natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Misuse of Drugs Act in the United Kingdom wasamended in August 2003 to allow doctors, pharmacistsand drug workers to legally supply swabs, sterile water,certain mixing utensils (including spoons, bowls, cups anddishes) and citric acid to drug users who obtainedcontrolled drugs without a prescription.
Den brittiska lagen om narkotikamissbruk ändrades iaugusti 2003 för att göra det möjligt för läkare,farmaceuter och personer som arbetar inommissbrukarvården att lagligt tillhandahållarengöringskompresser, steriliserat vatten, vissa redskap(däribland skedar, skålar, koppar och fat) och citronsyraför missbrukare som har skaffat sig narkotikaklassadedroger utan läkarrecept.
In June 2004, the Norwegian parliament adopted, for three years, the Temporary Act Relating to a Trial Scheme of Drug Injection Rooms.
I juni 2004 antog det norskastortinget en tillfällig lag om ett försöksprogram meddroginjiceringsrum som skall pågå i tre år.
This exempts users of an injection room frompunishment for the possession and use of a single dose ofdrugs and allowed a designated injection room to open in February 2005.
Enligt lagenkommer personer som använder ett injiceringsrum inte attbestraffas för innehav och användning av en endanarkotikados och ett särskilt injiceringsrum öppnades ifebruari 2005.
In the Czech Republic, several non-governmentalorganisations (NGOs) provide tablet testing services,which aim to reduce the risk of an unknown or unexpectedsubstance being consumed, although the legality of suchschemes is hotly debated. There were no criminalprosecutions in 2003, and the only case brought so far bythe police (a case from 2002) was rejected by the public
I Tjeckien erbjuder flera icke-statliga organisationer testerav tabletter för att minska risken att personer konsumerar visadeatt sammanlagt 22 lagar, som antagits av11medlemsstater (av 15), berörde de frågor ihandlingsplanen som handlade om unga människor.Majoriteten av lagarna gick ut på att skapa alternativ tillfängelsestraff, även om sex länder antog lagar somsyftade till att minska narkotikaanvändningen, särskiltbland unga människor. På det hela taget verkar
)Young people and drugs: a legal overview(http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=5620).)Drug law and young people 2000–2004(http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=9937).)Seven countries have legislated since 1999: Belgium, France, Luxembourg, Poland, Portugal, Slovenia and Finland.)http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=5036
)Young people and drugs: a legal overview(http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=5620).)Drug law and young people 2000–2004(http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=9937).)Sju länder har lagstiftat sedan 1999: Belgien, Finland, Frankrike, Luxemburg, Polen, Portugal och Slovenien.)http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=5036
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe prosecutor.
Årsrapport 2005: Situationen på narkotikaområdet i Europa okända eller oförutsedda ämnen, men det är en mycketomdebatterad fråga huruvida den här typen av programär lagliga.
The office of the supreme prosecutor has sinceissued guidance on the subject.
Överåklagaren harsedan dess utfärdat riktlinjer på området.
lessening of control over the effects of drug use on society,as can be seen in the selected issue on public nuisance andthe restrictions on possession near young people, above.
kortare fängelsestraff och vara föremål för ett förenklaträttsligt förfarande av åklagaren.
In line with these legislative developments, harm reductionservices are generally recognised by the new EU strategyand action plan as a valid response to the demand forincreased access to needle exchanges to reduce the drugrelated risks to individual health and society as a whole.
I linje med denna utveckling på lagstiftningsområdeterkänns insatser för att minska skadeverkningarna allmänti den nya EU-strategin och handlingsplanen som ett brasätt att hantera efterfrågan på ökad tillgång tillsprututbyten för att minska de narkotikarelaterade riskernaför den enskildes hälsa och samhället som helhet.
For those suspected of trafficking, the trend is to increasethe possible penalty.
När det gäller personer som misstänks för narkotikahandelgår trenden i riktning mot högre straffskalor. I Danmarkhöjdes maximistraffen för narkotikahandel med över 50%i mars 2004.
At the beginning of 2004, Estonia enacted stricterpenalties with respect to most drugrelated crimes,particularly in the presence of aggravating circumstances.In the United Kingdom, the maximum penalty for traffickingclass C drugs has increased from five to 14 years’imprisonment.
I början av 2004 införde Estland strängarestraff för de flesta narkotikarelaterade brott, särskilt om detföreligger försvårande omständigheter. I Förenadekungariket har maximistraffet för handel med klass C-narkotika skärpts från fem till 14 års fängelse.
In addition, recent years have seen anincreased emphasis on sentences for the specific offencesof distributing to young people (above) and for traffickingoffences in Greece in 2001, in Lithuania in 2000 and in Ireland in 1999.
Sedan ettpar år tillbaka läggs också större tonvikt vid straff förförsäljning till unga människor (ovan) och narkotikahandel.Så skedde i Grekland 2001, i Litauen 2000 och i Irland1999.
This unanimous growth in the severity ofpenalties for drug trafficking is reflected in the Europeanframework decision of October 2004, laying downminimum provisions on the constituent elements of criminalacts and penalties in the field of illicit drug trafficking.
Denna genomgående höjning av straffen förnarkotikahandel märks i rådets rambeslut från oktober2004, som innehåller minimibestämmelser för brottsrekvisitoch påföljder för olaglig narkotikahandel.
Drugs in the workplace
Narkotika på arbetsplatser
During the reporting period several countries also madechanges in their drug legislation to the penalties that canbe imposed for various offences, besides those reviewedabove and that specifically involve young people.Forexample, it was reported last year that Belgium andthe United Kingdom effectively lowered the penalty fornon-problematic cannabis possession.
Förutom de ändringar av narkotikalagstiftningen sombeskrivs ovan och som specifikt rörde unga människorändrade många länder också straffen för olika brott.Förraåret rapporterades till exempel att Belgien och Förenadekungariket i praktiken sänkte straffet för oproblematisktinnehav av cannabis.
Two countries reported moves to legislate on drugs in theworkplace.
Detta följer det mönster som har framträtt de senaste åren,och som har rapporterats av ECNN (19), där de möjligastraffen för missbrukare och langare ändras.
In Finland, the Act on Protection of Privacy in Working Life (759/2004) aims at regulating andenhancing the privacy of the employee in relation to drugtesting in working life.
År 2003införde till exempel Belgien en ny brottskategori sominnebär att personer som är skyldiga till oproblematisktcannabisbruk inte behöver åtalas, medan Grekland sänktemaximistraffet för bruk av narkotika från fem till ett år och Ungern avskaffade narkotikabruk som ett brott i sinbrottsbalk.
The Act states that the employer andpersonnel must draw up an anti-drug programme for theworkplace, including prevention plans and treatmentoptions and listing those jobs that require a drug testcertificate.
År 2002 avkriminaliserade Estland upprepatbruk eller innehav av en liten mängd narkotika för egetbruk (och maximistraffet på tre års fängelse).
During the recruitment process, an employercan ask only the successful candidate for a drug testcertificate.
Litauenbeslutade å andra sidan att innehav skall vara ett brottenligt brottsbalken och kunna leda till högst två årsfängelse.
The employer has the right to use theinformation on the certificate if the job calls for precision,reliability, independent consideration or alertness, and ifperformance under the influence of, or dependent on,drugs could endanger life or health or result inconsiderable damage.
Användning av cannabis avkriminaliserades ochfängelsestraffet för oproblematisk narkotikaanvändningsom inte är förbunden med förvärrande omständigheteravskaffades i Luxemburg 2001.
During employment, the employeemust provide a certificate only if there is just cause tosuspect that he or she is addicted to or working under theinfluence of drugs.
Samtidigt införde Finlandstraffbart bruk av narkotika, vilket kan medföra högst ett
In Ireland, the Safety, Health and Welfare at Work Bill waspublished in June 2004.
Två länder rapporterade om åtgärder för att lagstifta omnarkotika på arbetsplatser.
One section requires thatemployees ensure that they are not under the influence ofany intoxicant(s) while at work to the extent that theywould endanger their own safety, health or welfare atwork, or that of any other person.
I Finland skall lagen omintegritetsskydd i arbetslivet (759/2004) reglera ochstärka integritetsskyddet för anställda i samband mednarkotikatester i arbetslivet.
These follow the pattern of changes to possible penalties forusers and traffickers that has emerged over the last fewyears, as reported by the EMCDDA(19). For example,in2003 Belgium created a new category of offence thatallows non-problematic cannabis users not to beprosecuted, Greece reduced the maximum penalty for druguse from five years to one year, and Hungary removed theoffence of drug use from its penal code.
Enligt lagen måstearbetsgivaren och personalavdelningen upprätta ettantidrogprogram för arbetsplatsen, däribland planer förförebyggande åtgärder och behandlingsalternativ, samtfastställa för vilka befattningar det krävs ett drogtest.Under anställningsförfaranden får en arbetsgivare barakräva att den arbetssökande som erbjuds anställning skalluppvisa ett intyg om drogtest.
In 2002, Estoniaremoved the offence of repeated use or possession of asmall amount of illicit drugs for personal use (with itsassociated maximum three-year prison sentence), although Lithuania added the offence of possession to its penal code,with a potential punishment of imprisonment for up to twoyears.
Arbetsgivaren har rätt attanvända informationen i detta intyg om befattningenförutsätter noggrannhet, tillförlitlighet, självständigomdömesförmåga eller god reaktionsförmåga ochutförandet av arbetsuppgifterna under påverkan avnarkotika eller beroende av narkotika kan äventyraarbetstagarens eller andras liv och hälsa eller medförabetydande skador.
In 2001, Luxembourg decriminalised cannabis useand removed the associated prison sentence for simplecannabis use not associated with aggravatingcircumstances, and Finland enacted the drug user offence,with a lower maximum sentence of imprisonment andsummary penal proceedings by the prosecutor.
Medan ett arbetsavtalsförhållandepågår kan arbetstagaren bara bli skyldig att visa upp ettintyg om arbetsgivaren har grundad anledning attmisstänka att arbetstagaren är narkotikapåverkad i arbeteteller är beroende av narkotika.
Chapter 1: New developments in policies and laws perceived phenomenon, and drug testing for anythingother than actual influence may raise complicated legalissues of privacy under certain national and internationallaws.
Kapitel 1: Den senaste utvecklingen inom politik och lagstiftning
Meanwhile, private investment continues with theaim of improving the accuracy and user-friendliness of thetesting kits.
I Irland offentliggjordes i juni 2004 lagen om säkerhet,hälsa och välfärd i arbetslivet.
Prevention in specific settings, such as in the workplace, ishighlighted in the new EU action plan.
Preventiva insatser i särskilda miljöer, till exempelarbetsplatser, tas numera upp i EU:s nya handlingsplan.
The increasedemphasis on targeted prevention may be a counterweightto the general trend towards the reduction in the severity ofpenalties for drug users, perhaps as a result of concernabout the prevalence and frequency of drug use in the EU.However, there are no clear figures on the true size of this
Den ökade tonvikten på riktad prevention kan vara enmotvikt till den allmänna utvecklingen mot sänkta straff förnarkotikamissbrukare och är kanske en följd av oron övernarkotikabrukets utbredning och frekvens i EU.
Drugrelated public nuisance: trends in policyandmeasures, in EMCDDA 2005 annual report:selected issues
Den olägenhet som narkotikamissbruk innebärförallmänheten: trender inom politik och förebyggande åtgärder, i ECNN:s årsrapport för 2005: temakapitel omfattning bedömas?
How are the nature and the extent of the phenomena to beassessed? What are the policies aiming to achieve andwhat types of interventions are being implemented,regardless of whether or not they are specifically andexplicitly designed to reduce drugrelated public nuisance?Are any evaluation results already available and are qualitystandards for intervention established?
Vilka åtgärder strävar man efter attuppnå och vilka slags insatser genomförs, oavsett om de ärspecifikt och uttalat utformade för att minska den olägenhetsom narkotikamissbruk innebär för allmänheten eller ej?Finns det redan nu tillgängliga utvärderingsresultat och harkvalitetsnormer för insatser inrättats?
All these are amongthe core questions that this selected issue aims to address.
Dessa är några av decentrala frågor som behandlas i det här temakapitlet.
Public nuisance is an emerging concern within drug policydebate, at both national and European level.
ECNN vill genom att presentera en granskning av denaktuella utvecklingen när det gäller den olägenhet somnarkotikamissbruk innebär för allmänheten i den politiskadebatten i Europa informera politiska beslutsfattare ochallmänheten om fenomenets karaktär samt om trender ochåtgärder inom det här området av narkotikapolitiken.
Behavioursand activities usually covered by the term ‘drug-relatedpublic nuisance’ have long existed in most of the Member States, candidate countries and Norway.
Inom den politiska debatten om narkotika på både nationelloch europeisk nivå har den olägenhet som narkotikamissbrukinnebär för allmänheten i allt högre grad kommit att bli enfråga som ger upphov till oro.
Hence, we arelooking not at new phenomena, but rather at a newtendency in drug policy, apparent in at least some Member States, to categorise and collate these phenomena underan umbrella concept, and to set the reduction in theiroccurrence as an objective of national drug strategy.
Beteenden och aktiviteter somoftast omfattas av termen ”olägenhet som narkotikamissbrukinnebär för allmänheten” har länge funnits i de flestamedlemsstater, kandidatländer och Norge.
By presenting a timely review of the development of drugrelated public nuisance in the policy debate in Europe, the EMCDDA aims to inform policy-makers and the public atlarge about the nature of the phenomenon and the trendsand measures in this area of drug policy.
Det handlar alltsåinte om något nytt fenomen, utan snarare om en ny tendensinom narkotikapolitiken, som är tydlig i åtminstone någramedlemsstater, och som går ut på att kategorisera och samladessa fenomen under ett paraplykoncept och att ha som målatt minska deras förekomst.
To what extent is this tendency shared by Europeancountries?
I vilken utsträckning är denna tendens gemensam för deeuropeiska länderna?
Is there a consensual definition for this concept?
Finns det en gemensam definition fördet här konceptet?
Chapter 2Schools, youth and drugs
Kapitel 2Skolor, ungdomar och narkotika
Prevalence and patterns of drug use
Narkotikaanvändningens prevalens och mönster
The latest ESPAD survey data, from 2003, reveal that thehighest lifetime prevalence of cannabis use among 15- and16-year-old school students is in the Czech Republic(44%) (Figure 1).
De senaste ESPAD-uppgifterna från 2003 visar attlivstidsprevalensen för cannabisanvändning (andelpersoner som någon gång har prövat cannabis) blandskolelever i åldern 15–16 år är högst i Tjeckien (44%)(figur 1).
The lowest lifetime prevalence estimates(less than 10%) occur in Greece, Cyprus, Sweden,Norway, Romania and Turkey.
Livstidsprevalensen är lägst (under 10%) i Cypern, Grekland, Norge, Rumänien, Sverige och Turkiet.Bland de länder som har en andel på över 25% finns
Comparable data on young people’s use of alcohol anddrugs come largely from surveys of 15- to 16-year-oldschool students.
Jämförbara uppgifter om ungdomars användning avalkohol och narkotika härrör främst från enkäter blandskolelever i åldern 15–16 år.
The European school survey project onalcohol and other drugs (ESPAD) conducted surveys in1995, 1999 and, most recently, 2003.
Projektet för europeiskaskolundersökningar (ESPAD) genomförde enkäter 1995,1999 och senast 2003.
The 2003 survey(Hibell et al., 2004) provides comparable data from22EU Member States as well as Norway and threecandidate countries (Bulgaria, Romania and Turkey).
Enkäten 2003 (Hibell m.fl., 2004)ger jämförbara uppgifter för 22 EU-medlemsstater, Norgeoch tre kandidatländer (Bulgarien, Rumänien och Turkiet).Även andra skolenkäter (i t.ex.
Otherschool surveys (e.g. in the Netherlands, Sweden and Norway) and ‘health behaviour in school-aged children’(HBSC) surveys also provide data on drug use amongschool students, and generally the findings are very similar.
Nederländerna, Norge och Sverige) och undersökningar av skolbarns hälsovanor(Health Behaviours in School-aged Children, HBSC) gerinformation om narkotikaanvändning bland skolelever ochresultaten är överlag mycket likartade.
The European school survey project on alcoholandother drugs (ESPAD): a growing resourceforunderstanding trends in drug and alcohol useinyoung people
Projektet för europeiska skolundersökningar omalkohol och andra droger (ESPAD): en växanderesurs för att förstå trender när det gäller ungamänniskors narkotika- och alkoholanvändning om de använt det under de senaste tolv månaderna ellerom de använt det under de senaste 30 dagarna,genomsnittlig användning, berusningsdrickande) ochanvändning av olagliga droger (om eleverna någon gånganvänt sådana, om de använt dem under de senaste tolvmånaderna eller om de använt dem under de senaste30dagarna, inklusive uppgifter om hur oftadroganvändning skedde under dessa tidsintervaller).
Some of the main findings of the 2003 survey in the EUMember States, candidate countries and Norway were:
Här följer några av de viktigaste resultaten frånundersökningen för 2003 i EU:s medlemsstater,kandidatländer och Norge:
Cannabis is by far the most commonly used illicit drug;
Cannabis är med bred marginal den olagliga drog somanvänds mest.
Ecstasy is the second most used illegal drug, butexperience is relatively low;
Ecstasy är den näst vanligaste olagliga drogen, menerfarenheten är relativt låg.
Experience of amphetamines and LSD and otherhallucinogens is low;
Erfarenheten av amfetamin, LSD och andrahallucinogener är låg.
Although prevalence of use is relatively low, magicmushrooms are the most commonly used hallucinogensin 12 EU Member States;
Även om användningen av magiska svampar är relativtlåg är de den typ av hallucinogener som oftast användsi tolv av EU:s medlemsstater.
ESPAD is an important source of information on drug andalcohol use among European school students and isinvaluable for recording trends over time.
ESPAD är en viktig källa till information om narkotika- ochalkoholanvändning bland europeiska skolelever och ettovärderligt verktyg när det gäller att dokumentera trenderöver tid.
ESPAD surveyswere conducted in 1995, 1999 and 2003.
ESPAD:s undersökningar genomfördes 1995, 1999och 2003.
Spain did notparticipate in the study, but the 2003 ESPAD report presentsnational data from the Spanish school survey (PNSD).
Spanien deltog inte i undersökningen, men ESPAD-rapporten för 2003 innehåller nationella uppgifter från despanska skolornas undersökning (PNSD).
Other substances used by school students includetranquillisers and sedatives without a doctor’sprescription (with a highest reported national level of17%), and inhalants (national maximum 18%);
Övriga ämnen som används av skolelever är bland annatlugnande medel utan läkarrecept (med en högstarapporterad nationell nivå på 17%) och inhalationsmedel(med en högsta nationell siffra på 18%).
The comparability of the ESPAD school survey is based onstandardisation of target age group and method and timingof data collection, use of random sampling, the robustnessof questionnaire design and assurance of anonymity.
Jämförbarheten i ESPAD:s skolundersökning bygger påstandardisering av målgrupp för ålder samt metod ochtidpunkt för insamling av uppgifter, användning avslumpmässigt urval, att enkäten är stabilt utformad och attanonymiteten garanteras.
The 30-day prevalence of binge drinking (defined asconsuming at least five drinks in a row) variesconsiderably between countries.
Omfattningen av berusningsdrickande under 30 dagar(vilket definieras som att dricka minst fem drinkar i rad)varierar avsevärt mellan olika länder.
The survey questions focus on alcohol consumption (lifetime,12-month and 30-day prevalence, average consumption,
Information om ESPAD och den nya rapporten finns på ESPAD:s webbplats (http://www.ESPAD.org).
Information on ESPAD and the availability of the new reportcan be found on the ESPAD website (www.espad.org).
Frågorna i undersökningen är inriktade påalkoholanvändning (om eleverna någon gång använt det,
lifetime prevalence estimates, ranging from 32% to 40%,are reported in Belgium, France, Ireland and the United Kingdom.
Italien, Nederländerna, Slovakien, Slovenien och Tyskland(27% och 28%), medan livstidsprevalensen är högst,mellan 32% och 40%, i Belgien, Frankrike, Förenadekungariket och Irland.
In most countries, since 1995, there has been aconsistent increase in the number of school students who
I de flesta länder har antalet
However, country variations have ever tried cannabis(are marked.
Det finns dock markanta skillnadermellan länderna.
New data from 2003 ESPAD surveys of 15- to 16-year-oldschool students show that lifetime prevalence of cannabisuse ranges from 3% to 44%.
Nya uppgifter från 2003 års ESPAD-enkäter bland skoleleveri åldern 15–16 år visar att livstidsprevalensen förcannabisanvändning ligger på mellan 3% och 44%.
Between 2% and 36% ofschool students report having used the drug in the last12months, while use in the last month ranged from 0% in
Mellan2% och 36% av skoleleverna säger sig ha använt cannabisnågon gång under de senaste tolv månaderna, medanandelen som har använt cannabis den senaste månaden
Older students (17–18 years) were included in nationalschool surveys conducted in 11 Member States and Bulgaria. Lifetime prevalence of cannabis use in this agerange varied from less than 2% in Cyprus to 56% in the Czech Republic, while current (last month) cannabis useranged from less than 1% in Cyprus to nearly 30% in France.
Äldre elever (17–18 år) omfattades av nationellaskolundersökningar i elva medlemsstater och Bulgarien.Idenna åldersgrupp varierade livstidsprevalensen frånunder 2% i Cypern till 56% i Tjeckien, medan andelensom hade använt cannabis den senaste månadenvarierade från under 1% i Cypern till nästan 30% i Frankrike.
In all countries that conducted surveys, except Cyprus, prevalence estimates among older students werehigher than those for 15- to 16-year olds(23).
I alla länder som genomförde undersökningar,utom Cypern, var de uppskattade prevalenstalen högrebland äldre elever än bland elever i åldern 15–16 år (23).
some countries to 19% in others(21
varierade från 0% i vissa länder till 19% i andra(21
There are relative variations in the different prevalence rates.Forexample, lifetime prevalence is highest in the Czech Republic, but current (last month) use is highest in Spainand France (22%).
Det finns relativa variationer mellan de olikaprevalenserna. Livstidsprevalensen är till exempel högst i Tjeckien, medan andelen som har använt cannabis densenaste månaden är högst i Frankrike och Spanien (22%).
Figure 1: Lifetime, last year and last month prevalence of cannabis use among 15- to 16-year-old school students in 2003
Figur 1: Andelen skolelever i åldern 15–16 som någon gång har använt cannabis, som har använt cannabis det senaste året och som har använt cannabis den senaste månaden
Last year
Det senaste året
Last month
Den senaste månaden