natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1SUCCESSFUL ACCESSION OF TEN NEW MEMBERSTATES be taken into account in the preparations forfuture enlargements of the EU and the euroarea.
De praktiska erfarenheter som gjorts under utvidgningsprocessen har analyserats och kommer att beaktas vid förberedelser inför framtida utvidgningar av EU och euroområdet.
On 1 May 2004 ten countries of central andeastern Europe and the Mediterranean – the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia,Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Sloveniaand Slovakia – joined the EU.
Den 1 maj 2004 kom tio länder i Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet – Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien – med i EU.
The NCBs of thenew Member States were integrated into the ESCB and their governors became fullmembers of the General Council.
De nya medlemsländernas nationella centralbanker integrerades i ECBS och deras chefer blev fullvärdiga medlemmar av ECB:s allmänna råd.
Experts fromthese NCBs have full-member status in themeetings of the ESCB committees wheneverthey deal with matters that fall within the fieldof competence of the General Council.
Experter från dessa nationella centralbanker har status som fullvärdiga medlemmar i ECBS kommittéer när kommittéerna sammanträder för att behandla frågor som faller inom allmänna rådets behörighetsområde.
On 20 October 2004 the European Commissionand the ECB published their respective Convergence Reports on the progress made inthe fulfilment of the obligations regarding theachievement of EMU by the Member Stateswith a derogation status, including the new Member States.
Den 20 oktober 2004 offentliggjorde Europeiska kommissionen och ECB sina respektive konvergensrapporter om de framsteg som medlemsländerna med undantag, inklusive de nya medlemsländerna, hade gjort när det gäller vad som krävs för att förverkliga EMU.
The ECB’s Convergence Report concluded that none of the countriesassessed fulfilled all the conditions foradopting the euro, including the legislativerequirements for safeguarding effectiveindependence of the NCBs.
I ECB:s konvergensrapport drogs slutsatsen att inget av de länder som granskats uppfyllde samtliga villkor för att införa euron, inbegripet villkoren på det rättsliga området för att säkerställa de nationella centralbankernas oberoende.
The integration of the new members into the ESCB went smoothly.
Integreringen av de nya medlemmarna i ECBS gick smidigt.
On the basis of the ECB’s Accession Master Plan, set out in 2003,preparations were undertaken in particular inthe fields of central bank operations, paymentand settlement systems, statistics, banknotes,and IT infrastructure and applications.
Anslutningen hade förberetts genom ECB:s generalplan, som upprättades 2003, särskilt när det gäller områdena centralbankstransaktioner, betalnings- och avvecklingssystem, statistik, sedlar och infrastruktur och applikationer inom IT.
Therelevant ESCB IT infrastructure was enhancedand now connects all 25 NCBs and the ECB,providing increased reliability and enhancedsecurity services.
ECBS IT-infrastruk-tur inom hithörande områden förstärktes, och i dag är samtliga de 25 nationella centralbankerna och ECB härigenom hopkopplade, vilket ger ökad tillförlitlighet och förbättrad säkerhet.
The key for subscription tothe ECB’s capital was expanded and the NCBsof the new Member States paid up a percentageof their subscribed capital as a contribution tothe operational costs of the ECB.
Fördelningsnyckeln för teckning av ECB:s kapital utvidgades, och de nya medlemsstaternas nationella centralbanker betalade en procentsats av sitt tecknade kapital som ett bidrag till kostnaderna för ECB:s verksamhet.
In terms of the number of countries joining, thisenlargement was the most important in thehistory of European integration.
Sett utifrån antalet länder som blev nya medlemmar var denna utvidgning den mest betydelsefulla i Europas integrationshistoria.
However, theeconomic weight of the new Member States isrelatively small compared with previousenlargements.
De nya medlemsländernas ekonomiska tyngd är emellertid relativt liten jämfört med tidigare utvidgningar.
As a result, the accession of thenew Member States has not fundamentallychanged the key characteristics of the EUeconomy.
Till följd av detta har anslutningen av de nya medlemsländerna inte i någon större utsträckning ändrat nyckeltalen för EU:s ekonomi.
Economic diversity within the EUhas increased, however, as the institutional andstructural features of the new Member Statesare in many respects different from those of theother Member States.
Den ekonomiska mångfalden inom EU har dock ökat eftersom de institutionella och strukturella dragen i de nya medlemsländerna i många hänseenden skiljer sig från dem i de övriga medlemsländerna.
The majority of the new Member States have been engaged in atransition process from a centrally planned toa market economy, involving fundamentalinstitutional and structural changes in theireconomies.
De flesta av de nya medlemsländerna har genomgått en omvandlingsprocess från centralplanerad ekonomi till marknadsekonomi, som omfattar grundläggande institutionella och strukturella förändringar i deras ekonomier.
Over a longer time horizon,enlargement is likely to contribute positively toeconomic growth in the EU; indeed, a positiveimpact was already observed during the decadeof preparations for enlargement.
Sett i ett längre tidsperspektiv kommer utvidgningen förmodligen att bidra positivt till den ekonomiska tillväxten i EU.
The fifth highlevel seminar on the accessionprocess, held in Paris in March 2004, markedthe final phase of the preparations foraccession.
I själva verket noterades en positiv effekt redan under det årtionde då förberedelsearbetet inför utvidgningen pågick.
The seminar, jointly organised bythe ECB and the Banque de France, broughttogether the governors and high-levelrepresentatives of the central banks of the ESCB, the ten acceding countries and the twocandidate countries – Bulgaria and Romania –which were about to finalise negotiations foraccession to the EU.
I detta avsnitt presenteras uppgifter för ett antal centrala makroekonomiska nyckeltal för EU, före och efter anslutningen av de nya medlemsstaterna, tillsammans med uppgifter för USA och Japan.
ECB Annual Report 2004
I mars 2004 hölls det femte högnivåseminariet om anslutningsprocessen i Paris, vilket markerade slutfasen i förberedelserna inför anslutningen.
million. Measured in these terms, the EUcontinues to be the largest entity in theindustrialised world.
med detta mått är EU fortsatt den största enheten i den industrialiserade världen.
exchange rates for 2003, the accession of thenew Member States led to a rise in the EU’sshare of global GDP from 30.4% to 31.8%.It should be noted, however, that theseinternational comparisons are heavilyinfluenced by developments in exchange rates.One way to overcome the variability andpotential distortions associated with marketprices is to use a comparison on the basis ofpurchasing power parities (PPPs), even if thesemeasures have their own caveats.
Det bör emellertid noteras att dessa internationella jämförelser kraftigt påverkas av växelkursutvecklingen. Ett sätt att komma förbi variabiliteten och de eventuella snedvridningarna som hänger samman med marknadspriser är att använda en jämförelse på basis av köpkraftsparitet (PPP), även om detta mått också har sina brister.
In PPP termsand on the basis of 2003 data, the most recentenlargement increased the EU’s GDP by 9.5%,making it larger than that of the United States.
I PPP-termer för 2003 ökade den senaste utvidgningen EU:s BNP med 9,5 % och gjorde den större än USA:s.
Economic activity in the countries forming the EU25, as measured by GDP, was 9,752 billionin 2003, to which, on the basis of currentexchange rates, the accession of the new Member States contributed 4.5%.
Den ekonomiska aktiviteten i de länder som utgör EU-25 uppgick, mätt med BNP, till 9 752 miljarder euro 2003. Till detta bidrog anslutningen av de nya medlemsländerna med 4,5 %, räknat i löpande växelkurser.
From ahistorical perspective, the economic size ofthis enlargement was relatively limited.
I ett historiskt perspektiv var den ekonomiska omfattningen av denna utvidgning relativt begränsad.
Forexample, the accession of Spain and Portugal tothe European Community in 1986 (which at thetime consisted of ten countries) raised the Community’s total GDP by slightly more than8%, and the enlargement to Austria, Finlandand Sweden in 1995 increased economic outputby just over 7%.
Spaniens och Portugals anslutning till Europeiska gemenskapen 1986 (som vid den tidpunkten bestod av tio länder) ökade till exempel gemenskapens totala BNP med lite mer än 8 %, och utvidgningen med Österrike, Finland och Sverige 1995 ökade den ekonomiska produktionen med lite över 7 %.
On the basis of GDP data and
Mätt med BNP och växelkurserna 2003 innebar anslutningen av de nya
As the new Member States have a relativelylarge population in relation to their currentlevel of economic activity, their accession
Eftersom de nya medlemsländerna har en relativt stor folkmängd i förhållande till sin nuvarande aktivitetsnivå i ekonomin, medförde anslutningen att genomsnittet av BNP per capita i EU minskade. Detta förväntas dock gradvis
Table 16 Key characteristics of the EU economy including and excluding the new Member States
Tabell16 Nyckeltal för EU:s ekonomi, inklusiveochexklusivedenyamedlemsländerna
Population GDP (share of world GDP) GDP
Folkmängd BNP (andel av världens BNP)BNP
Exports of goods and services Imports of goods and services
Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster
457.7 31.8 9,752 10,193 21.3 22.3 12.4 12.1 millions%€ billions PPP billions€ thousands PPP thousands% of GDP% of GDP
9,3 13,8 miljoner % miljarder euro köpkraftsparitet miljarder euro (1 000) köpkraftsparitet (1 000) % av BNP % av BNP
Agriculture, fishing, forestry Industry (including construction) Services Unemployment rate Labour force participation rate 3)
Jordbruk, fiske, skogsbruk Industri (inklusive byggindustri) Tjänster Arbetslöshet Arbetskraftsdeltagande 3)
% of GDP% of GDP% of GDP%%%
% av BNP % av BNP % av BNP % % %
Surplus (+) or deficit (-)
Överskott (+) eller underskott (-) Utgifter Inkomster Bruttoskuld
% of GDP% of GDP% of GDP% of GDP% of GDP% of GDP% of GDP
% av BNP % av BNP % av BNP % av BNP % av BNP % av BNP % av BNP
Sources: Eurostat, European Commission, IMF, BIS, ECB and ECB calculations.1) GDP shares are based on country GDPs in current US dollars.2) Based on gross value added at current prices.3) Defined as the ratio of the labour force to the working age population (those aged between 15 and 64).4) Defined as the ratio of the number of employed persons to the working age population (those aged between 15 and 64).5) Based on the ESA 95.6) EU15 and EU25: total deposits with MFIs; United States: demand, time and savings deposits with banking institutions;Japan: demand and time deposits with deposit money banks.7) EU15 and EU25: MFI loans to other residents; United States: loans by commercial banks, savings institutions and credit unions;Japan: loans to the private sector.
Källor: Eurostat, Europeiska kommissionen, IMF, BIS, ECB och ECB:s beräkningar.1) BNP-andelar baseras på respektive lands BNP i aktuell US-dollarkurs.2) Baserat på förädlingsvärde brutto i löpande priser.3) Andel av den arbetsföra befolkningen (15–64 år) som är sysselsatt eller arbetslös.4) Andel sysselsatta i procent av den arbetsföra befolkningen (15–64 år).5) Baserat på ENS 95.6) EU-15 och EU-25; total inlåning i MFI; USA: inlåning över natten, tidsbunden inlåning och sparinlåning i bankinstitut; Japan:inlåning över natten och tidsbunden inlåning i depositionsbanker.7) EU-15 och EU-25; MFI-lån till andra hemmahörande; USA: utlåning från affärsbanker, sparinstitut och kreditkassor; Japan: lån till den privata sektorn.
implies a decline in the average level of GDPper capita in the EU. This, however, is expectedto change gradually in line with progress inthe catching-up process.
komma att förändras i takt med att de nya medlemsländerna gör framsteg i att inkomstmässigt komma ifatt de tidigare.
Compared with the United States and Japan, GDP per capita in the EU25 is relatively low, although the differencevis-à-vis Japan is much more limited in PPPterms (on the basis of figures for 2003).
Jämfört med USA och Japan är BNP per capita i EU-25 relativt låg, även om skillnaden gentemot Japan är mycket mer begränsad mätt i köpkraftsparitet (enligt uppgifter för 2003).
agriculture (3.2%) and industry (31.9%) and asmaller share of services (64.9%) in GDP thanthe average of the other EU countries.
en mindre andel tjänster (64,9 %) av BNP än genomsnittet i de övriga EU-länderna.
Sectoraldifferences tend to be more pronounced in thenew Member States than in the EU15 in termsof the distribution of employment acrossthese sectors.
Sektoriella olikheter tenderar att vara mer uttalade i de nya medlemsländerna än i EU-15 när det gäller fördelningen av sysselsättningen mellan dessa sektorer.
Nevertheless, enlargement hasresulted in only slight changes in the shares ofthese broad sectors in the EU’s GDP and thedistribution of employment.
Utvidgningen har emellertid lett till endast små förändringar av dessa breda sektorers andelar av EU:s BNP och av sysselsättningens fördelning.
Relative to othermajor economic blocs, the agricultural sectorin the EU is large by comparison with that ofthe United States and Japan, whereas the EU’sindustrial sector is larger than that of the United States but smaller than that of Japan.
Jämfört med andra större ekonomiska block är jordbrukssektorn i EU stor i förhållande till den i USA och Japan, medan EU:s industrisektor är större än den i USA men mindre än den i Japan.
Itsservices sector is larger than that of Japan butsmaller than that of the United States.
EU:s tjänstesektor är större än Japans men mindre än USA:s.
The accession of the new Member States willalso have a longerterm effect on economicactivity as it affects incentives for andimpediments to the flow of goods, services,capital and persons (the “four freedoms”)between the new Member States and the other EU countries, although migration flows will berestricted for a number of years.
De nya medlemsländernas anslutning kommer också att få en långsiktig effekt på den ekonomiska aktiviteten eftersom den påverkar incitament och hinder för flödet av varor, tjänster, kapital och personer (de ”fyra friheterna”) mellan de nya medlemsländerna och de övriga EU-länderna, även om flyttningsströmmarna kommer att vara begränsade under ett antal år.
For example,the extension of the Single Market, byincreasing the scope for these four freedoms to25 countries, is likely to enhance competitionand create economies of scale.
Utvidgningen av den gemensamma marknaden genom att räckvidden för dessa fyra friheter ökas till att omfatta 25 länder, kommer till exempel sannolikt att öka konkurrensen och skapa skalfördelar.
The extent ofthese effects and the speed at which theymaterialise will, however, depend on manyfactors, such as the future economic policies of EU Member States.
Omfattningen av dessa effekter och den tid det tar för dem att förverkligas kommer emellertid att vara beroende av flera faktorer, till exempel EU-ländernas framtida ekonomiska politik.
LABOUR MARKETThe average unemployment rate in the new Member States is higher than that in the EU15countries, and enlargement has thus led to asomewhat higher average unemployment ratefor the EU25.
ARBETSMARKNADDen genomsnittliga arbetslösheten i de nya medlemsländerna är högre än den i EU-15, och utvidgningen har därmed lett till en något högre arbetslöshet för EU-25.
Despite falling during the late1990s, the unemployment rate in both the EU15and the EU25, at 8.1% and 9.1% respectively in2003, remains significantly higher than inthe United States and Japan, where it stoodat 6.0% and 5.3% respectively.
Trots att arbetslösheten minskade i slutet av 1990-talet var den fortsatt betydligt högre under 2003 i både EU-15 och EU-25 – 8,1 % respektive 9,1 % – än i USA och Japan, där den uppgick till 6,0 % respektive 5,3 %.
In the newcentral and eastern European Member States,unemployment rates have risen and regionalunemployment differences have grown duringthe past decade, owing to structuraladjustments associated with the transition to amarket economy.
I de nya medlemsländerna från Central- och Östeuropa har arbetslösheten ökat och skillnaderna i arbetslösheten mellan olika regioner tilltagit under det senaste årtiondet, till följd av strukturanpassningar i samband med övergången till marknadsekonomi.
Prospects for employmentcould improve in the years ahead, however,as job-cutting associated with businessrestructuring may ease.
Sysselsättningsutsikterna kan emellertid komma att förbättras under de kommande åren eftersom nedskärningarna i samband med omstruktureringar av företag kan komma att minska i omfattning.
In the longer run, thenew Member States’ potential for catching upin terms of GDP per capita may also contributeto favourable employment trends and lowerunemployment.
På längre sikt kan de nya medlemsländernas förmåga att komma ifatt när det gäller BNP per capita också komma att bidra positivt till sysselsättningen och till en lägre arbetslöshet.
INTERNATIONAL TRADEFollowing enlargement, EU15 trade with thenew Member States and trade among those Member States is naturally recorded as intraEU trade instead of international trade.
INTERNATIONELL HANDELEfter utvidgningen redovisas EU-15:s handel med de nya medlemsländerna och handeln mellan dessa medlemsländer naturligtvis som handel inom EU i stället för internationell handel.
Bycontrast, trade between the new Member Statesand the rest of the world excluding the EU15countries now counts as extra-EU25 trade.
Samtidigt räknas handeln mellan de nya medlemsländerna och resten av världen exklusive EU-15 nu som handel med länder utanför EU-25.
Theaccession of the new Member States hasslightly reduced the trade openness of the EU,despite the fact that most new Member Statesare very open economies, as EU15 trade withthe new Member States is more significant thanthe new Member States’ trade with countriesoutside the EU.
Trots att de flesta av de nya medlemsländerna är mycket öppna ekonomier har anslutningen lett till att EU:s öppenhet i handeln minskat något, eftersom EU-15:s handel med de nya medlemsländerna är mer omfattande än de nya medlemsländernas handel med länder utanför EU.
According to data for 2003,exports of goods and services represented12.4% of GDP in the enlarged EU, comparedwith 9.3% and 12.2% for the United States and Japan respectively.
Enligt uppgifter för 2003 stod exporten av varor och tjänster för 12,4 % av BNP i det utvidgade EU, jämfört med 9,3 % och 12,2 % för USA respektive Japan.
The accession of the new Member Stateshas lowered the employment rate in the EU by1.4 percentage points, so that it now standsat 63.0%.
Anslutningen av de nya medlemsländerna har minskat sysselsättningsgraden i EU med 1,4 procentenheter till 63,0 %.
A breakdown of the employment ratein the new Member States suggests thatthe participation rate of men in particular is
En uppdelning av sysselsättningsgraden i de nya medlemsländerna tyder på att särskilt männens sysselsättning är betydligt lägre än i EU-15, medan gapet för kvinnor är mindre uttalat.
PRODUCTION STRUCTUREThe structure of production in the new Member States is characterised by a larger share of
Sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare (55–64 år) är också avsevärt lägre i de nya medlemsländerna än i EU-15.
ECB Annual Report 2004
Jämfört med USA och Japan är arbets-
The combinationof a lower participation rate and a higherunemployment rate in the EU is reflected in anemployment rate which is below that of the United States and Japan.
Kombinationen av ett lägre arbetskraftsdeltagande och en högre arbetslöshet i EU speglas i en sysselsättningsgrad som ligger under den i USA och Japan.
FISCAL POSITION AND THE SIZE OF THEGOVERNMENT SECTORThe accession of the new Member States hasnot substantially changed the weighted averagegovernment deficit ratio in the EU, despite thefact that most new Member States have highfiscal deficits (see also Section 2.5 of Chapter1).
OFFENTLIGA FINANSER OCH DEN OFFENTLIGA SEKTORNS STORLEKDe nya medlemsländernas anslutning har inte ändrat det vägda genomsnittliga underskottet i de offentliga finanserna i EU i någon större utsträckning, trots att de flesta av de nya medlemsländerna har betydande budgetunderskott (se även avsnitt 2.5 i kapitel 1).
The public expenditure and revenue sharesin GDP are somewhat smaller in most of thenew EU countries, although they are high inrelation to their income levels.
De offentliga utgifternas och inkomsternas andelar av BNP är något mindre i de flesta av de nya EU-länderna, även om de är höga i förhållande till ländernas inkomstnivåer.
The small sizeof the new Member States’ economies meansthat the share of the general government sectorin the EU25 is nevertheless broadly unchangedcompared with the EU15.
I och med att de nya medlemsländernas ekonomier är små är den offentliga sektorns andel i EU-25 emellertid i stort sett oförändrad jämfört med EU-15.
As the public debtratio in the new Member States is generallysignificantly below the level in the EU15, theaverage EU debt-to-GDP ratio is somewhatlower than before enlargement.
Eftersom den offentliga skuldkvoten i de nya medlemsländerna i allmänhet är betydligt lägre än i EU-15, är den genomsnittliga skuldkvoten i EU något lägre än före utvidgningen.
FINANCIAL STRUCTUREEnlargement has not involved significantchanges to the financial structure of the EU as awhole, although financial intermediation is onaverage more focused on banks in the new Member States than in the EU15.
i de nya medlemsländerna än i EU-15. I de flesta av de nya medlemsländerna är den finansiella sektorn relativt liten, mätt som banksektorns samlade tillgångar och aktiebörsvärdet.
In most new Member States the financial sector is relativelysmall, as measured by total banking sectorassets and securities market capitalisation.However, the level of financial intermediation,i.e. the channelling of new funds by financialinstitutions into new claims to financeinvestment, has recently advanced fairlyrapidly in some new Member States.
Omfattningen av förmedlingen av finansiella resurser, dvs. kanaliseringen av finansinstitut av nya medel till nya fordringar för att finansiera investeringar, har emellertid ökat relativt snabbt i vissa av de nya medlemsländerna den senaste tiden.
Incomparison with the United States, the EU’sfinancial sector continues to be more orientedtowards the banking sector, whereas the role ofstock markets in financial intermediation isless important.
Jämfört med i USA fortsätter banksektorn att ha större betydelse i EU: s finansiella sektor, medan aktiemarknadernas roll i den finansiella förmedlingen är av mindre betydelse.
By comparison with Japan,however, the banking sector plays a smallerrole in the EU’s financial sector, while stockmarkets are more significant.
Jämfört med Japan spelar emellertid banksektorn en mindre roll i EU:s finansiella sektor, medan aktiemarknaderna har större betydelse.
The general government deficit, which stood at2.8% in the EU25 in 2003, is currently lowerthan in the United States and Japan.
Underskottet i de offentliga finanserna, som uppgick till 2,8 % i EU-25 för 2003, är för närvarande lägre än i USA och Japan.
At the sametime, the general government sector makes up alarger share of the economy in the EU25 than inthe United States and Japan.
Samtidigt står den offentliga sektorn för en större del av ekonomin i EU-25 än i USA och Japan.
In the EU25, thegovernment expenditure ratio stands at almost49% and the government revenue ratio at justbelow 46%.
I EU-25 uppgår den offentliga sektorns utgiftskvot till nästan 49 % och den offentliga sektorns inkomstkvot till något under 46 %.
In the United States, the generalgovernment sector accounts for somewhatmore than 34% of GDP in terms of expenditureand slightly less than 30% of GDP in terms ofrevenue.
I USA utgör den offentliga sektorns utgifter något över 34 % i förhållande till BNP och inkomsterna något mindre än 30 %.