natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the field of labour markets,the BEPGs for the period 2003-05, together with the update of the BEPGs carried out in 2004 toincorporate the new Member States, stress the need to: (i) improve the combined incentiveeffects of taxes and benefits in order to make work pay, (ii) ensure efficient, active labourmarket policies targeted towards the most disadvantaged groups, (iii) promote a more flexibleorganisation of work and review employment contract regulations, (iv) facilitate geographicaland occupational mobility, and (v) ensure that wage bargaining systems allow wages to reflectproductivity.
När det gällerarbetsmarknaderna betonas i de allmänna riktlinjerna för perioden 2003–2005 och i 2004 års uppdatering av riktlinjerna för att inkludera de nya medlemsländerna behovet av att i) förbättra de sammantagna incitamenten av skatter och förmåner så att det lönar sig att arbeta, ii) säkerställa en effektiv och aktiv arbetsmarknadspolitik inriktad på de mest eftersatta grupperna, iii) främja en flexiblare arbetsorganisation och se över regler om anställningskontrakt, iv) underlätta arbetskraftens geografiska och yrkesmässiga rörlighet och v) säkerställa löneförhandlingssystem som gör en koppling mellan lönesättning och produktivitet.
Over recent years a number of countries have implemented reforms in their tax and benefitsystems in order to reduce non-wage labour costs and encourage labour supply.
Flera länder har genomfört reformer av sina skatte- och förmånssystem för att minska lönebikostnader och stimulera arbetskraftsutbudet.
Income taxrates have decreased in the bottom and middle income brackets and employees’ and employers’social security contributions have been reduced, particularly for the low-paid.
Skatterna har sänkts för låg- och medelinkomsttagare och arbetstagarnas och arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter har sänkts, särskilt för lågavlönade.
Moreover,progress has been made in increasing the employment rate among people on the margins of thelabour market.
Det har också gjorts framsteg när det gäller att öka arbetskraftsdeltagandet bland personer som befinner sig i utkanten av arbetsmarknaden.
Some Member States have strengthened the role of temporary work agenciesand relaxed employment protection legislation on temporary contracts.
En del medlemsländer har stärkt uthyrningsföretagens roll och mjukat upp bestämmelserna om anställningstrygghet för tillfälliganställda.
There have also beenchanges to working time regulations to allow for a more flexible calculation of maximumallowable working hours across the EU, and the right to work parttime has been extended insome countries.
Det har även skett förändringar när det gäller arbetstidsreglerna för att möjliggöra en flexiblare beräkning av maximal arbetstid i hela EU, och rätten till deltidsarbete har utvidgats i en del länder.
There is some evidence that firms have acquired greater flexibility in their useof labour resources as a result of reforms implemented in the past.
Det finns vissa tecken på att företagen har fått större flexibilitet i sitt utnyttjande av arbetskraftsresurser tack vare tidigare genomförda reformer.
For example, recentevidence suggests that the adjustment of working hours played a more important role in theeuro area in the 2001-03 slowdown than in earlier cycles.2
Bevis på senare tid visar till exempel att arbetstidsanpassningen spelade en viktigare roll i euroområdet 2001–2003 än under tidigare konjunkturcykler. 2
ECB Annual Report 2004
De flesta EU-medlemsländer genomförde ytterligare arbetsmarknadsreformer 2004, bl.a. genom att fortsätta reformeringen av inkomstskattesystemen, omstrukturera socialförsäkrings- och förmånssystemen och vidta åtgärder för att höja pensionsåldern. Reformerna verkar dock
However, reforms seem to lagbehind what is implied in government announcements.
släpa efter tidsmässigt jämfört med regeringarnas uttalanden.
Limited progress has been made inattracting more people into the labour market, investing in human capital accumulation andincreasing the adaptability of both workers and enterprises to changing macroeconomicconditions.
Framstegen har varit begränsade när det gäller att locka fler människor till arbetsmarknaden, få humankapitalet att växa och öka såväl arbetstagares och företags förmåga att anpassa sig till ändrade makroekonomiska vilkor.
Measures that aim to reduce longterm unemployment through retraining and seekto increase labour productivity through vocational and professional development and lifelonglearning continue to be priority areas for reform.
Åtgärder för att minska långtidsarbetslösheten genom omskolning och försök att förbättra arbetsproduktiviteten genom yrkesutbildning, vidareutbildning och livslångt lärande är fortfarande prioriterade reformområden.
Moreover, further reforms are needed toencourage labour mobility by improving the transferability of pensions and healthcare rightsand by allowing wage differentiation according to local, regional and sectoral differences inproductivity.
Det behövs också fler reformer för att uppmuntra arbetskraftens rörlighet genom att förbättra möjligheterna att överföra pensions- och sjukvårdsrättigheter, samt tillåta lönedifferentiering beroende på lokala, regionala och sektoriella skillnader i produktivitet.
The structural reform agenda for product markets covers a wide range of areas.
Strukturreformagendan för produktmarknaderna omfattar en rad olika områden.
Among otherthings, the BEPGs urge Member States to foster competition in goods and services markets by:(i) transposing internal market directives more quickly into national legislation, (ii) furtheropening up public procurement, (iii) giving adequate powers and resources to competitionand regulatory authorities and ensuring their independence, (iv) reducing state aid and(v) encouraging market entry and effective competition in network industries.
I de allmänna riktlinjerna uppmuntras medlemsländerna bland annat att främja konkurrens på varu- och tjänstemarknaderna genom att i) se till att direktiven för den inre marknaden införlivas snabbare med den nationella lagstiftningen, ii) ytterligare öppna marknaderna för offentlig upphandling, iii) ge konkurrens- och tillsynsmyndigheter tillräckliga befogenheter och resurser, samt säkerställa deras oberoende, iv) minska det statliga stödet och v) uppmuntra marknadstillträde och effektiv konkurrens inom nätverksindustrierna.
The percentage of EU internal market legislation which Member States had not yet transposedinto national law (known as the “transposition deficit”) increased further.
Andelen EU-lagstiftning om den inre marknaden som medlemsländerna ännu inte hade införlivat med sin nationella lagstiftning (det s.k. ”transposition deficit”) ökade ytterligare.
The European Commission has taken several steps to improve the functioning of the internal market, inparticular in the service sector, where some significant barriers to its functioning remain.
Europeiska kommissionen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra den inre marknaden, särskilt för tjänster där det fortfarande finns en del stora hinder för dess funktion.
Manyof these barriers appear to be due to national regulations, for example administrative burdensand procedures for setting up subsidiaries in other EU countries.
Många av dessa hinder tycks bero på nationella bestämmelser, t.ex. de administrativa rutinerna för etablering av dotterbolag i andra EU-länder.
At the beginning of 2004 the Irish, Dutch, Luxembourg and British presidencies agreed upon a joint initiative to prioritiseregulatory reforms over the course of 2004 and 2005 and step up efforts to reduce theadministrative burden.
I början av 2004 enades Irlands, Nederländernas, Luxemburgs och Storbritanniens ordförandeskap om ett gemensamt initiativ för att prioritera reformer av regelverken under 2004 och 2005 och öka ansträngningarna att minska den administrativa bördan.
Many countries have taken steps to improve the efficiency andtransparency of public procurement procedures.
Många länder har vidtagit åtgärder för att öka effektiviteten och insynen i offentliga upphandlingsförfaranden.
In addition, some countries have increased thepowers and independence of their competition and regulatory authorities.
Några länder har dessutom gett sina konkurrens- och tillsynsmyndigheter ökade befogenheter och större självständighet.
Moreover, the trendtowards reducing and redirecting state aid towards horizontal objectives seems to havecontinued over recent years, although state aid still plays an important role in some sectors,such as transport.
De senaste årens trend mot en minskning och ändrad inriktning av det statliga stödet verkar ha fortsatt, även om det statliga stödet fortfarande spelar en viktig roll inom vissa sektorer, t.ex. transportsektorn.
Member States have continued to implement regulatory reforms in networkindustries, although the regulatory reform agenda in this area has not yet been completed.De facto competition in previously sheltered sectors, such as electricity and gas, should beincreased further.
Medlemsstaterna har fortsatt att genomföra lagstiftningsreformer inom nätverksindustrierna, även om reformagendan på detta område ännu inte är helt genomförd.
To sum up, further progress with structural reform was made in 2004, especially in labourmarkets, but overall the pace of reform remained disappointing.
Konkurrensen inom tidigare skyddade sektorer som el- och gassektorerna bör skärpas ytterligare.
ECB Annual Report 2004
Sammanfattningsvis gjordes ytterligare framsteg i strukturreformarbetet under 2004, särskilt på arbetsmarknaden, men takten är på det hela taget fortfarande nedslående.
IMPROVEMENT IN LABOUR MARKET ANDPRODUCTIVITY GROWTH IN 2004Labour market conditions did not changesignificantly in the euro area in 2004, althoughsigns of a gradual improvement can bedetected.
FÖRBÄTTRING AV ARBETSMARKNADEN OCH PRODUKTIVITETSUTVECKLINGEN 2004Villkoren på arbetsmarknaden förändrades inte nämnvärt i euroområdet 2004, även om det går att skönja tecken på en långsam förbättring.
After remaining broadly unchangedin 2003, employment rose throughout 2004 (see Table 4).
Efter att ha varit i stort sett oförändrad 2003 steg sysselsättningen under hela 2004 (se tabell 4). Den totala ökningen var emellertid måttlig.
Employment continued to decline in industry(excluding construction) in the course of 2004,although to a decreasing extent over successivequarters, while it rose continuously in theservices sector.
Sysselsättningen fortsatte att minska inom industrin (exkl. byggverksamhet) under 2004, om än i långsammare takt för varje kvartal, medan den steg stadigt inom tjänstesektorn.
Labour productivity continuedto recover significantly during 2004(especially in the industrial sector) (see Chart 27).
Arbetsproduktiviteten fortsatte att återhämta sig starkt under 2004 (särskilt inom industri-
Table 4 Labour market developments
Tabell4 Arbetsmarknadsutveckling
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
(procentuella förändringar jämfört med perioden innan; procent)
Employment Agriculture
Arbetskraft Sysselsättning
– excl. construction– construction
– exklusive byggverksamhet – byggverksamhet
Services
Tjänster 3)
Rates of unemployment 4) Total Under 25 years25 years and over
Arbetslöshet 4)Totalt Under 25 år 25 år och över
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Includes fishing, hunting and forestry.2) Includes manufacturing, construction, mining and quarrying, electricity, gas and water supply.3) Excludes extra-territorial bodies and organisations.4) Percentage of the labour force according to ILO recommendations.
Källor: Eurostat och ECB:s beräkningar.1) Inklusive fiske, jakt och skogsbruk.2) Inklusive tillverkning, byggverksamhet, gruvdrift och mineralutvinning, el-, gas- och vattenförsörjning. 3) Exklusive verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader o. dyl.4) Procent av arbetskraften i enlighet med ILO:s rekommendationer.
Chart 27 Labour productivity
(månadsuppgifter; säsongrensat) sektorn) (se diagram 27).
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)percentage of the labour force (right-hand scale) whole economyindustry excl. construction
Årlig förändring i miljoner (vänster skala) 1)Procent av arbetskraften (höger skala)
Source: Eurostat.Note: Data refer to the Euro 12 (including periods prior to 2001).1) Annual changes are not seasonally adjusted.
Uppgifterna avser Euro-12 (inklusive perioder före 2001).1) Årliga förändringar är inte säsongrensade.
dispersion of unemployment rates among euroarea countries declined slightly in 2004.
Sammantaget minskade skillnaderna i arbetslöshet mellan euroländerna något 2004.
The unemployment rate in the euro arearemained broadly stable at 8.8% in 2004 (see Chart 28).
POTENTIELLA EFFEKTER AV DEMOGRAFISKA FÖRÄNDRINGAR I EUROOMRÅDET
However, the number ofunemployed decreased by about 50,000persons overall in 2004, after having increasedmarkedly in 2003.
Denna utveckling är följden av låga fertilitetstal i de flesta euroländer och en ökad förväntad livslängd.
These signs of improvement,albeit modest, were in line with otherindications of a turning-point in the labourmarket.
Även om det finns en betydande grad av osäkerhet i alla demografiska prognoser verkar de flesta av dem, däribland prognoserna från Eurostat och FN, uppvisa samma mönster.
The unemployment rate in most euro areacountries was broadly unchanged on averagebetween 2003 and 2004, although theunemployment figures recorded in somecountries were affected to some extent bystatistical changes.
Enligt de senaste prognoserna för euroländerna (FN:s 2002 World Population Prospects1) förväntas de totala fertilitetstalen i euroområdet ligga under ”full reproduktion” som är omkring två barn per kvinna fram till 2050.
All in all, the degree of
Kombinationen av dessa båda effekter
POTENTIAL EFFECTS OF DEMOGRAPHIC CHANGE IN THE EURO AREA
Det har förekommit diskussioner om i vilken grad invandring kan bidra till att öka arbetskraftsutbudet.
Demographic changes
Demografisk utveckling i euroområdet
Atthe same time, average life expectancy is expected to increase by five years between 2005 and2050 (see left-hand panel of the chart below).
Procent av befolkningen i åldern 15–64 (vänster skala)
Main demographic developments in the euro area population growth rate (percentage change; left-hand scale)
Befolkningsökning (procentuell förändring; vänster skala)
% of population aged 15-64 (left-hand scale)% of population aged 65 and above (left-hand scale)old age dependency ratio (right-hand scale) total fertility rate (left-hand scale)life expectancy (years; right-hand scale)
Procent av befolkningen i åldern 65 ooch mer (vänster skala)
Page 57
blir fler.
The size of thesepotential effects could be substantial.
Storleken på dessa potentiella effekter kan vara avsevärd.
Estimates by the European Commission’s Economic Policy Committee’s Working Group on Ageing Population suggest additional pension expenditure ofbetween 3% and 6% of GDP by 2050 in most euro area countries.
Beräkningar av Europeiska kommissionens ekonomiskpolitiska kommittés arbetsgrupp om åldrande befolkning pekar på ytterligare pensionsutgifter på mellan 3 % och 6 % av BNP 2050 i de flesta euroländer.
A further increase in expenditureof 2% to 4% of GDP could result from rising health and longterm care costs.
En ytterligare ökning av utgifterna med 2 % till 4 % av BNP kan bli följden av stigande sjukvårds- och långtidsvårdkostnader.
Population ageing is also likely to induce changes in the structure of financial markets and thepricing of financial assets.
Att befolkningen åldras kommer förmodligen även att leda till förändringar av finansmarknadernas struktur och prissättningen på finansiella tillgångar.
Households of different generations typically hold differentamounts of financial assets and choose assets with different risk profiles for their investmentportfolios.
Hushåll av olika generationer placerar normalt olika belopp i finansiella tillgångar och väljer tillgångar med olika riskprofiler.
Given that long-run demand for housing depends, inter alia, on the number ofhouseholds in an economy, demographic changes may also affect real estate prices.Furthermore, pension reforms, in particular a move towards more private funding, are likely tohave a significant effect on financial markets as the role of institutional investors, such aspension funds and insurance corporations, increases.
Eftersom den långsiktiga efterfrågan på bostäder bland annat beror på antalet hushåll i en ekonomi kan de demografiska förändringarna även påverka fastighetspriserna. Pensionsreformer, särskilt en övergång till mer privat finansiering, kommer dessutom sannolikt att få en betydande effekt på finansmarknaderna eftersom institutionella investerare, som pensionsinstitut och försäkringsföretag, skulle få en större roll.
The limited availability of long timeseries of financial prices, measurement problems and the fact that typically only a smallfraction of the population hold equities limit the extent to which possible effects ofdemographic change on financial markets can be quantified.
Den begränsade tillgången till långa tidsserier av finansiella priser, mätproblem och det faktum att bara en bråkdel av befolkningen normalt innehar aktier begränsar dock möjligheterna att kvantifiera de möjliga effekterna av demografiska förändringar på finansmarknaderna.
However, simulations carried outusing models based on the “life-cycle” theory generally find that an ageing population impliesa decrease in financial asset prices (both equities and bonds) and an increase in the requiredequity premium when the currently active population retires.
Simuleringar utförda med hjälp av modeller baserade på livscykelteorin kommer dock i allmänhet fram till att en åldrande befolkning innebär att priserna på finansiella tillgångar (både aktier och obligationer) sjunker och att aktieriskpremien stiger när den nu aktiva befolkningen går i pension.
To cope with such effects of demographic change, governments need to undertakecomprehensive reforms.
För att hantera sådana effekter av demografiska förändringar måste regeringar genomföra omfattande reformer.
Such reforms should aim to address specific problems in pension andhealthcare systems, reduce overall public debt and strengthen the forces driving economicgrowth.
Dessa reformer bör inriktas på specifika problem inom pensions- och sjukvårdssystemen, minska den offentliga sektorns skuld och förstärka drivkrafterna bakom ekonomisk tillväxt.
Within the EU, governments have agreed on a three-pronged strategy. This strategywas first set out in the 2001 BEPGs and comprises three broad objectives: to raise employment
Regeringarna inom EU har enats om en strategi som beskrevs första gången i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2001 och omfattar tre övergripande mål: att höja sysselsättningen, minska den offentliga sektorns skuld samt reformera pensionssystemen, bl.a. genom att öka fonderingsinslaget.
Reducing public debt would contribute to improving fiscal sustainability and thus make publicfinances less vulnerable to the impact of demographic changes.
En minskning av den offentliga sektorns skuld skulle bidra till en hållbar budget och därmed göra de offentliga finanserna mindre sårbara för effekterna av de demografiska förändringarna.
In particular, lower debt levelswould provide governments with additional leeway in times of increased ageing-related fiscalburdens.
Särskilt lägre skuldnivåer skulle ge regeringar större spelrum i perioder då den åldersrelaterade belastningen på budgeten ökar.
Likewise, lower interest payments on public debt would free up fiscal resources andgive governments more flexibility to cope with any unforeseen developments.
På samma sätt skulle lägre räntebetalningar på den offentliga skulden frigöra resurser och ge regeringen större flexibilitet att klara av oförutsedda händelser.
In this regard,the provisions of the Stability and Growth Pact, in particular the requirement that publicfinances remain close to balance or in surplus, establish incentives in the right direction forgovernments to prepare for ageing-related fiscal burdens.
I detta avseende är bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, inte minst kravet på att de offentliga finanserna skall vara nära balans eller i överskott, incitament i rätt riktning för att få regeringar att förbereda sig för den åldersrelaterade budgetbelastningen.
The scale of the projected pressure on pension systems suggests that two sets of strategies needto be pursued in the area of pension reform.
Eftersom trycket på pensionssystemen väntas bli mycket stort behövs förmodligen två strategier när det gäller pensionsreformer.
First, further adjustments to the structure ofbenefits and contributions within existing pay-as-you-go arrangements are needed (parametricreforms).
För det första måste förmåns- och avgiftsstrukturen i de befintliga fördelningssystemen justeras ytterligare (parametriska reformer).
These include revisions of benefit formulas and adjustments to the indexation ofpension benefits.
Detta innefattar revideringar av beräkningsformlerna för förmåner och justeringar av indexregleringen av pensionsförmåner.
As a complement, it will be necessary for most countries to move towardsgreater funding of benefits and the diversification of financing arrangements (systemicreforms).
De flesta länder kommer som ett komplement vara tvungna att öka fonderingen och diversifiera finansieringsarrangemangen (systemreformer).
Instead of through current transfers from labour income, pensions would be financedfrom previously accumulated capital via pension funds.
I stället för genom löpande transfereringar från arbetsinkomsterna skulle pensionerna finansieras genom tidigare ackumulerat kapital via pensionsfonder.
Thus, policies should be put in place tofacilitate the development of an infrastructure that would enable these funds to efficientlyallocate retirement savings and manage the related risks, and to safeguard the non-speculativecharacter of retirement savings.
Det bör därför utformas en politik som underlättar utvecklingen av en infrastruktur som gör det möjligt för dessa fonder att effektivt fördela pensionssparandet och hantera riskerna samt värna om pensionssparandets icke-spekulativa karaktär.
In conclusion, population projections suggest that demographic change in the euro area will bemost apparent from around 2015, although developments in individual countries are proceeding atdifferent rates and in a number of euro area countries the total population has already begun todecline.
Sammanfattningsvis tyder befolkningsprognoserna på att de demografiska förändringarna i euroområdet kommer att märkas mest från omkring 2015, även om utvecklingen i enskilda länder går i olika takt och befolkningen i flera euroländer redan har börjat sjunka.
Although many countries are starting to improve the incentive compatibility of their taxand benefit systems and the sustainability of public finances, further wide-ranging reforms arenecessary in the near future.
Även om många länder börjar förbättra incitamentskompatibiliteten i sina skatte- och förmånssystem och hållbarheten i de offentliga finanserna behövs ytterligare omfattande reformer på kort sikt.
The timely implementation of comprehensive and incentivecompatible reforms is needed in order to prepare for demographic change.
Ett snabbt genomförande av omfattande och incitamentskompatibla reformer krävs för att förbereda för de demografiska förändringarna.
ECB Annual Report 2004
Greklands underskott för 2004 uppgick till 6,1 % av BNP.
Table 5 Fiscal positions in the euro area
Tabell 5 Finansiell ställning i euroområdet
General government surplus (+) / deficit (-)
Offentliga sektorns överskott (+)/underskott (-)
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
kompenserade delvis för försämringen i det primära saldot i dessa länder.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Endast i några få fall genomfördes strukturell konsolidering.
ECB Annual Report 2004
Dessa kompenserades delvis av höjningar av indirekta skatter.