natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pursue efforts to ensure competition in energy markets, namely in gas and electricitysectors (GL 9);Sustain the efforts to reduce and simplify business regulations (GL 11); and Raise the transposition rate of Internal Market directives and bring down the number ofinfringement proceedings (GL 9).
Fortsätta ansträngningarna att säkra konkurrensen på energimarknaderna, närmare bestämt igas- och elsektorerna (punkt 9 i AR).Fortsätta arbetet för att minska omfånget på och förenkla reglerna för företag (punkt 11 i AR).Öka genomförandegraden för inremarknadsdirektiv och minska antaletöverträdelseförfaranden (punkt 9 i AR).
Irish economic growth averaged a spectacular 10% over the period 1995-2000.
Den ekonomiska tillväxten i Irland nådde ett enastående genomsnitt på 10 % under perioden 1995−2000.
The concomitantimpressive rise in employment (5½% on average) was made possible by significant increases inlabour force participation, a dramatic drop in unemployment and a reversal of the traditional netemigration pattern from 1996 onwards.
Samtidigt ökade sysselsättningen i imponerande grad (5,5 % i genomsnitt), vilket var möjligt tack vare en avsevärd ökning av antalet sysselsatta en kraftig minskning avarbetslösheten och att den traditionella nettoutvandringen har vänts till det motsatta förhållandetsedan 1996.
As these sources of labour supply were exceptional, theeconomy increasingly suffered from supply constraints (both regarding labour and infrastructure) inthe late nineties.
Eftersom denna arbetskraftstillströmning var av tillfällig natur började flaskhalsar påutbudssidan uppträda (i fråga om både arbetskraft och infrastruktur) i slutet på 90-talet.
As a result, and in line with the worldwide downturn, the pace of expansion slowedmarkedly from 2001 onwards.
Till följd avdetta och i kombination med den globala nedgången i ekonomin, har expansionstakten i Irlandminskat markant från och med 2001.
Looking forward, Ireland should benefit strongly from the expectedglobal recovery on account of its high degree of openness.
Irland bör kunna dra stor nytta av den förväntade framtidaåterhämtningen av världsekonomin med tanke på landets höga grad av öppenhet.
However, the era of double-digit growthhas ended and Irish potential growth in the medium term is unlikely to exceed 5%, around doublethat in the EU as a whole in view of a continuation, for the time being, of higher labour forcegrowth and stronger productivity gains.
Tiden medtvåsiffriga tillväxttal är dock förbi och Irlands potentiella tillväxt på medellång sikt kommer troligeninte att överskrida 5 %, vilket fortfarande är ungefär dubbelt så högt som genomsnittet för EU somhelhet, förutsatt att den nuvarande utvecklingen fortsätter med ökad arbetskraftstillströmning ochhögre produktivitetsvinster.
Creating stable macroeconomic conditions would facilitate the adjustment to this slower pace ofexpansion and help preserve the successes achieved during the past boom. Further, to ensure thateconomic potential is being exploited to the full, structural measures should be taken to strengthenthe supply-side of the economy, which would also help to contain inflationary pressures.
Stabila makroekonomiska förutsättningar skulle underlätta anpassningen till denna långsammaretillväxttakt och hjälpa till att bevara de framsteg som uppnåddes under den tidigare boomen.Dessutom bör strukturella åtgärder i syfte att stärka utbudssidan i ekonomin vidtas, om det skallkunna säkerställas att den ekonomiska potentialen utnyttjas fullt ut och för att ekonomin skall kunnastå emot inflationstrycket.
Thechallenge facing Ireland is to:
Den viktigaste uppgiften för Irland är:
• Achieve a smooth transition from double-digit economicgrowth in the late 1990s to lower, sustainable growth in theyears ahead by ensuring stable macroeconomic conditionsand by strengthening the supply-side of the economy
Att uppnå en smidig övergång från det sena 90-talets tvåsiffriga ekonomiska tillväxt till en långsammare, hållbar tillväxt under de kommande åren, genomatt skapa stabila makroekonomiska förutsättningar och stärka utbudssidan avekonomin.
Achieve a smooth transition from double-digit economic growth in the late 1990s to lower,sustainable growth in the years ahead by ensuring stable macroeconomic conditions and bystrengthening the supply-side of the economy
Uppnå en smidig övergång från det sena 90-talets tvåsiffriga ekonomiska tillväxt till enlångsammare, hållbar tillväxt under de kommande åren, genom att skapa stabilamakroekonomiska förutsättningar och stärka utbudssidan av ekonomin
Thanks to rapid growth in the previous decade, both the public finance position and the labourmarket situation improved considerably.
Tack vare den snabba tillväxten under förra årtiondet kunde såväl de offentliga finanserna somsituationen på arbetsmarknaden förbättras avsevärt.
The general government balance was in surplus from 1997to 2001, while the debt ratio is currently the second lowest in the EU.
Saldot i den offentliga sektorns finanseruppvisade ett överskott under åren 1997 till 2001, medan skuldsättningsgraden för närvarande ärnäst lägst i EU.
Looking forward, theimplementation of the public investment programme and of social and health spending initiativeswill have to reflect the moderation of economic and, thus, revenue growth and the need to improvevalue for money in public services delivery, (building on recent measures to improve expendituremanagement and control).
Inför framtiden kommer man vid genomförandet av programmet för offentligainvesteringar och initiativ avseende utgifterna inom den sociala sektorn och hälsovårdssektorn attbehöva ta hänsyn till lägre ekonomisk tillväxt och därmed även lägre inkomstökningar samtbehovet av att förbättra värdet av de offentliga tjänsterna i förhållande till deras kostnader(på grundval av den senaste tidens åtgärder för att öka kontrollen över utgifterna).
Strong employment growth brought the unemployment rate down tobelow 4% in 2001 (from above 15% in 1993), but the increasingly tight labour market led to highrates of inflation and wage growth.
En kraftig tillväxtinom sysselsättningen gjorde att arbetslösheten minskade till under 4 % 2001 (efter att ha varit uppepå 15 % 1993), men den alltmer överhettade arbetsmarknaden ledde till mycket hög inflation ochstora löneökningar.
Maintaining full employment, the aim of the recently negotiatedsocial partnership agreement, requires prudent and flexible wage developments and measures tostrengthen the supply side of the economy.
Om full sysselsättning skall kunna bibehållas, vilket är målet för det avtal somnyligen slutits mellan arbetsmarknadens parter, kommer det att krävas en återhållsam och flexibellöneutveckling och förstärkningar på utbudssidan av ekonomin.
Reform in three broad areas appears most promising in order to boost the supply-side.
Reformer inom tre brett definierade områden förefaller ha bäst förutsättningar att kunna leda tillförbättringar av utbudssidan.
First, thesupply constraints experienced on the infrastructure front are being addressed in the framework ofthe National Development Plan 2000-2006.
För det första behandlas de flaskhalsar som har konstaterats inominfrastrukturen inom ramen för den nationella utvecklingsplanen 2000–2006.
Output under the infrastructural programme in the Planis behind target primarily because of rising construction and land acquisition costs.
Det eftersträvaderesultatet av infrastrukturprogrammet har dock inte uppnåtts främst till följd av de ökandekostnaderna för byggsektorn och förvärv av tomter samt förseningar i planeringen.
Second, in spiteof the high proportion of ICT value-added in the economy, R & D spending is low in Ireland (at1.2% of GDP in 1999).
För det andra ärutgifterna för FoU mycket låga i Irland (1,2 % av BNP 1999), trots en hög andel mervärde i form av IT i ekonomin.
Ireland’s productivity would benefit from measures to raise R & D spending.Third, while some progress has been made, there remains an insufficient degree of competition insome sectors of the Irish economy, in particular the network industries and several other servicesectors (such as professional services, retail distribution and insurance).
Irlands produktivitet skulle gynnas av åtgärder i syfte att öka investeringarna i FoU. För det tredje är konkurrensen trots att vissa framsteg har gjorts fortfarande otillräcklig i vissasektorer av den irländska ekonomin, särskilt inom nätverksamheterna och flera andra tjänstesektorer(bl.a. fri tjänsteutövning, detaljhandelsdistribution och försäkringar).
Country specific recommendations to Ireland
Landspecifika rekommendationer för Irland
Ireland should also vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), whichdeal with employment issues in greater detail.
Irland bör även satsa fullt ut på att genomföra samtliga sysselsättningsrekommendationer (SR), därsysselsättningsproblematiken behandlas mer ingående.
In order to achieve a smooth transition from double-digit economic growth in the late 1990s tolower, sustainable growth in the years ahead by ensuring stable macroeconomic conditions and bystrengthening the supply-side of the economy, Ireland is recommended to:
För att få en smidig övergång från det sena 90-talets tvåsiffriga ekonomiska tillväxt till enlångsammare, hållbar tillväxt under de kommande åren, skapa stabila makroekonomiskaförutsättningar och stärka ekonomins utbudssida, utfärdas följande rekommendationer för Irland:
Enhance the efficiency of public expenditure and improve revenue and expenditureplanning in a stability-oriented mediumterm framework building on the range of measuresrecently introduced to improve the planning, management and control of expenditure.(GL 14);Encourage the social partners to adhere to a prudent and flexible wage norm to allow foradaptation to productivity and skill differentials and at the same time safeguard competitiveness (GL 3 and 5);Prioritise the roll-out of the infrastructural elements of the National Development Plan,while preserving budgetary stability, and pursue policy measures to raise the level of R & D(GL 13); and Increase competition in the network industries and in certain sectors of the economy, suchas retail distribution (including the liquor trade), insurance and the professions (GL 9).
Förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och intäkts- och kostnadsplaneringen i enstabilitetsinriktad ram på medellång sikt som bygger på den uppsättning åtgärder som nyligeninförts för att förbättra planering, styrning och kontroll av utgifterna (punkt 14 i AR).Uppmuntra arbetsmarknadens parter att tillämpa en återhållsam och flexibel lönenorm i syfteatt lämna utrymme för anpassning till skillnader i produktivitet och kompetens och samtidigtskydda konkurrenskraften (punkterna 3 och 5 i AR).Prioritera genomförandet av de delar som rör infrastrukturen i den nationellautvecklingsplanen och samtidigt slå vakt om finanspolitisk stabilitet och vidta politiskaåtgärder för att höja FoU-nivån (punkt 13 i AR).Öka konkurrensen i nätverksamheterna och inom vissa sektorer av ekonomin, somdetaljhandelsdistributionen (inbegripet handeln med alkoholhaltiga drycker),försäkringssektorn och de fria yrkena (punkt 9 i AR).
Italy’s economic growth has generally lagged behind that of the EU since the early 1990s.
Den ekonomiska tillväxten i Italien har i allmänhet legat under den genomsnittliga i EU sedanbörjan på 1990-talet.
Whilethe growth differential has narrowed during the last cyclical slowdown, inter alia because of a lessrestrictive policy mix and of the first effects of labour market reforms, the rate of potential outputgrowth is still estimated to be below the euro area average.
Även om avståndet till de andra länderna har minskat under den senastekonjunkturnedgången, bland annat på grund av en mindre stram politik och de första effekterna avarbetsmarknadsreformerna, beräknas den potentiella BNP-tillväxten fortfarande vara lägre ängenomsnittet för euroområdet.
Despite this relatively weak growth,consumer price inflation has typically been higher than elsewhere in the euro area, signallingstructural weaknesses.
Trots denna relativt svaga tillväxt har konsumentprisinflationen iallmänhet varit högre än i övriga euroområdet, vilket tyder på strukturella svagheter.
Disappointing growth performance, together with a slackening of the fiscaladjustment effort since 2000, has hampered the structural consolidation of public finances.
En tillväxt sominte motsvarar förväntningarna har, i kombination med att de ansträngningar som gjorts för attanpassa finanspolitiken har minskat efter 2000, lett till att den strukturella konsolideringen av deoffentliga finanserna har stannat upp.
In lightof Italy’s very high debt ratio, the pace of debt reduction needs to be accelerated.
Mot bakgrund av Italiens mycket höga skuldsättningsgradmåste takten i skuldminskningen ökas.
Ongoing wagemoderation and some important reform steps starting in 1998 have significantly improved theperformance of the labour market, pushing the rate of unemployment below 9% at the end of 2002.However, the rising contribution of labour to economic growth has been coupled with a markedslowdown in productivity partially due to the increased participation of lowskilled labour,especially in the service sector.
Tack vare den nuvarande återhållsamheten ilöneförhandlingarna och ett antal viktiga reformer som påbörjades 1998, har arbetsmarknadenfungerat betydligt bättre, och arbetslösheten hade gått ned till under 9 % i slutet av 2002. Detfaktum att arbetskraften har bidragit så kraftigt till den ekonomiska tillväxten har emellertid gjort attproduktiviteten har minskat påtagligt, delvis på grund av en högre andel outbildad arbetskraft, isynnerhet inom tjänstesektorn.
In spite of significant improvements in the past years, participationrates are still among the lowest in the EU.
Trots att graden av sysselsättning har ökat betydligt under de senasteåren, är den fortfarande bland de lägsta i EU.
Key factors holding backpotential growth include the still unresolved condition of public finances, the persisting regionalgap, especially in terms of the large share of inactive or unemployed working-age population in the South, as well as drags on total factor productivity such as the low levels of education and of R & Dinvestment.
Bland denyckelfaktorer som håller tillbaka den potentiella tillväxten är problemet med de dåliga offentligafinanserna som ännu är olöst, de kvarstående regionala klyftorna, särskilt med avseende på denstora andelen inaktiva eller arbetslösa personer i landets södra del, samt faktorer som försämrar dentotala faktorproduktiviteten, som utbildningsnivå eller nivån på investeringar i FoU.
The challenges facing Italy are to:
De viktigasteuppgifterna för Italien är:
• Ensure the longterm sustainability of public finances in the face of population ageing
Att snabbt konsolidera de offentliga finanserna.Att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt inför de framtida effekterna
In the run-up to the creation of EMU and immediately thereafter, Italy’s fiscal accounts improvedremarkably.
Inför skapandet av EMU och under den period som sedan följde förbättrades Italiens offentligaräkenskaper på ett enastående sätt.
However, in more recent years fiscal consolidation has slowed down, inter alia due tomarkedly lower-than-expected growth and to a series of tax reductions.
Under de allra senaste åren har emellertid konsolideringen avfinanspolitiken minskat, bland annat till följd av att tillväxten blev lägre än väntat och till följd avett antal skattesänkningar.
Reducing primaryexpenditures has proved problematic.
Det har visat sig svårt att skära ned på de primära utgifterna.
In late 2002 and early 2003, the authorities adopted tightercontrols and more transparent spending procedures, which should lead to improvements in futureyears.
I slutet avförra året och i början av detta införde myndigheterna striktare kontroller och ökad insyn iutgiftsförfarandena, något som bör leda till förbättringar under kommande år.
Ongoing decentralisation may require additional measures to enforce fiscal responsibility atall levels of government, while maintaining an adequate level of interregional transfers.
Den pågåendedecentraliseringen kan dock kräva ytterligare åtgärder för att driva igenom ansvaret för de offentligafinanserna på alla nivåer i förvaltningen, samtidigt som en tillräcklig nivå på överföringarna mellanregionerna bibehålls.
The lastfew years have seen recourse to substantial sales of publicly-owned real assets and an array of taxamnesties.
Under de senaste åren har en omfattande försäljning av offentligt ägdafastigheter ägt rum och en mängd skatteamnestier utfärdats.
These transitory measures, while staving off the risk of breaching the 3% of GDP deficitthreshold, have replaced more fundamental action.
Sådana övergångsåtgärder, med vilkaman kan undvika att gränsvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP överskrids, harersatt mer grundläggande åtgärder.
The mediumterm objective of cyclicallyadjusted budget balance is, however, critical to placing public finances on a sustainable footing,given moreover that the debt ratio remains above 100% of GDP and the fiscal implications of aseverely ageing population are looming.
Målet på medellång sikt att uppnå ett balanserat saldo i denoffentliga sektorns finanser är emellertid avgörande för att de offentliga finanserna skall kunna vilapå hållbar grund, särskilt med tanke på att skuldsättningen fortfarande överstiger 100 % av BNP ochatt den kraftigt åldrande befolkningen är ett växande problem.
Accelerating fiscal consolidation and reducing debt, andthus the present high debt servicing costs, will also create margins for improving the quality ofexpenditure.
En påskyndad finanspolitiskkonsolidering och en minskning av skulden och därmed även av de höga avbetalningarna påskulden kommer också att skapa utrymme för att förbättra kvaliteten på utgifterna.
Ensure the longterm sustainability of public finances in the face of population ageing
Säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt inför de framtida effekterna av denåldrande befolkningen
During the 1990s Italy took major steps to reform the pension system to avert unsustainable expenditure trends.
På 1990-talet togs i Italien viktiga steg i riktning mot en reform av pensionssystemet för att brytaden ohållbara utgiftstrenden.
However, given adverse demographic projections, ageing–related expenditurefor healthcare and pensions is still projected to rise slightly in the next decade.
Den ogynnsamma demografiska utvecklingen gör dock attåldersrelaterade utgifter för vård och pensioner ändå kommer att öka lite under nästa årtionde.
Although designedto take into account the effects of changes in life expectancy and in the longterm growth rate of theeconomy, the new system might still be subject to significant financial imbalances in the event ofadverse demographic and economic events.
Detnya systemet kan fortfarande utsättas för en betydande finansiell obalans vid en ogynnsamdemografisk och ekonomisk utveckling, trots att det är utformat med tanke på effekterna avförändringarna i förväntad livslängd och den långsiktiga ekonomiska tillväxttakten.
In this context, the high debt ratio creates tightconstraints on fiscal policy, as sustained primary surpluses will need to be maintained over a longperiod.
I dettasammanhang gör den höga skuldsättningsgraden att finanspolitiken är utsatt för stora spänningar,eftersom det kommer att krävas att primära överskott konsekvent kan upprätthållas under en långperiod.
Some doubts remain on the ability of the announced changes in the social security system,while promoting privately-funded pension schemes, to address some existing critical issues in thepublic pension system, such as the long transition to a new contributions-based system or theeffective start up of the socalled second pillar throughout the planned reduction of the contributionsfor newly hired workers.
Vissa tvivel kvarstår om de aviserade förändringarna av socialförsäkringssystemet, somgynnar de privatfinansierade pensionsordningarna, kommer att kunna åtgärda ett antal kritiskapunkter i det offentliga pensionssystemet, till exempel den långa övergången till ett nyttbidragsbaserat system eller ett effektivt införande av den så kallade andra pelaren genom alla deplanerade bidragsminskningarna för nyanställda arbetstagare.
Raise the low employment rate, especially among women and older workers, and reduce the wide North-South economic disparities
Öka den låga sysselsättningsandelen, särskilt bland kvinnor och äldre arbetstagare, ochminska de stora ekonomiska skillnaderna mellan den norra och den södra delen av landet
Despite improvements in recent years, there remains an important gap between the employmentrates in Italy and the EU average, especially for women and older workers.
Trots de senaste årens förbättringar är klyftan fortfarande stor mellan Italiens sysselsättningsgradoch genomsnittet för EU, särskilt för kvinnor och äldre arbetstagare.
National targets havebeen set in these areas.
På dessa områden harnationella mål ställts upp.
Overall, the large share of unutilised human resources chiefly reflects thepersisting large regional gap, with the North recording high participation rates and almost fullemployment on one side and the South characterised by low participation and high unemploymenton the other.
På ett övergripande plan återspeglar den stora andelen outnyttjaderesurser i form av arbetskraft främst den kvarstående regionala klyftan, där den norra delen avlandet uppvisar högt deltagande på arbetsmarknaden och nära full sysselsättning, medan densödra delen kännetecknas av lågt deltagande och hög arbetslöshet.
This relative gap has been persistent, even though absolute performance has improvedin both North and South.
Dessa relativa skillnader harhållit i sig, även om effektiviteten i absoluta tal har ökat både i norr och i söder.
This may hide a large share of undeclared work.
Här kan enhög andel odeklarerat arbete dölja sig.
The regional pattern ofemployment and unemployment is very similar to the regional productivity differences, suggestingthat the existing wage-bargaining system may be insufficiently flexible in taking into account suchregional differences.
Det regionala sysselsättnings- och arbetslöshetsmönstretföreter stora likheter med de regionala produktivitetsskillnaderna, vilket kan innebära att detbefintliga lönesättningssystemet inte är tillräckligt flexibelt för att ta hänsyn till sådana regionalaskillnader.
In addition, lower productivity in the South is also likely to reflect the lowerendowment of infrastructure.
Den lägre produktiviteten i Syditalien speglar troligen också att infrastrukturen är sämreutbyggd.
A further major weakness of the labour market is the imbalancebetween a limited system of unemployment benefits and relatively underdeveloped active labourmarket policies.
En annan viktig svaghet på arbetsmarknaden är obalansen mellan det begränsade systemetmed socialhjälp och arbetslöshetsunderstöd och den relativt underutvecklade arbetsmarknadspolitiken.
This phenomenon, together with possible increase of flexible labour contracts,could increase the risk of a dual labour market structure.
Denna företeelse, tillsammans med mer flexibla anställningsavtal, kan ökarisken för en struktur med parallella arbetsmarknader.
To mitigate the risk, the Legge Biagi of2003 introduced measures to limit the danger of precarious jobs and social exclusion.
För att minska denna risk har man genom Biagi-lagen från 2003 vidtagit åtgärder för att begränsa effekterna av osäkra arbeten och socialutslagning.
This ispursued by increasing the flexibility at the margin, inter alia through the introduction of new labourcontracts and the liberalisation of employment services, Finally, the implementation of longstanding plans such as the lifelong learning strategy or the reform of the Public Service is laggingbehind.
Detta uppnås genom att öka flexibiliteten, bland annat genom att införa nyaanställningsavtal och avreglera arbetsförmedlingarna. Slutligen släpar också genomförandet avlångsiktiga planer som strategin för livslångt lärande och reformen av den offentliga sektorn efter.