentligrättsliga allmänna tjänster) med en juridisk person som kan företräda medlemmarna på gränsöverskridande nivå. Detta är den mest långtgående samarbetsformen (euroregionerna Rhein-Waal och Ems-Dollart har ombildats under denna bestämmelse i avtalet).
The German/Dutch treaty has also provided the framework for the ratification of special agreements for the management and implementation of the INTERREG programme on the Dutch/German border.
Avtalet mellan Tyskland och Nederländerna har också gett en ram för ratificeringen av särskilda avtal om förvaltning och genomförande av Interregprogrammet vid gränsen mellan Tyskland och Nederländerna.
These involve the national government ol' the Netherlands, the German Länder (Lower Saxony in the case of Ems­Dollart; North Rhine Westphalia; and Lower Saxony in the case of the EUREGIO, Euregio Rhein­Maas­Nord.
Dessa avtal innefattar Nederländernas statliga myndigheter, de tyska delstaterna (Niedersachsen när det gäller Ems-Dollart). Nordrhein-Westfalen, samt Niedersachsen när det gäller Euregio, euroregionen Rhein-Maas-Nord och euroregionen Rhein-Waal), de nederländska provinserna och gränsregionerna.
In the case of the Euregio Rhein­Maas, the same agreement applies and includes the respective Belgian authorities.
När det gäller euroregionen Rhein-Maas tillämpas samma avtal på de motsvarande belgiska myndigheterna, som också omfattas.
These special agreements established the framework for the management structure and financial arrangements for the INTERREG Operational Programmes for all five border regions''2.
Dessa särskilda avtal fastställde ramarna för förvaltningsstruktur och finansieringsarrangemang med avseende på Interregs operativa program för samtliga fem gränsregioner61.