natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communities, © European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2002. EXECUTIVE DIRECTOR: Georges Estievenart EDITORS: Kathy Robertson, John Wright.
OFFICIELL UTGIVARE: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer © Europeiska Centrumet för Kontroll av Narkotika och Narkotikamissbruk, 2002 VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR: Georges Estievenart REDAKTÖRER: Kathy Robertson, John Wright FÖRFATTARE: Danilo Ballotta. Brendan Hughes, Chloé Carpentier GRAFIK: Dutton Mernfield, Förenade kungariket Printed in Italy
Drugs in focus to
Fokus på.narkotika
European Monitoring Centre
Mätning av narkotikamissbrukets prevalens och incidens
Measuring prevalence and incidence of drug use for Drugs and Drug Addiction
,ιν N.irkotJk.i »th Narkotikamissbruk
Indicators for drug­prevention policy in the EU by the EMCDDA and now being implemented by the EU Member States.
Indikatorer för förebyggande narkotikapolitik inom EU fem harmoniserade epidemiologiska indikatorer som ECNN utarbetat och som nu införs av EU:s medlemsstater.
• What can such indicators tell us that is relevant to policy — in particular to the prevention activities mentioned in the EU action plan?
• Vad kan sådana indikatorer berätta för oss som är relevant för strategin ­särskilt för den förebyggande verksamhet som nämns i EU:s handlingsplan?
This policy briefing aims to elucidate two interrelated questions on the use of epidemiological indicators to monitor drug-use prevalence:
Denna strategigenomgång syftar till att klargöra två nära förbundna frågor om användningen av epidemiologiska indikatorer för att övervaka narkotika­missbrukets prevalens:
Reducing the prevalence of drug use through prevention is a key feature of many policies at local, national and international levels.
Förebyggande åtgärder för att minska narkotikaanvändningens utbredning är en av de viktigaste metoderna i många handlingsprogram på lokal, nationell och internationell nivå.
The first target of the European Union drugs strategy (2000-04) is to reduce significantly over five years the prevalence of drug use, as well as the recruitment of new users — especially among those aged under 18.
Det första målet i Europeiska unionens narkotikastrategi (2000­2004) är att under loppet av fem år avsevärt minska förekomsten av olaglig narkotikaanvändning samt nyrekryteringen av missbrukare, särskilt bland ungdomar under 18 år.
The EU drugs strategy and action plan, and how the EMCDDA can help monitor the objectives they set out, are detailed in Making the most of the EMCDDA, a background briefing paper targeted at policy-makers working in the drugs field [1],
EU:s strategi och handlingsplan mot narkotika samt hur ECNN kan hjälpa till att övervaka de mål som dessa anger finns beskrivna i Making the most of the EMCDDA, ett bakgrundsmaterial som riktar sig till politiska beslutsfattare inom narkotikaområdet [1].
The EU action plan on drugs, which translates this strategy into practical steps, identifies priorities in achieving this target.
Prevalens är ett mått på hur många narkotikamissbrukare det finns i ett land eller ett samhälle och hur de fördelar sig inom befolkningen.
These include: comprehensive prevention programmes for both licit and illicit drugs, notably through schools and assistance to parents; wider action on social exclusion and delinquency; positive alternatives to drugs for young people; and innovative approaches to preventing use of synthetic drugs.
Detta mått är användbart för att bedöma om nuvarande åtgärder står i proportion till problemets omfattning och om de är inriktade på rätt befolkningsgrupp.
Prevalence is a measure of how many drug users there are in a country untry or community and how they are distributed across the population.
EU:s handlingsplan för narkotika­bekämpning överför denna strategi till praktiska åtgärder och anger prioriteringar för att uppnå detta mål.
This measure is useful in assessing whether existing responses match the scale of the problem and whether they are directed at the relevant sections of the population.
Dessa prioriteringar omfattar: heltäckande preventionsprogram för både tillåtna och olagliga droger, företrädesvis genom skolor och stöd till föräldrar; mer om­fattande åtgärder mot social utslagning och brottslighet; positiva alternativ till droger för ungdomar; samt innovativa åtgärder som syftar till att förebygga användning av syntetiska droger.
Incidence is a measure of the rate at which people use drugs for the first time.
Incidens är ett mått på det antal personer som använder narkotika för första gången.
It is useful for targeting prevention activities and monitoring recruitment of new users, as required by the EU drugs strategy and action plan.
Detta mått är användbart för att planera förebyggande målinriktade åtgärder och övervaka nyrekryteringen av missbrukare, vilket föreskrivs i EU:s strategi och handlingsplan.
Information on circumstances associated with incidence, and changes in it, are particularly relevant to prevention work.
Information om förhållanden i samband med incidens samt förändringar av den är av särskilt intresse vid förebyggande arbete.
The action plan also calls on the EMCDDA to help measure progress in meeting targets and objectives.
Handlingsplanen uppmanar också ECNN att hjälpa till att mäta vilka framsteg som görs för att uppnå målsättningarna.
For this first target, the agency is using indicators of drug-use prevalence — a set of standards allowing countries to measure the phenomenon in a comparable way.
För detta första mål använder sig narkotika­byrån av indikatorer för narkotikamiss­brukets prevalens (utbredning) ­ en uppsättning med standarder som gör det möjligt för länder att mäta fenomenet på ett jämförbart sätt. Detta är en av totalt
What is the most useful indicator for monitoring the prevalence of drug use in the general population?
Vilken är den mest användbara indikatorn för övervakning av narkotikamissbrukets prevalens i hela befolkningen?
What is the value of using school surveys to monitor drug use among young people?
Vilket värde har skolundersökningar vid övervakning av narkotika­missbruk bland ungdomar?
Is 'under 18' an appropriate cut­off point for monitoring prevalence and recruitment of new users among young people?
Är "under 18 år" en lämplig brytpunkt vid övervakning av prevalens och nyrekrytering av missbrukare bland ungdomar?
Can prevalence indicators tell us how many people who try drugs continue to use them?
Kan prevalensindikatorer ge oss ett svar på frågan hur många av de personer som provar narkotika fortsätter att använda den?
'Information and its evaluation lie at the core of an effective EU drugs strategy.
"Information och utvärdering av den utgör kärnan i en effektiv narkotikastrategi ¡nom EU.
Indicators of prevalence and incidence of drug use are vital if policy­makers are to frame action that will really make a difference, especially in protecting our vulnerable young people against drug­related harms.'
Indikatorer för narkotikamissbrukets prevalens och incidens är viktiga om politiska beslutsfattare skall kunna utarbeta åtgärder som verkligen förändrar något, särskilt för att skydda våra utsatta ungdomar mot narkotikarelaterade skador."
Are some people at a higher risk of continued, or more intensive, drug use than others?
Löper vissa personer större risk än andra att fortsätta använda narkotika eller använda det intensivare?
How do such questions relate to drug­prevention policy?
Hur hör dessa frågor samman med narkotikaförebyggande politik?
Indicators of prevalence and incidence — overview or about 10 million people, are current users (in the last month) [2] (see Figure 1).
Indikatorer för prevalens och incidens - en översikt det för närvarande (under den senaste månaden) [2] (se figur 1).
Current use, the best indicator
Nuvarande användning, bästa indikator
School surveys, a valuable indicator
Skolundersökningar, en värdefull indikator
'Trying to formulate an effective policy on drugs without accurate estimates of prevalence and incidence is like sailing a ship without a rudder.'
"Att försöka formulera en effektiv narkotikapolitik utan tillförlitliga uppskattningar av deras prevalens och incidens är som att segla en båt utan roder."
Lifetime prevalence is a cumulative indicator of the total number of people who have ever tried drugs, including many in the distant past.
Livstidsprevalens är en kumulativ indikator för det totala antalet personer som någon gång provat narkotika.
By definition, such use cannot be reversed.
Per definition kan sådant bruk inte göras ogjort.
So any sharp fall is likely to be due to methodological factors — such as changes in social attitudes or different survey questions — rather than a fall in prevalence.
Det betyder att livstidsprevalens bland allmänheten inte kan falla snabbt, oberoende av hur många som slutat använda narkotika eller förhindras att börja.
Young people need to be surveyed beyond 18
Undersökningar om ungdomar över 18 år behövs
Rather than decline, lifetime prevalence tends to rise year on year, regardless of trends in current use.
Trenden för livstidsprevalens tenderar snarare att öka än att minska oavsett nuvarande användning.
Older people, who were young before the growth in drug use over the last 30 years, pass the upper age limit of the defined population, say 15-64, and are replaced by younger generations with higher rates of use.
Äldre personer, som var unga innan ökningen av narkotikaanvändning under de senaste 30 åren, passerar den övre åldersgränsen för den undersökta populationen, säg 15-64 år, och ersätts av yngre generationer med en högre användningsfrekvens.
As noted above, school surveys show rapid rises in drug experience during adolescence.
Som angavs ovan visar skolundersökningar en snabb ökning av narkotikaerfarenhet under ungdomstiden.
They may also indicate an average age of 15 — or younger — at which schoolchildren first use drugs.
De kan också ge en antydan om en genomsnittsålder på 15 år, eller yngre, då skolbarn använder narkotika första gången.
This appears to confirm the youthfulness of drug users and suggests that the priority should be to reduce prevalence and incidence in the under-18s.
Även om indikatorn livstidsprevalens är värdefull för andra syften så skall den inte användas för att övervaka målet för minskning av narkotikamissbrukets prevalens bland allmänheten.
Furthermore, surveys covering a wider age range usually show minimal levels of drug experience at around age 11 or 12, which can rise to over 40 % by 18.
Dessutom visar undersökningar som omfattar en bredare åldersgrupp vanligen en minimal nivå för narkotikaerfarenhet i åldrarna runt 11-12 år vilken kan öka till 40 % vid 18 års ålder.
This means that monitoring adolescent drug use is very sensitive to age: over a 12-month period up to around 10 % may use drugs, mainly cannabis, for the first time.
Detta betyder att övervakning av narkotikaanvändning bland ungdomar är mycket känslig för ålder: under en 12-månaders period kan upp till 10 % använda narkotika för första gången, huvudsakligen cannabis.
In this group, lifetime prevalence can be a useful measure, since the age gradient reflects the rate at which drug experience increases during adolescence (see Figure 2).
I denna grupp kan livstidsprevalens vara ett användbart mått eftersom åldersfaktorn återspeglar i vilken takt narkotikaerfarenhet ökar under ungdomstiden (se figur 2).
But, even here, current prevalence is still lower than lifetime experience, and only a minority report regular or frequent use.
Men även här är nuvarande användning fortfarande lägre än livstidserfarenhet och endast en minoritet säger sig använda narkotika regelbundet eller ofta.
But appearances can be misleading.
Men skenet kan bedra.
By limiting the age range, school surveys by definition exclude any drug use or initiation outside this range.
Genom att begränsa åldersgruppen utesluter skolundersökningar per definition all narkotikaanvändning eller första användning utanför denna grupp.
Inevitably, this gives an artificially low age for when recruitment of new users typically occurs.
Detta medför ofrånkomligen en konstlat låg ålder för när rekrytering av nya användare vanligen sker.
Surveys of the wider population show that the average age of first use, even of cannabis, is usually around 18, and that the highest prevalence rates are often after young people leave school — for example, among 20 to 24-year-olds.
Undersökningar av en bredare population visar att genom snittsåldern för första användning, även cannabis, normalt sett är runt 18 år, och att den högsta användningsfrekvensen ofta är efter att ungdomarna lämnat skolan, exempelvis bland 20-24-åringar.
This is especially true of drugs other than
Detta gäller särskilt för annan narkotika
A further caveat is that, after 15 or 16, a diminishing proportion of students are covered by school surveys.
Ytterligare en brist är att efter 15-16 års ålder omfattas en minskande andel elever av skolundersökningar.
This makes it harder to measure reliably what happens during the period of transition from adolescence to adulthood.
Detta gör det svårare att tillförlitligt mäta vad som händer under övergångstiden mellan ungdomen och vuxenlivet.
Population surveys suggest that roughly 50 million people in the EU have tried an illicit drug at some point in their lives.
Befolkningsundersökningar visar att runt 50 miljoner personer i EU har prövat en olaglig drog någon gång under sitt liv.
This is equivalent to a lifetime prevalence of about 20 % of the EU population aged 15-64 — one in five of us.
Detta motsvarar en livstidsprevalens på runt 20 % för EU:s befolkning mellan 15 och 64 år, dvs. var femte av oss.
However, only about 7 % have used an illicit drug in the past year, and even fewer, perhaps 4 %
Endast 7 % har använt en olaglig drog under det senaste året och ännu färre, kanske 4 % eller runt 10 miljoner personer, använder
Schematic representation of increasing lifetime prevalence of illegal drug use with age during adolescence
Schematisk framställning av ökande livstidsprevalens för olaglig droganvändning med ålder under ungdomstiden
Figure 1 — Drug use in the general population aged 15-64 years (EU and Norway)
Figur 1 -Markotikaanvändning i sefolkningen, 15-64 år
ESPAD J
[EU och Norge)
School surveys
ESPAD skolundersökningar
17.5 million (7 %) Used in last 12 months
50 miljoner (20 %) Någon gång provat en olaglig drog
10 million (4 %) Used in last month
1 10 miljoner (4 %) 1 Använt under senaste månaden
1-1.5 million (+/-0.5 %)
1 1-1,5 miljoner (+/-0,5 %) 1 Narkotikamissbrukare ålder
cannabis — for example, ecstasy, cocaine or heroin.
exempelvis ecstasy, kokain än cannabis eller heroin.
Table: Risk factors for problem drug use from those for drug use per se
Tabell - Riskfaktorer för drogmissbruk - andra än droganvändningen i sig
This suggests that, however useful school surveys may be, the under-18 cut-off point is too low for monitoring trends in prevalence and incidence of drug use among young people in the EU.
Hur användbara skolundersökningar än är så tyder detta på att brytpunkten vid 18 år är alltför låg när man övervakar trender i narkotikamissbrukets prevalens och incidens bland ungdomar i EU.
A cut-off point of under 25 would be more appropriate.
En brytpunkt vid 25 år skulle vara lämpligare.
Age — increasing use until mid-20s, then decreasing Gender — usually higher in males, though not always much difference Outgoing lifestyles — bars, discos, parties
• Ålder - ökande användning till 25-årsåldem, därefter minskande. • Kön - vanligen högre för män, även om skillnaden inte alltid är så stor. • Utåtriktad livsstil - barer, disko, fester.
Precocity — younger-than-average initiation into 'adult' behaviour in general: sex, smoking, drinking and drugs
• Brådmogenhet - yngre än genomsnittet vad gäller inledande av vuxenbeteende i allmänhet: sex, rökning, alkohol och droger.
Higher disposable income (in some studies, unemployment is also a risk factor)
• Högre disponibel inkomst (i några studier är även arbetslöshet en riskfaktor).
Monitoring the minority who persist with drugs later in life
Övervakning av den minoritet som f ortätter med narkotika senare i livet
Urban settings — higher for illegal drugs but not for alcohol, tobacco, medicines, solvents; less so for cannabis in countries with longer histories of use
• Stadsmiljöer - högre för illegala droger men inte för alkohol, tobak, mediciner, lösningsmedel; gäller i mindre grad cannabis i länder med längre historisk användning.
High-prevalence areas and drug availability Positive images of drug use among peers Alcohol or tobacco use Parental substance use
• Områden med hög prevalens och narkotikatillgänglighet. • Positiva bilder förknippade med narkotikaanvändning bland kamrater. • Alkohol- och tobaksbruk. • Föräldramissbruk.
High levels of drug use in young people prompt the question: how far is this a passing phase, and to what extent do people continue to use drugs or not?
Höga nivåer av droganvändning bland ungdomar föranleder frågan: i hur stor grad är detta en övergångsfas samt i vilken utsträckning fortsätter folk att använda droger eller ej?
This is answered best by monitoring groups of young people over several years, but a very rough indication can be obtained by comparing current use of different drugs in a population with the total who have ever used them in their lifetime (i.e. the continuation rate).
Detta kan man bäst få svar pa genom att övervaka ungdomsgrupper under flera år, men en mycket grov uppskattning kan fås genom att jämföra nuvarande användning av olika droger inom en population med totalsumman för de som någon gång använt dem (dvs. fortsättningsfrekvensen).
• Individual characteristics — including genetic, metabolic and personality • Disrupted/dysfunctional upbringing/family • Low socioeconomic status/social marginalisation/unemployment
• Individuella egenskaper - inklusive genetiska, metaboliska och personlighet. • Splittrad/störd uppväxt/familj. • Låg sodoekonomisk status/social marginalisering/arbetslöshet.
• Other social and psychological problems — early school difficulties, low selfesteem, depression
• Andra sociala eller psykiska problem - tidiga skolsvårigheter, dålig självkänsla, depression.
• Early age of first use — especially in conjunction with other school problems
• Låg ålder vid första användning - särskilt i samband med andra skolproblem.
• Repeated exposure to drug availability — especially in vulnerable groups with other risk factors
• Upprepad exponering för narkotikatillgång - särskilt i sårbara grupper med andra riskfaktorer.
• Lack of clear and relevant information on health risks
• Avsaknad av klar och relevant information om hälsorisker.
All drug-use surveys find current levels of use much lower than those of lifetime experience.
Alla undersökningar om droganvändning visar på lägre nivåer för aktuell användning jämfört med nivån för någon gång använt.
Some studies [4] suggest the highest continuation rates are for cigarettes — over half who ever smoke continue — and especially alcohol where the figure is over three-quarters.
Några studier [4] tyder på att den högsta fortsättningsfrekvensen gäller cigaretter - över hälften som någon gång rökt fortsätter - och särskilt alkohol där siffran är över tre fjärdedelar.
Continuation rates for illegal drugs are considerably lower — for example, 20 % or less.
Fortsättningsfrekvensen för olagliga droger är väsentligt lägre - exempelvis 20 % eller mindre.
per person across the board — or to target heavy drinkers or specific risks such as drink-driving.
försöka minska konsumtionen per person i allmänhet - eller att inrikta sig på tunga alkoholkonsumenter eller särskilda risker, exempelvis alkohol-bilkörning.
peer-group behaviour and lifestyles, as well as availability and opportunity (see table).
ungdomar hänger nära samman med nyfikenhet, beteende och livsstil i kamratgruppen liksom tillgänglighet och möjlighet (se tabell).
Drug use could be seen as part of 'normal' growing-up — and, like other youthful behaviour, mostly attenuating or disappearing over time.
Droganvändning kan ses som en del av en "normal" uppväxt -och som andra ungdomsbeteenden avtar eller försvinner det för det mesta med tiden.
This means that most of those who use illegal drugs are either experimenting or doing it for a limited period when young.
Detta betyder att de flesta av dem som använder olagliga droger antingen experimenterar eller använder dem under en begränsad period när de är unga.
They discontinue for various reasons linked to 'growing up' — a regular job, marriage, children, financial responsibilities, etc. However, if their social circumstances remain conducive to drug use, and with ready availability, use may be prolonged.
De slutar av olika orsaker i samband med att de "blir vuxna" - ett fast arbete, giftermål, barn, ekonomiskt ansvar, osv. Om deras sociala förhållanden även fortsättningsvis främjar narkotikamissbruk och narkotika är lätt att få tag i kan dock användningen förlängas.
But the proportion that persists in regular or intensive drug use is relatively small.
Men den andel som fortsätter med regelbunden eller intensiv narkotikaanvändning är relativt liten.
The prevalence of severe, problem drug use is not easily measured by surveys, so special estimation techniques are needed [5].
Prevalens för tungt, problematiskt narkotikamissbruk kan inte på ett enkelt sätt mätas i undersökningar, så särskilda tekniker för att göra uppskattningar krävs [5].
More intensive problem drug use tends to be associated with individual or family difficulties and adverse social and economic circumstances.
Intensivare drogmissbruk tenderar att höra samman med individuella svårigheter eller familjesvårigheter samt dåliga sociala och ekonomiska förhållanden.
These are similar to factors often found linked to other social problems such as mental illness or criminality.
Dessa faktorer liknar de som ofta hör samman med andra sociala problem såsom mentalsjukdom eller kriminalitet.
It can also be argued that if drug use becomes more common in the general population, the more likely it is that people with these other problems will become heavily involved in drugs.
Det kan också hävdas att om droganvändning blir vanligare bland allmänheten är det ännu troligare att människor med dessa andra problem kommer att bli starkt indragna i droger.
Do some people face higher risk with drugs?
Utsätts vissa människor för större risker vad gäller droger?
One approach on drugs is to aim to reduce drug use across the entire population, in particular among young people.
Ett angreppssätt avseende narkotika är att försöka minska narkotikaanvändningen i hela befolkningen, särskilt bland yngre människor.
The rationale is to cut the number of people at risk of more intensive use and/or problems.
Den logiska grunden är att minska antalet människor som riskerar ett intensivare bruk och/eller missbruk.
The other option is to place less emphasis on prevention of drug use per se — since most is of limited intensity and duration and, in any case, declines with age — and concentrate on highrisk groups and environments.
Den andra valmöjligheten är att lägga mindre vikt vid förebyggande av narkotika användning i sig självt - eftersom den mesta är av begränsad intensitet och varaktighet och hur som helst minskar med ålder - och koncentrera sig på högriskgrupper och högriskmiljöer.
This would imply greater priority to innovative approaches to young people at risk and to tackling social exclusion, delinquency and reintegration of drug users into society.
Detta skulle innebära högre prioritet för innovativa angreppssätt gällande ungdomar utsatta för risker och att ta itu med social utslagning, brottslighet och återanpassning av narkotikamissbrukare till samhället.
Many studies [6] have sought to discover if some people are at higher risk of continued or more intensive drug use than others.
Många studier [6] har försökt ge svar på om vissa människor löper större risk för fortsatt eller intensivare droganvändning.
Unsurprisingly, the picture is complex and not entirely consistent.
Inte helt oväntat är bilden komplex och inte helt konsekvent.