natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Large revisions ofpast deficit figures – as witnessed, for example,in the case of Greece in 2004 – are clearlydamaging to public confidence and thecredibility of the entire framework.
Stora revideringar av tidigare uppgifter om underskott – till exempel när det gäller Grekland 2004 – skadar utan tvekan allmänhetens förtroende och hela regelverkets trovärdighet.
Theyundermine the accurate and timelyidentification of imbalances and adjustmentneeds, which can cause serious delays in theimplementation of policy measures.
De undergräver en korrekt och snabb identifiering av obalanser och anpassningsbehov, vilket kan leda till allvarliga förseningar i fråga om genomförandet av finanspolitiska åtgärder.
By addinguncertainty to fiscal monitoring, they reducethe value of multilateral surveillanceprocedures and, thus, weaken the effectivenessof peer pressure.
Genom att de gör budgetövervakningen osäker reducerar de värdet på de multilaterala övervakningsprocesserna och försvagar följaktligen effekten av kollegialt tryck.
It is therefore of vitalimportance that action be taken to ensure thereliable compilation and timely reporting ofgovernment finance statistics.
Det är därför mycket viktigt att vidta åtgärder för att säkerställa en tillförlitlig sammanställning och en tidsmässigt korrekt rapportering av statistik över den offentliga sektorns finanser.
All Member States should respect the European accountingrules when reporting expenditure and revenues.As stated by the ECOFIN Council on 2 June2004, budgetary statistics must not bevulnerable to political and electoral cycles.
Alla medlemsländer bör respektera de europeiska redovisningsreglerna när de rapporterar utgifter och inkomster. I enlighet med vad Ekofinrådet noterade den 2 juni 2004 får statistik över de offentliga finanserna inte påverkas av politiska och valmässiga cykler.
In more detail, after the appreciation of the eurolevelled off in January and February 2004, theeuro reversed some of its earlier gains amid animprovement in the global economic outlookand shifting market perceptions about thefundamental forces affecting exchange rates.At that time, there were increasing signs thatthe recovery was taking hold in the United States and Japan, while the outlook for the euroarea continued to be more subdued.
En närmare granskning visar att sedan eurons förstärkning planat ut i januari och februari 2004 återhämtade den sig något i samband med förbättrade globala ekonomiska utsikter och ett förändrat marknadssentiment om de grundläggande krafterna som påverkar växelkurserna.
This servedto switch the market’s attention from the largeand persistent US current account deficittowards expectations of higher returns in the United States, thereby providing support to the US currency.
Vid den här tidpunkten kom allt fler signaler på att återhämtningen i USA och Japan hade tagit fart, medan utsikterna för euroområdet fortsatte att vara mer dämpade.
Between May and mid-October2004 the euro strengthened slightly, amid agradually improving outlook for the euro areaeconomy as tentative signs emerged ofeconomic expansion spreading from the exportsector to domestic demand.
Detta vände marknadens koncentration bort från det stora och ihållande amerikanska bytesbalansunderskottet till förväntningar på högre avkastning i USA, vilket understödde den amerikanska valutan.
ECB Annual Report 2004
Mellan maj och mitten av oktober 2004 stärktes euron något, bland långsamt förbättrade utsikter för euroområdets ekonomi i samband med preliminära tecken på ekonomisk expansion som spreds från exportsektorn till inhemsk efterfrågan.
on the US dollar and the Japanese yen.Decisions by the FOMC to raise interest rateshad already been priced in by the financialmarkets and did not affect exchange ratedevelopments.
tes euron också mot den japanska yenen (med 3,7 %) och noterades i slutet av året till 139,7 yen, vilket innebär att den japanska yenen stärktes mot US-dollarn med mer än 4 %.
During this quarter the US dollar reached multi-year lows against theeuro, the pound sterling and the Japanese yen.
Euron var oförändrad gentemot det brittiska pundet i slutet av året jämfört med nivån den 2 januari 2004, och noterades till 0,71 pund.
US dollar, depreciated vis-à-vis the euro.
väntad av finansmarknaden och påverkade inte växelkursutvecklingen.
Witheffect from 1 January 2005, however, the Latvian lats has been pegged to the euro at LVL 0.702804, and has since traded close tothe peg rate.
Med början i mitten av oktober stärktes emellertid euron kraftigt mot US-dollarn samt mot flera asiatiska valutor, till följd av dessa valutors formella eller informella koppling till dollarn.
The Maltese lira remainedrelatively stable against the euro in 2004,reflecting the dominant weight of the euro inthe currency basket underlying its peg.
Detta skedde i samband med en bred försvagning av den amerikanska valutan sista kvartalet 2004.
In ERM II the Danish krone traded close to itscentral parity, while the currencies that entered ERM II on 28 June 2004 (the Estonian kroon,the Lithuanian litas and the Slovenian tolar)either moved in a very narrow range or wereunchanged relative to their central parityagainst the euro.
Under detta kvartal nådde US-dollarn sin lägsta nivå på flera år gentemot euron, det brittiska pundet och den japanska yenen.
At the end of 2004 the euro stood in nominaleffective terms – as measured against thecurrencies of 23 important trading partnersof the euro area – 2.3% above the levelobserved at the beginning of the year.
I slutet av 2004 låg eurons nominella effektiva växelkurs – mätt mot euroområdets 23 viktigaste handelspartner – 2,3 % över nivån i början av året.
Thisoverall appreciation in 2004 concealscounterbalancing movements of the euroagainst a number of partner currencies includedin the effective exchange rate index.
Denna totala förstärkning under 2004 döljer motverkande rörelser i euron gentemot ett antal valutor i handelspartner som ingår i det effektiva växelkursindexet.
Morespecifically, the euro appreciated markedlyagainst the US dollar, as well as against the Chinese renminbi and the Hong Kong dollar,which are both linked to the US currency.
Närmare bestämt förstärktes euron kraftig mot US-dollarn samt mot den kinesiska renminbin och hongkongdollarn, som båda är kopplade till den amerikanska valutan.
On31 December 2004 the euro stood at USD 1.36,roughly 8.2% stronger than at the beginning ofthe year.
Den 31 december 2004 stod euron i 1,36 mot US-dollarn, dvs. ungefär 8,2 % högre än i början av året.
At the same time, the euro moderatelydepreciated against the Swiss franc, the Norwegian krone and, to a larger extent, the Korean won (by 6.3%).
Samtidigt försvagades euron något mot schweizerfrancen, den norska kronan och, i högre grad, den koreanska wonen (med 6,3 %).
It also depreciatedagainst the currencies of several of the new EU Member States: the Czech koruna, the Hungarian forint, the Polish zloty and the Slovak koruna (see also Section 3).
Den försvagades också mot valutorna i flera av de nya EU-medlemsländerna: den tjeckiska korunan, den ungerska forinten, den polska zlotyn och den slovakiska korunan (se även avsnitt 3).
The Cypruspound also appreciated slightly, while the Latvian lats, which was partially linked to the
Det cypriotiska pundet stärktes också något, medan den lettiska laten, som delvis var kopplad till US-dollarn, försvagades mot euron.
On24 February 2005 the euro stood in nominaleffective terms about 1.4% below its level atthe beginning of the year. The depreciationreflected a weakening against the US dollar,
Från och med den 1 januari 2005 har den lettiska laten emellertid varit kopplad till euron vid 0,702804 lats, och har sedan dess handlats nära denna kurs.
ECB Annual Report 2004
Den maltesiska liran förblev i stort sett stabil mot euron under 2004, vilket speglar eurons dominerande vikt i den valutakorg till vilken kursen är knuten.
Chart 29 Nominal and real effective euroexchange rates 1)
Diagram 29 Eurons nominella och reala effektiva växelkurs1)
Chart 30 Current account balance and itscomponents
Diagram 30 Bytesbalans och dess komponenter
(EUR billions; seasonally-adjusted data)
(miljarder euro; säsongrensade uppgifter)
-80 goods services income current account current transfers
Tjänster
The latest observations for monthlydata are for December 2004.
De senaste månadsuppgifterna avser december 2004.
In the case of the ULCM-basedreal EER, the latest observation is for the third quarter of 2004and is partly based on estimates.
Den senaste uppgiften för den ULCM-baserade reala EER avser tredje kvartalet 2004 och är delvis baserad på uppskattningar.
ECB Annual Report 2004
Under 2004 utvecklades emellertid den ackumulerade säsongrensade handelsbalansen över tolv månader i två olika riktningar.
investment reflecting the strong growth ofthe global economy, which more than offsetthe negative impact of the higher euro (asan appreciation of the euro reduces the eurovalue of income credits received in foreigncurrencies).
nedgången i euroområdets direktinvesteringar i utlandet i form av aktier och kan delvis spegla starkare tillväxtutsikter i världsekonomin under 2004 jämfört med i euroområdet.
This lowerlevel of net financial flows into the euro areawas mainly a result of increased net outflows indirect investment (see Chart 31).
Ökningen av nettoinflöden av portföljinvesteringar berodde huvudsakligen på att hemmahörande utanför euroområdet ökade sina nettoköp av euroområdets aktier.
Developments in direct investment can beprimarily accounted for by the gradual declinein foreign direct investment inflows into theeuro area, basically due to direct investment ineuro area equity capital by non-residents beingone-third of that recorded a year earlier.
Uppgifter från marknadsenkäter tyder på ett förnyat intresse hos utländska investerare för euroområdets aktier.
Thisdecline was larger than the decline in euro areadirect investment abroad in the form of equitycapital and may partly reflect a stronger growthoutlook for the global economy in 2004 relativeto the euro area.
Det faktum att värderingen av euroområdets aktier ansågs relativt lockande bidrog, tillsammans med förväntningar på en appreciering av euron under 2004, också till denna utveckling.
Chart 31 Financial account balance and itscomponents
Diagram 31 Finansiellt sparande och dess komponenter
ECB Annual Report 2004
Denna nedgång var större än
Based on cumulated flows over the first threequarters of 2004, the euro area recorded netoutflows in foreign direct investment vis-à-vismost of its main partner countries, apart fromthe United States and Switzerland.
talen 2004 främst riktades mot Storbritannien och USA, som traditionellt är de största mottagarländerna av denna investeringskategori.
Euro area investorswere also large net purchasers of Japaneseequity securities.
Euroområdets investerare var också stora nettoköpare av japanska aktier.
The improvement of theeconomic outlook in Japan, particularly at thebeginning of 2004, appears to have influencedthe portfolio investment decisions of euro areainvestors.
De förbättrade ekonomiska utsikterna i Japan, särskilt i början av 2004, tycks ha påverkat euroområdets investerares portföljinvesteringsbeslut.
On theliability side, the low level of euro area shortterm interest rates did not encourage foreigninvestment in euro area money marketinstruments, with non-residents investingalmost exclusively in euro area bonds and notesin 2004.
uteslutande i euroområdets obligationer och skuldväxlar under 2004.
On the asset side, euro area investorsallocated about 75% of their internationalportfolio of debt instruments to bonds andnotes and 25% to money market instruments.Compared with 2003, this allocation amountedto a smaller weight being given by euroarea residents to international bonds and notesin 2004.
På tillgångssidan fördelade euroområdets investerare cirka 75 % av sin internationella portfölj med räntebärande värdepapper till obligationer och skuldväxlar och 25 % till penningmarknadsinstrument. Jämfört med 2003 uppvisade denna fördelning att hemmahörande i euroområdet fäste mindre vikt vid internationella obligationer och skuldväxlar under 2004.
This may have been linked toanticipation of possible capital losses as aresult of expected higher longterm interestrates in the United States.
Detta kan ha varit kopplat till förväntningar på eventuella realisationsförluster till följd av väntade högre långa räntor i USA.
ECB Annual Report 2004
På grundval av sammanlagda flöden under de tre första kvartalen 2004 redovisade euroområdet nettoutflöden av utländska direktinvesteringar gentemot de flesta av sina största handelspartner, bortsett från USA och Schweiz.
3ECONOMIC AND MONETARYDEVELOPMENTSINNON-EURO AREAEU MEMBERSTATES
3EKONOMISK OCH MONETÄR UTVECKLINGI EU-LÄNDER UTANFÖR EUROOMRÅDET
ECONOMIC ACTIVITYReal GDP growth in the noneuro area EUMember States was relatively strong in 2004and generally exceeded the euro area average(see Table 6).
EKONOMISK AKTIVITETReala BNP-tillväxten i EU-länderna utanför euroområdet var relativt kraftig under 2004 och översteg i allmänhet genomsnittet i euroområdet (se tabell 6).
Output growth was highest in the Baltic States and Poland, the countries with thelowest level of GDP per capita in the EU.
Produktionstillväxten var högst i de baltiska staterna och Polen, dvs. de länder som har den lägsta BNP-nivån per capita i EU.
At theother end of the scale, it was lowest in Denmarkand Malta, although real GDP growth started torecover in these countries from the subduedrates that prevailed in 2003.
I andra änden av skalan var den lägst i Danmark och Malta, även om den reala BNP-tillväxten började återhämta sig i dessa länder från de dämpade nivåer som rådde 2003.
private consumption growth was sustained bythe strong performance of the labour marketand growth in housing wealth.
understöddes ökningen i den privata konsumtionen av den kraftiga utvecklingen på arbetsmarknaden och ökade bostadsinvesteringar.
In a number ofnon-euro area EU Member States, especially inthe Baltic States and Hungary, householdspending was also backed by high and, insome cases, increasing credit growth to theprivate sector.
I ett antal EU-länder utanför euroområdet, särskilt de baltiska länderna och Ungern, understöddes hushållens konsumtion även av hög, och i vissa fall ökad, tillväxt i kreditgivningen till den privata sektorn.
In addition, in most of thenew Member States, price rise expectationsstemming from changes in taxation andregulated prices related to EU accessionstimulated consumption spending in the firsthalf of 2004.
I de flesta av de nya medlemsländerna stimulerade dessutom förväntningar på prisökningar, till följd av ändrade skatter och administrativt fastställda priser i samband med EU-anslutningen, konsumtionsutgifterna under första halvåret 2004.
Finally, in some countries, thefiscal stance remained relatively loose.
Slutligen var inriktningen på finanspolitiken fortsatt relativt slapp i vissa länder.
Domestic demand was the main contributor toreal GDP growth in 2004 in many noneuro area EU Member States.
Inhemsk efterfrågan stod för det största bidraget till den reala BNP-tillväxten under 2004 i flera EU-länder utanför euroområdet.
In particular, gross fixedcapital formation was the key driver of outputgrowth.
Bakom produktionstillväxten låg i synnerhet fasta bruttoinvesteringar.
Growing industrial confidence, a highdegree of capital utilisation and an improveddemand outlook contributed to the recovery ininvestment in many of the new Member States,Denmark and Sweden.
Ökat förtroende inom industrin, en hög grad av kapitalutnyttjande och förbättrade efterfrågeutsikter bidrog till återhämtningen i investeringsverksamheten i flera av de nya medlemsländerna samt i Danmark och Sverige.
In many of the new Member States, particularly in the Baltic States, the robustness of domestic demand alsoreflected the significant growth in privateconsumption, which was supported by gainsin real disposable income associated withvigorous wage increases and improvements inthe labour market.
I flera av de nya medlemsländerna, särskilt i de baltiska länderna, speglade den starka inhemska efterfrågan också den kraftiga ökningen i privat konsumtion, som understöddes av ökade reala disponibla inkomster i samband med kraftiga löneökningar och förbättringar på arbetsmarknaden. I Storbritannien
Turning to external demand, the contribution ofnet exports to real GDP growth variedsignificantly across the noneuro area EUMember States.
Om man ser till den utländska efterfrågan varierade nettoexportens bidrag till den reala BNP-tillväxten avsevärt mellan EU-länderna utanför euroområdet.
While external demandsignificantly supported output growth in Poland and Sweden, it acted as a drag ongrowth in most of the new Member States andthe United Kingdom.
I Polen och Sverige stöddes produktionstillväxten kraftigt av utländsk efterfrågan, medan den hade en dämpande effekt på den reala BNP-tillväxten i de flesta av de nya medlemsländerna och Storbritannien.
Despite this, it isimportant to note that export and import growthremained relatively strong in 2004, especiallyin the new Member States.
Det är trots detta viktigt att konstatera att export- och importtillväxten förblev relativt kraftig under 2004, särskilt i de nya medlemsländerna.
In particular, goodsand services trade volumes were spurred by theremoval of barriers to trade on EU accession,
I synnerhet stimulerades handelsvolymen för varor
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabell 6 Real BNP-ökning i EU-länderna utanför euroområdet och i euroområdet
Source: Eurostat.Note: Quarterly figures are seasonally adjusted for the Czech Republic and seasonally and working day-adjusted for the United Kingdom.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Källa: Eurostat.Kvartalssiffrorna för Tjeckien är säsongrensade samt säsongrensade och kalenderkorrigerade för Storbritannien.1) Aggregat för EU-10 inkluderar de 10 nya medlemsländerna.2) Aggregat för EU-13 inkluderar de 13 EU-länderna utanför euroområdet.
by higher demand in trading partner countriesand by further gains in productivity.
I Lettland, Ungern och Slovakien var HIKP-inflationen nästan tre gånger högre än genomsnittet i euroområdet.
Hungary and Slovakia, annual HICP inflationrates were almost three times higher than theeuro area average.
och tjänster av undanröjandet av handelshinder vid EU-anslutningen, av ökad efterfrågan från handelspartners och av ytterligare produktivitetsvinster.
As a result of the recovery in economicactivity, sizeable foreign direct investmentinflows received in the last few years andongoing structural reform, the labour marketsituation gradually improved in most non-euroarea EU Member States throughout 2004,particularly in the Baltic States.
Till följd av återhämtningen i den ekonomiska aktiviteten, omfattande inflöden av utländska direktinvesteringar de senaste åren och pågående strukturreformer förbättrades situationen på arbetsmarknaden gradvis i de flesta EU-län-der utanför euroområdet under 2004, särskilt i de baltiska länderna.
Employmentgrowth, however, tended to be rather subduedin most of the new Member States, due toearlier increases in wage costs in somecountries and a structural skill mismatchbetween labour supply and demand.
Sysselsättningstillväxten tenderade emellertid att vara relativt dämpad i de flesta av de nya medlemsländerna, till följd av tidigare ökningar av lönekostnader i vissa länder och en strukturell yrkesmässig obalans mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden.
In severalcountries, especially Poland and Slovakia,unemployment rates remained very high.
I flera länder, särskilt Polen och Slovakien, var arbetslösheten fortsatt mycket hög.
In the United Kingdom the labour market was tighter.
I Storbritannien var arbetsmarknaden stramare.
Most of the new Member States recordedhigher HICP inflation rates in 2004 comparedwith 2003 (see Table 7).
De flesta av de nya medlemsländerna registrerade en högre HIKP-inflation 2004 än 2003 (se tabell 7).
The strongest increasein inflation was observed in the Czech Republic, Latvia, Lithuania, Hungary and Poland.
De kraftigaste inflationsökningarna noterades i Tjeckien, Lettland, Litauen, Ungern och Polen.
In some noneuro area EU Member States, however, average inflation ratesdeclined in 2004.
I några EU-länder utanför euroområdet sjönk emellertid den genomsnittliga inflationen under 2004.
The strongest declines wererecorded in Cyprus and Slovenia.
De största nedgångarna registrerades i Cypern och Slovenien.
Moreover,the inflation pattern during 2004 varied acrosscountries.
Dessutom varierade inflationsmönstret mellan olika länder under 2004.
In a number of countries, inflationpicked up considerably in the first half of 2004before either stabilising at a higher level orgradually declining in the second half of theyear.
I ett antal länder ökade inflationen kraftigt under första halvåret 2004 innan den antingen stabiliserades på en högre nivå eller långsamt sjönk under årets andra hälft.
In a few other Member States, however,HICP inflation rates remained broadly stablefor the whole year.
I ett fåtal andra medlemsländer förblev emellertid HIKP-inflationen i stort sett stabil under hela året.
Inflation developments in the noneuro area EUMember States were partly driven by somecommon factors, in particular the strongincrease in oil prices in 2004.
Inflationsutvecklingen i EU-länderna utanför euroområdet berodde delvis på vissa gemensamma faktorer, särskilt de kraftiga oljeprisökningarna under 2004.
However, theprecise impact of this factor on inflation variedacross countries, largely reflecting differences
Däremot varierade den exakta effekten av denna faktor på inflationen mellan olika länder, vilket till stor del speg-
PRICE DEVELOPMENTSPrice dynamics in the noneuro area EUMember States were very mixed acrosscountries in 2004.
PRISUTVECKLINGPrisutvecklingen i EU-länderna utanför euroområdet var mycket blandad mellan de olika länderna under 2004.
Denmark, Lithuania,Sweden and the United Kingdom recorded thelowest annual HICP inflation rates at around1%, thus well below the euro area average.
Danmark, Litauen, Sverige och Storbritannien uppvisade den lägsta årliga HIKP-inflationen på cirka 1 %, dvs. långt under genomsnittet i euroområdet. I de flesta av
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabell7 HIKP-inflation i EU-länderna utanför euroområdet och i euroområdet
Source: Eurostat.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Källa: Eurostat.1) Aggregat för EU-10 inkluderar de 10 nya medlemsländerna.2) Aggregat för EU-13 inkluderar de 13 EU-länderna utanför euroområdet.
in consumption patterns, market structures andenergy intensity of production.
Offentliga sektorns överskott (+)/underskott (-) 2001 2002 2003 2004
Foodprices increased in most new Member States inthe first half of the year as these countrieswere integrated into the Common Agricultural Policy and as remaining sectoral trade barrierswere removed.
I budgetsaldona ingår inte intäkter frånförsäljningen av UMTS-licenser.1) Kalenderårsuppskattningar.2) Aggregat för EU-10 inkluderar de 10 nya medlemsländerna.3) Aggregat för EU-13 inkluderar de 13 EU-länderna utanför euroområdet.
Given the relatively large shareof food prices in their HICP consumer baskets,this had a noticeable impact on HICP inflationin most of the new Member States.
lar olikheter i konsumtionsmönster, marknadsstrukturer och produktionens energiintensitet. I vissa länder kanske dessutom de högre oljeprisernas inverkan på inflationen inte slog igenom fullt ut under 2004.
Moreover,indirect taxes and excise duties were increasedin a number of the new Member States to bringthem more into line with those prevailing inthe EU.
Vissa inflationstryck uppstod också till följd av kraftig BNP-tillväxt i de flesta länder. Följaktligen har även lönetrycket börjat stiga i ett antal länder.
The prospect of tax-induced priceincreases following EU accession led to higherdemand in early 2004, thereby also causinghigher inflation.
frågan i början av 2004, vilket också orsakade högre inflation.