natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Establish economy-wide approaches, provide behavioural incentives and balance drivers of consumption;share global burdens of mitigation and adaptation.
i takt med att miljöproblemen har blivit mer komplexa och djupare kopplade till andra samhälleliga intressen, har osäkerheten och riskerna knutna till problemen ökat.
Improve efficiency of resource use (such as materials, food, energy, water) and consumption in the face of increasing demand, reduced resources and competition; cleaner production.
Förbättra effektiviteten i resursanvändning (såsom material, livsmedel, energi, vatten) och konsumtion mot bakgrund av ökad efterfrågan, minskade resurser och konkurrens; renare produktion.
Integrate ecosystem services linked to climate change, resource use and health; account for use of natural capital (i.e. water, land, biodiversity, soil) in decisions on sectoral management.
Integrera ekosystemtjänster kopplade till klimatförändringar, resursanvändning och hälsa, räkna in användning av naturresurser (Dvs. vatten, mark, biologisk mångfald, jord) i beslut om sektorsvis förvaltning.
Source: EEA.
Europeiska miljöbyrån.
The report does not present any warnings of imminent environmental collapse.
Rapporten presenterar inte några varningar om en överhängande ”miljökollaps”.
However, it does note that some local and global thresholds are being crossed, and that negative environmental trends could lead to dramatic and irreversible damage to some of the ecosystems and services that we take for granted.
Men den noterar att vissa lokala och globala trösklar passeras och att negativa miljötrender kan leda till dramatiska och oåterkalleliga skador på vissa ekosystem och tjänster som vi tar för givet.
In other words, the current insufficient rate of progress observed over the past few decades in addressing environmental issues may severely undermine our ability to deal with potential future negative impacts.
Med andra ord, de senaste decenniernas otillräckliga takt i arbetet för att lösa miljöproblemen kan allvarligt undergräva vår förmåga att hantera framtida negativa effekter.
Looking at the state of the environment and future challenges from different perspectives
Tillståndet i miljön och framtida utmaningar ur olika perspektiv
Subsequent chapters assess, in more detail, key trends in the four environmental priority issues already mentioned.
Senare kapitel bedömer mer i detalj viktiga trender för de fyra prioriterade frågorna i fokus för rapporten.
Chapters 2 to 5 provide an assessment of the state of, trends in and prospects for each of these issues.
I kapitlen 2 till 5 ges en bedömning av miljötillståndet, utvecklingstendenserna och framtidsutsikterna för var och en av dessa områden.
Chapter 6 reflects on the many direct and indirect connections across issues from the perspectives of natural capital and ecosystem services, focusing on land, soil and water resources.
Kapitel 6 visar på de många direkta och indirekta sambanden genom perspektiven naturkapital och ekosystemtjänster, med fokus på mark, jord- och vattenresurser.
Chapter 7 uses another lens by looking out to the rest of the world in terms of key socioeconomic and environmental megatrends that can be expected to affect Europe's environment.
Kapitel 7 använder ett annat perspektiv och granskar resten av världen när det gäller viktiga socioekonomiska och miljömässiga megatrender som kan förväntas påverka Europas miljö.
The final chapter, Chapter 8, reflects on the findings of the previous chapters and their implications for future environmental priorities.
Det sista kapitlet, kapitel 8, återkopplar till resultaten i föregående kapitel och diskuterar konsekvenser för framtida prioriteringar på miljöområdet.
It does this through an additional series of lenses; the lens of managing natural capital and ecosystem services, the lens of a green economy, the lens of strengthened integrated policies and the lens of state-of-the-art information systems, and concludes that:
Detta sker via en rad olika perspektiv; förvaltning av naturkapital och ekosystemtjänster, grön ekonomi, förstärkta integrerade strategier och ett perspektiv via ett ”state-of-the-art” system för information. Till slutsatserna hör:
• better implementation and further strengthening of environmental protection provide multiple benefits;
• bättre genomförande och en ytterligare förstärkning av miljöskyddet ger flera fördelar;
• dedicated management of natural capital and ecosystem services increases resilience;
• särskild förvaltning av naturresurser och ekosystemtjänster ökar motståndskraften;
Climate change
Klimatets förändring
Climate change could lead to catastrophic impacts if unchecked
Klimatets förändring kan leda till katastrofala konsekvenser om den inte hejdas
While the global climate has been remarkably stable for the past 10 000 years, providing a backdrop for the development of human
Samtidigt som det globala klimatet har varit anmärkningsvärt stabilt under de senaste 10 000 åren, vilket skapat förutsättningar för den mänskliga civilisationens utveckling såsom vi känner den, finns det nu tydliga tecken på att klimatet förändras (1).
This is widely recognised as one of the most prominent challenges facing humankind.
Detta är allmänt erkänt som en av de största utmaningarna för mänskligheten.
A concentrations of greenhouse gases (GHG) (
A) visar en globala atmosfäriska koncentrationen av växthusgaser (GHG) ( markant ökning sedan förindustriell tid, med halter av koldioxid (CO
) far exceeding the natural range of the past 650 000 years. The
2 som vida överstiger naturliga nivåer de senaste 650 000 åren.
2 concentration of atmospheric CO has increased from a pre-industrial
Koncentrationen av atmosfäriskt CO har ökat från en förindustriell nivå
Increases in GHG emissions are largely due to the use of fossil fuels, although deforestation, land-use change and agriculture also provide significant but smaller contributions.
Ökningen av utsläppen av växthusgaser beror till stor del på användningen av fossila bränslen, men även avskogning, förändrad markanvändning och jordbruk ger betydande, men mindre bidrag.
As a consequence, the average global air temperature in 2009 had risen by 0.7 to 0.8 °C since pre-industrial times (3).
Som en följd hade den genomsnittliga globala temperaturen under 2009 stigit med 0,7 procentenheter till 0,8°C jämfört med förindustriell tid (3).
Indeed, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) concluded that global warming since the middle of the 20th century is very likely to have been due to human
Den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) drar slutsatsen att den globala uppvärmning som skett sedan mitten av 1900-talet mycket
influences (
sannolikt beror på mänsklig påverkan (
In addition, best estimates of current projections suggest global mean temperatures could rise by as much as 1.8 to 4.0 °C — or 1.1 to 6.4 °C taking into account the full uncertainty range — over the course of this century if global action to limit GHG emissions proves unsuccessful (4).
Utvecklingen är möjlig inom detta århundrade om globala åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser utsläpp inte lyckas (4).
Recent observations give reason to believe that the rate of growth of GHG emissions and many climate impacts are approaching the upper boundary of the IPCC range of projections
Aktuella observationer ger oss anledning att anta att tillväxttakten i utsläppen av växthusgaser liksom utvecklingen för andra påverkansfaktorer gör att vi närmar oss den övre gränsen i IPCC:s prognos för temperaturens
rather than the lower ones (
utveckling i stället för den lägre (
Changes in climate and temperature increases of such magnitude are associated with a wide range of potential impacts.
Förändringar i klimat och temperatur i nuvarande omfattning är förknippade med en rad olika potentiella effekter.
Already over the last three decades, warming has had a discernible influence at the global scale on observed changes in many human and natural systems
Redan under de senaste tre årtiondena har uppvärmningen haft en märkbar global inverkan på observerade förändringar i många mänskliga och naturliga system. Hit
— including shifts in precipitation patterns, rising global mean sea level, the retreat of glaciers and decline in the extent of Arctic sea ice coverage.
hör förändringar i nederbördsmönster, stigande global genomsnittlig havsnivå, glaciärers reträtt och minskad omfattning på havsisens täckning i Arktis.
Furthermore, in many instances river run-off has changed, especially in snow- or glacier-fed rivers (6).
I många fall har också vattendragens avrinning förändrats, särskilt i floder med vatten från snösmältning eller glaciärer (6).
Other consequences of changing climatic conditions include increases in global mean ocean temperatures, widespread melting of snow and ice sheets, increased flood risk for urban areas and ecosystems, ocean acidification, and extreme climatic events including heat waves.
Andra konsekvenser av ändrade klimatförhållanden inkluderar ökning av den genomsnittliga temperaturens i världshavens ytvatten, utbredd avsmältning av snö och istäcken, ökad risk för översvämningar, havsförsurning och extrema väderförhållanden, inklusive värmeböljor.
The impacts of climate change are expected to be felt in all regions of the planet, and Europe is no exception.
Effekterna av klimatets förändring väntas påverka alla regioner i världen, och Europa är inget undantag.
Unless action is taken, climatic changes are expected to lead to considerable adverse impacts.
Om inte åtgärder vidtas, väntas klimatförändringarna leda till betydande och skadliga effekter.
Past and projected global surface temperature change (relative to 1980–19), based on multiaverages for selected IPCC scenarios
Global förändring i yttemperatur (i förhållande till 1980–19) och prognos baserad på medelvärden för utvalda IPCC scenarier.
The bars on the right of the figure indicate the best estimate (solid line within each bar) and the likely range asesed for all six IPCC marker scenarios at 2090–2099 (relative to 1980–1999).
Staplarna till höger visar den bästa uppskattningen (heldragen linje inom varje stapel) och troligt utfall för alla sex IPCC scenarierna 2090–2099 (jämfört med 1980–1999).
The horizontal black line has been added by EEA to indicate the EU Council conclusion and UNFCC Copenhagen Accord objective of 2 °C maximum temperature increase above pre-industrial (1.4 °C above 1990 because of about 0.6 °C temperature increase from the pre-industrial period to 1990).
Den horisontella svarta linjen har lagts till av EEA för att visa Europeiska rådets slutsats och målet i FN:s ”Copenhagen Accord” om max 2 °C temperaturökning över förindustriell nivå (1,4°C över 1990 då ungefär 0,6°C av temperaturhöjning skett under den förindustriella perioden fram till 1990).
The EU has been reducing its greenhouse gas emissions, and will meet its Kyoto obligation
EU har minskat sina utsläpp av växthusgaser och kommer att uppfylla åtagandet enligt Kyotoprotokollet
Meeting the target of limiting global temperatures increases to less than 2 °C will require a concerted global effort — including further substantial GHG emission reductions in Europe.
Målet att begränsa den globala temperaturökningen till mindre än 2°C kommer att kräva en samlad global insats – inklusive ytterligare betydande minskning av utsläppen av växthusgaser i Europa.
In 2008, the EU was responsible for between 11 and 12 % of global GHG emissions (9) — while being home to 8 % of the world's population.
Under 2008 svarade EU för mellan 11 och 12 procent av de globala utsläppen av växthusgaser (9) – samtidigt är unionen hem för 8 procent av världens befolkning.
According to current projections taking into account population growth and economic development worldwide, Europe's percentage contribution will decrease, as emissions in emerging economies continue to increase (10).
Enligt nuvarande prognoser, med hänsyn till befolkningsökning och global ekonomisk utveckling, kommer Europas andel av de globala utsläppen att minska eftersom utsläppen i framväxande ekonomier fortsätter att öka (10).
Annual emissions of GHG in the EU in 2008 corresponded to around
EU:s årliga utsläpp av växthusgaser motsvarade under 2008 cirka 10 ton
Meanwhile, the EU is in third place behind China and the USA ( the trends in EU GHG emissions relative to economic development — measured as gross domestic product (GDP) — in the EU indicate an overall decoupling of emissions from economic development over time.
Utsläppens utveckling i relation till på tredje plats efter Kina och USA ( den ekonomiska utvecklingen – mätt som bruttonationalprodukten (BNP) – visar dock på en generell frikoppling mellan utsläpp och ekonomisk utveckling över tid.
Climate change h an ge substances (ODS) under the Montreal Protocol has contributed indirectly to a very significant decrease in GHG emissions: this has reduced GHG emissions globally by more than the reductions expected through compliance with the provisions of the Kyoto Protocol by the end of 2012 (13).
Det bör dock noteras att dessa utsläpp siffror bara reflekterar utsläpp inom EU:s territorium, beräknat i enlighet med internationellt överenskomna riktlinjer under UNFCCC.
Greenhouse gas emissions as tonnes COper person by country in 2008
Europas bidrag till de globala utsläppen skulle vara större om europeisk import av varor och tjänster med “inbäddat kol” beaktas.
Domestic GHG emissions in EU-15 and EU-27 between
U tsläpp av växthusgaser i EU-15 och E
190 and 2008 (
190 och 2008 (
EU-15: – 8 % Kyototarget by 2008–2012
EU-15: – 8 % Kyoto-mål senast 2008-2012
EU-27: – 20 % unilateraltarget by 2020
EU-27: – 20 % ensidigt EU-mål till 2020
EU-27 total greenhouse gas emissions EU-15 total greenhouse gas emissions
EU-27 totala utsläpp av växthusgaser EU-15 totala utsläpp av växthusgaser
• decreases in emissions from agriculture (by more than 20 % since 1990);
Klimatets för för än dr in ändring g
EU GHG emissions trends between 1990 and 2008 were dominated by the two largest emitters, Germany and the United Kingdom, which together were responsible for more than half of the total reduction in the EU.
U tsläpp av växthusgaser i EU-27 per sektor år 2008 och förändringar mellan 190 och 2008
The overall trends are influenced by the fact that, in many cases, emissions from large point sources have been reduced, while at the same time emissions from some mobile and/or diffuse sources, especially those transport-related, have increased substantially.
Å andra sidan har utsläppen minskat under samma period på grund av faktorer som:
Transport emissions of GHGs increased by 24 % between 1990 and 2008 in the EU-27, excluding emissions from international aviation and marine transport (9).
Totala utsläpp av växthusgaser per sektor i EU-27, 2008
14 by 22 %, or 52 million cars, between 1995 and 2006 (
• förbättrad energieffektivitet, bland annat inom industriell slutanvändning och i energiindustrin;
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
• förbättrad bränsleekonomi i fordon;
Greenhouse gas emissions in the EU-27 by sector in 2008, and changes between 190 and 2008
Industriella processer 8,3 % bättre avfallshantering och förbättrad återvinning av deponigas (avfallssektorn har nått den högsta relativa reduktionen);
Total greenhouse gas emissions by sector in EU-27, 2008
Flyktiga utsläpp 1,7 %
Energyproduction31.1 %
• minskningar av utsläppen från jordbruket (med mer än 20 procent sedan 1990);
Households/services14.5 %
Tillverkning/byggande 12,4 %
* Excludes international aviation and shipping(6 % of total GHG emissions)
*Omfattar ej internationell luftfart och sjöfart = 6 % av de totala utsläppen av växthusgaser
Changes 1990–2008
Förändring 1990–2008
Total GHGInternational shipping International aviation
De totala utsläppen International sjöfart Internationell luftfart
Waste Agriculture Industrial processes Fugitive emissions Households/services
Avfall Jordbruk Industriella processer Flyktiga utsläpp Hushåll / tjänster
Transport Manufacturing/construction Energy production
Transport Tillverkning / byggande Energiproduktion
Emisions from international aviation and international maritime navigation, which are not covered by the Kyoto Protocol, are not included in the top figure.
Utsläpp från internationell luftfart och internationella sjöfart, vilka inte omfattas av Kyotoprotokollet, ingår inte i beräkningen av totala utsläpp.
If included in the total, the share of transport would reach around 24 % of total EU-27 GHG emisions in 2008.
Om dessa räknats med skulle transporternas andel motsvara cirka 24 procent av EU-27:s totala utsläpp av växthusgaser 2008.
The increases in greenhouse gas emissions in the transport sector — as well as several other environmental impacts of transport — continue to be closely linked to economic growth.
De ökade utsläppen av växthusgaser inom transportsektorn – liksom annan miljöpåverkan från transporter – fortsätta att vara nära kopplade till ekonomisk tillväxt.
The EEA's annual Transport and Environment Reporting Mechanism (TERM) report monitors the progress and effectiveness of efforts to integrate transport and environment strategies.
EEA:s årliga rapport om transport och miljö (TERM) övervakar framsteg och effektivitet i de insatser som genomförs för att integrera strategier för transport och miljö.
For 2009, the report highlighted the following trends and findings:
2009 års rapport visar följande trender och resultat:
•Freight transport tends to grow slightly faster than the economy, with road and air freight recording the largest increases in the EU-27 (43 % and 35 %, respectively, between 1997 and 2007).
•Godstransporterna tenderar att växa något snabbare än ekonomin, väg- och flygfrakt svarar för de största ökningarna i EU-27 (43 procent respektive 35 procent mellan 1997 och 2007).
The share of rail and inland waterways in the total freight volumes declined during that period.
Transporter på järnväg och inre vattenvägar minskade sina andelar av total fraktvolym under denna period.
•Passenger transport continued to grow but at a slower rate than the economy.
•Persontransporter fortsatte att växa men i en långsammare takt än ekonomin.
Air travel within the EU remained the fastest growth area, increasing 48 % between 1997 and 2007.
Flygresor inom EU uppvisar den snabbaste tillväxten och ökade med 48 procent mellan 1997 och 2007.
Car journeys remained the dominant mode of transport, accounting for 72 % of all passenger kilometres in the EU-27.
Bilresor var det dominerande transportsättet och svarade för 72 procent av alla passagerarkilometer i EU-27.
•Greenhouse gas emissions from transport (excluding international aviation and maritime transport) grew by 28 % between 1990 and 2007 in EEA countries (by 24 % in EU-27), and now account for around 19 % of total emissions.
•Utsläpp av växthusgaser från transportsektorn (utom internationell luftfart och sjöfart) ökade med 28 procent mellan 1990 och 2007 i EEA-länderna (med 24 procent i EU-27), och nu svarar för ungefär 19 procent av de totala utsläppen.
•In the European Union, only Germany and Sweden are on track to meet their 2010 indicative targets for biofuels use (however, see also discussion related to bioenergy production in Chapter 6).
•I Europeiska unionen är det endast Tyskland och Sverige som är på väg att uppfylla sina vägledande mål för biobränsleanvändning 2010 (se dock diskussion om produktion av bioenergi i kapitel 6).
•Despite recent reductions in air pollutant emissions, road transport was the largest emitter of nitrogen oxides and the second largest contributor of pollutants forming particulate matter in 2007 (see also Chapter 5).
•Trots den senaste tidens minskade utsläpp av luftföroreningar, släpper vägtrafiken ut störst mängd av kväveoxider och var 2007 den näst största källan till föroreningar som bildar partiklar (se även kapitel 5).
•Road traffic remains by far the largest source of exposure to transport noise.
•Vägtrafiken är fortfarande den största källan till exponering för transportrelaterat buller.
The number of people exposed to damaging noise levels, especially at night, is expected to increase unless effective noise policies are developed and implemented in full (see also Chapter 5).
Antalet människor som utsätts för skadliga bullernivåer, speciellt på natten, förväntas öka om inte effektiva bullerstrategier utformas och genomförs (se även kapitel 5).
The report concludes that addressing the environmental aspects of transport policy effectively requires a vision for what the transport system should be like by the mid 21st century.
I rapporten konstateras att en vision av hur transportsystemet ska se ut i mitten av 2000-talet krävs för att kunna ta itu med de miljömässiga aspekter av transportpolitiken på ett effektivt sätt.
The process of establishing a new Common Transport Policy is essentially about creating this vision and then designing policies to achieve it.
Arbetet för att inrätta en ny gemensam transportpolitik handlar i huvudsak om att skapa denna vision och sedan utforma strategier för att uppnå den.
Source: EEA (
Källa: Europeiska miljöbyrån (
Climate change h an ge
Klimatets för för än dr in ändring g
Projections by the European Commission indicate that EU emissions would be 14 % below 1990 levels by 2020, taking into account implementation of national legislation in place by early 2009.
Teknisk utveckling inom till exempel industriella processer, fordon, uppvärmning och elektriska apparater har förbättrat energieffektiviteten avsevärt inom alla sektorer.
Assuming that the climate and energy package is fully implemented, the EU is expected to reach its 20 % GHG reduction target (16).
Effektivare energianvändning i byggnader har en betydande potential för framtiden (19).
It is worth noting that part of the additional reduction could be achieved through the use of flexible mechanisms both in the trading and non-trading sectors(E).
Smarta apparater och intelligenta nät kan därtill förbättra el-systemens totala effektivitet så att ineffektiv och miljöbelastande energiproduktion behöver tas till mindre ofta, till exempel genom att minska toppbelastningar.
Key related efforts include the expansion and strengthening of the
Box 2.2 Nya energisystem: super-nät och smarta-nät
), as well as setting legally binding targets for increasing the share of renewable energy to 20 % of overall energy consumption, including a 10 % share in the transport sector, compared to a total share of less than 9 % in 2005 (18).
För att möjliggöra införlivandet av stora mängder el från förnybar energi, måste vi tänka över hur vi transporterar energin från producent till användare.
Limiting global mean temperature increases to below 2 °C in the longer term and reducing global GHG emissions 50 % or more compared with 1990 by 2050, is generally considered to be beyond what can be achieved with incremental emission reductions.
Delar av förändringen väntas komma från energi alstrad på långt avstånd från användarna, energi som överförs effektivt mellan länder och över hav.
In addition, systemic changes in the way we generate and use energy, and how we produce and consume energy-intensive goods are likely to be required. Thus, further improvements in both energy efficiency and resource-use efficiency need to continue as a key component of GHG emission strategies.
Program som ”DESERTEC-initiativet” (c), Nordsjöländernas ”Offshore Grid Initiative” (d) och ”The Mediterranean Solar Plan” (e) syftar till att ta itu med denna fråga och bygga partnerskap mellan regeringar och den privata sektorn.
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Sådana super-nät bör komplettera fördelarna med smarta nät.
Share of renewable energy in final energy consumption
Smarta nät kan ge elanvändare information om sitt konsumtionsbeteende och ge dem möjlighet att aktivt engagera sig i förändra det.
F ) in EU-27 in 2007 compared to 2020 targets (
Denna typ av system kan också bidra till utvecklingen av eldrivna fordon, och i sin tur att bidra till nätens stabilitet och hållbarhet (f).
Sweden Latvia Finland Austria Portugal Denmark Romania Estonia Slovenia Lithuania France Spain Germany Bulgaria
På lång sikt kan satsningar på sådana nät minska de framtida investeringar som krävs för att uppgradera Europas överföringssystem.