natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Concerning the nature and legal character of EEIGs: lhe legal basis that requires EEIGs to exclusively support "economic activities" limits their range of crossborder operations. Moreover.
När det gäller de europeiska ekonomiska intressegrupperingarnas art och rättsliga status begränsar deras rättsliga grund - enligt vilken de endast skall stödja ekonomisk verksamhet -deras möjligheter till gränsöverskridande samarbete.
EEIGs can only act in the context of private law and are therefore unable to take on the statutory functions of local authorities.
Vidare kan de europeiska ekonomiska intressegrupperingarna endast agera i privaträttsliga sammanhang och kan därför inte ta över de lokala myndigheternas befogenheter.
It is therefore not possible to create any public law suitable for an EEIG.
Av denna anledning är det inte möjligt att skapa någon offentlig rätt anpassad till europeiska ekonomiska intressegrupperingar.
A second restriction on the use of this instrument for the purpose of' crossborder cooperation springs from the particular legal relation between EEIGs. third parties and public law bodies, which can only be controlled by a specific national law, not by the members of the EEIG.
Ytterligare en begränsning i användningen av detta instrument vid gränsöverskridande samarbete utgörs av det särskilda rättsliga förhållande som råder mellan EEIG. tredje man och offentliga organ, som endast kan kontrolleras genom en bestämd nationell lagstiftning och inte av grupperingens medlemmar.
However, where public law bodies are involved in private law relations, the immediate control of national law no longer applies.
I de fall offentliga organ ingår i samarbete av privaträttslig art träder den direkta kontrollen genom nationell lagstiftning ur kraft.
In this case, legal contact comes first under the control of the individual contract of the Grouping, then the Community regulation comes into force.
I dessa fall kontrolleras det rättsliga förhållandet i första hand genom grupperingens enskilda avtal, och först därefter träder gemenskapslagstiftningen i kraft.
National laws only come into play after these two options have been utilised.
Nationell lagstiftning blir endast aktuell sedan dessa två alternativ tillämpats.
Relations between third parties under national law are not possible and a new representative body would need to be created for relations of this type.
Relationer mellan tredje parter under nationell lagstiftning är inte möjligt och ett nytt organ bör inrättas för relationer av denna typ.
Cooperation since EEIGs cannot take over the management of' a large programme of cooperation (which would most likely require 'contact with third parties under public law) without the establishment of another structure.
Detta innebär en kraftig begränsning för europeiska ekonomiska intressegrupperingar att delta i gränsöverskridande samarbete, eftersom de inte kan ta över förvaltningen av större samarbetsprogram (som med största sannolikhet skulle erfordra kontakter med tredje man under offentlig rätt) utan att man inrättar en ny struktur.
Under their legal constitution, an EEIG cannot take over the management of any of its participants, it can only carry out auxiliary tasks to develop the economic activities of its members.
På grund av sin juridiska form kan EEIG inte ta över förvaltningen av någon av de deltagande organisationerna: de kan endast utföra mindre uppdrag för att utveckla medlemmarnas ekonomiska verksamhet.
It does not have its own legal personality in relation to its members.
De har inte status som juridisk person i förhållande till medlemmarna.
Public authorities cannot delegate economic activity to an EEIG.
Offentliga myndigheter kan inte delegera sin ekonomiska verksamhet till EEIG.
This means that while EEIGs can be used to access Community funding at the level of projects, they cannot be used to manage economic activity directly.
Det innebär att medan EEIG kan utnyttjas för att få tillgång till gemenskapsfinansiering på projektnivå kan de däremot inte användas för att direkt styra den ekonomiska verksamheten.
This is a further limitation in terms of the use of an instrument as the institutional framework for crossborder activities.
Detta är ytterligare en begränsning i användningen av ett instrument som institutionell ram för gränsöverskridande samarbete
There is a broad range of legal instruments stemming from national legislation that can facilitate cooperation at project level.
Det finns ett stort antal rättsliga instrument i nationell lagstiftning som kan underlätta samarbete på projektnivå.
An important example is the setting up of a private law based association, which many legal systems provide for".
Ett viktigt exempel är privaträttsliga sammanslutningen, som är en möjlighet i många rättssystem1,7.
They have as a general advantage their flexible status, but from the point of view of public law. some disadvantages can occur: Public authorities must choose a specific national legal system, which may pose in political terms a problem for some authorities (submit themselves to a legal system that is not their own).
Deras flexibla ställning är generellt sett en fördel, men ur offentligrättslig synpunkt kan det innebära vissa nackdelar: De offentliga myndigheterna måste välja ett bestämt nationellt rättssystem, vilket politiskt sett kan innebära problem för vissa myndigheter (eftersom de måste anpassa sig till ett annat rättssystem än deras eget).
Furthermore, central state authorities are frequently not satisfied with the conditions of associations for the management of public funds.
Dessutom är de statliga myndigheterna vanligtvis inte tillfreds med de villkor på vilka sammanslutningarna förvaltar de offentliga medlen.
Interesting legal instruments exist under French law, which provide for a participation of other crossborder project partners located in neighbouring EU-Member States.
I fransk lagstiftning finns det intressanta rättsliga instrument som gör det möjligt för gräns överskridande samarbetsprojektparter i andra medlemsstater att delta.
• Mixed Economy Companies (MECs) receive and utilise public capital/funding and pursue public law objectives.
• Offentligprivata företag (sociétés d'économie mixte, SEM) erhåller och utnyttjar offentligt kapital/offentlig finansiering och skall uppfylla målsättningar i allmänhetens intresse.
Public law bodies can participate in MECs as can local or regional authorities when linked to public or private organisations.
Offentliga organ kan ingå i offentligprivata företag liksom lokala och regionala myndigheter med koppling till statliga eller privata organisationer.
MECs can operate outside national borders as a recognised body under private law, use public funding (e.g. the capital of public bodies) and represent public interests.
De kan agera utanför de nationella gränserna som privaträttsligt godkända organ, utnyttja offentliga medel (dvs. kapital från offentliga organ) och företräda offentliga intressen.
As such they are a useful instrument for crossborder cooperation through which public bodies can co-operate.
De är intressanta instrument för gränsöverskridande samarbete eftersom de gör det möjligt för offentliga organ att delta.
The financial flexibility of MECs is however hindered by several factors such as the strict public control over financing and agreements made with national authorities: public authorities account for at least 5Ü9f of the capital and 50c7c of the votes on the management board.
De offentlig privata företagens finansiella flexibilitet hindras emellertid av flera olika faktorer, som exempelvis en strikt statlig kontroll av finansieringen och avtalen med nationella myndigheter: De statliga myndigheterna står för minst 50 % av kapitalet och 50 Ve av rösterna i styrelsen.
Furthermore, the Member States where the partners are based must approve the establishment of this instrument.
Vidare måste de medlemsstater där parterna har sitt säte godkänna att detta instrument tillämpas.
• The Public Interest Grouping (GIP) is an instrument only recently permitted under French legislation.
• Offentliga intressegrupperingar (groupements d'intérêt public, GIP) är ett nyligen inrättat instrument i fransk lagstiftning.
It was originally intended for scientific research and technological development, mainly for relations between universities and firms and later also in areas of social and health matters as well as training and management.
Det var från början avsett för forskning och teknisk utveckling, i huvudsak för kontakter mellan universitet och företag, men har senare även använts på områdena sociala frågor och hälsovård samt utbildning och administration.
GIPs are formed by agreement between private and public law entities, and may include regional and local authorities.
GIP bygger på avtal mellan privata och offentliga juridiska enheter och kan omfatta lokala och regionala myndigheter.
The GIP is therefore authorised to conclude agreements between public bodies, private individuals and non-profit organisations (under both public and private law).
GIP kan därför ingå avtal mellan offentliga organ, privatpersoner och ickevinstdrivande organisationer (under såväl offentlig som privat rätt).
It can carry out a wide range of activities such as the management of public amenities (in a broad sense), or the undertaking of joint research and technological development between the private and public sectors.
De kan svara för ett brett spektrum av verksamheter såsom förvaltning av offentliga tjänster (i vid mening) eller gemensam forskning och teknisk utveckling inom den privata och offentliga sektorn.
GIPs can be considered dynamic instruments for project management, which facilitate the creation of intermediary structures.
GIP kan ses som ett dynamiskt instrument för projektforvaltning som underlättar att mellanliggande strukturer bildas.
Restrictions, however, lie in lhe fact that GIPs are liable, under French law and are subject to strict supervision by national authorities (namely for the financial control of operations). These strict control
Det faktum att GIP lyder under fransk lagstiftning och är underkastade strikt kontroll av de nationella myndigheterna (särskild när det gäller den finansiella kontrollen av operationer) innebär en begränsning.
European Parliament, Directorate General for Research (1Έ 166.402.
De stränga kontrollförfarandena tillsammans med beslutsprocessens tröghet är de främsta hindren för att de skall kunna användas i gränsöverskridande samarbete.
1996): Crossborder and interregional cooperation in the European Unitili. Regional Policy Series W-19.
Trots de möjligheter som detta nya rättsinstrument erbjuder har det ännu inte inrättats några gränsöverskridande GIP i Frankrike.
procedures, coupled with the slowness of their decisionmaking process, are the major obstacle to their utilisation in crossborder cooperation.
Andra nationella rättsliga instrument som ofta används för gränsöverskridande samarbete på projektnivå är Stichting i enlighet med nederländsk lagstiftning.
Other national legal instruments frequently used for projectlevel crossborder cooperation are the Dutch law based "stichting", the "Società Per Azioni" in Italy or the "Regies" in Portugal.
Società Per Azioni som tillämpas i Italien och Regies i Portugal.
The Council of Europe drafted the only international framework initiative that aims at enhancing interterritorial cooperation'*.
Europarådet har utarbetat det enda internationella raminitiativ som syftar till att fördjupa det mellanterritoriella samarbetet6S Europarådet har hämtat inspiration från de resolutioner som Europeiska ständiga konferensen för lokala och regionala myndigheter antagit'" och har under de senaste åren byggt ut sitt arbete i form av en konvention om mellanterritoriellt samarbete7".
This process finally excluded the option of a new convention and promoted the adoption of a Second Additional Protocol on interterritorial cooperation to the Madrid Outline Convention, which was opened for signature on 5 May I99871.
1991 användes fortfarande ordet interregionalt i initiativen, medan man senare valt att använda del mer neutrala uttrycket mellanterritoriellt (med hänsyn till de olika aktörer som ingår i samarbetet).
Based on the observation that relations between territorial communities across national borders have been so dynamic that agreements have emerged between geographically remote authorities, the Council of Europe questions whether such schemes should remain without a legal framework at international level or whether they should be put from the outset into a well-known, tried and tested framework.
vilket var klart för underskrift den 5 maj 199871. Mot bakgrund av att de nationellt gränsöverskridande kontakterna mellan regionerna varit så dynamiska att de gett upphov till avtal mellan geografiskt avlägsna myndigheter ifrågasätter Europarådet huruvida sådana arrangemang även fortsättningsvis bör ske utan rättslig ram på internationell nivå eller om de från början bör placeras inom en välkänd och utprovad ram.
In order to closes the gap between the intense practice of networking and the legal reality, the additional protocol aims at organising lhe development of this type of cooperation and at providing it with an adequate legal framework.
För att ur lagstiftningssynpunkt överbrygga gapet mellan den intensiva nätverksamheten och den rättsliga situationen är tilläggsprotokollets målsättning att organisera utformningen av denna typ av samarbete och ge det ett användbart rättsligt raminstrument.
The Protocol defines interterritorial cooperation (Art. 1) and stresses that the right of territorial communities or authorities to conclude mutual agreements for interterritorial cooperation shall be respected by the Stales signing the text (Art. 2).
I protokollet ges en definition av mellanterritoriellt samarbete (artikel 1) och man framhåller att de lokala och regionala myndigheternas rätt att sluta ömsesidiga avtal om mellanterritoriellt samarbete skall respekteras av de länder som undertecknar dokumentet (artikel 2).
In order to enable for the setting up of a broad range of possible institutional solutions, the Second Protocol recommends that the entire Outline Convention and its first Additional Protocol is applied "mutatis mutantis".
För att göra det möjligt att utforma ett större antal möjliga institutionella lösningar rekommenderar man i det andra protokollet att hela ramkonventionen och det första tilläggsprotokollet skall tillämpas efter vederbörliga ändringar.
This means that in both texts the words "transfrontier cooperation" shall be read as "inter-territorial cooperation" (Art. 5).
Det innebär att uttrycket gränsöverskridande samarbete i båda dokumenten skall tydas som mellanterritoriellt samarbete (artikel 5).
With regard to the legal nature of interterritorial cooperation structures (public or private law based entity). States can however choose via a "declaration" how they intend to implement the present protocol (Art.6).
Med hänsyn till den juridiska status som strukturerna för mellanterritoriellt samarbete kan ha (privaträttsligt baserade eller i enlighet med offentligrättsliga regelverk) kan staterna genom en deklaration välja hur de avser tillämpa protokollet (artikel 6).
Despite this initiative, practical activities in the field of interterritorial cooperation have to be established on the ground of broadly suitable legal instruments based on Community law or national law that are already in use in the context of crossborder cooperation at project level (See: Section 3.1.).
Trots detta initiativ måste den praktiska verksamheten på området mellanterritoriellt samarbete etableras på grundval av rättsliga instrument som kan användas i många sammanhang och som grundar sig på redan tillämpad gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning i samband med gränsöverskridande samarbete på projektnivå (se avsnitt 3.1).
At the lime of writing, no specific over-arching framework instrument exists for transnational cooperation.
I skrivande stund finns det inte något specifikt överbryggande raminstrument för transnationellt samarbete.
Community programmes supporting crossborder cooperation12
Gemenskapsprogram till stöd för gränsöverskridande samarbete12
Since 1990 the European Union has provided financial support for internal and external crossborder cooperation through a number of initiatives and programmes.
Sedan 1990 har Europeiska unionen gett ekonomiskt stöd till inre och yttre gränsöverskridande samarbete genom ett antal olika initiativ och program.
The first of these instruments was the Community Initiative INTERREG (launched in 1990), which was followed in 1994 by PHARE CBC (Cross-Border Cooperation) covering border regions in Central European countries.
Det första instrumentet var gemenskapsinitiativet Interreg (som inleddes 1990) följt av Phare-CBC (gränsöverskridande samarbete), 1994. som omfattar gränsregionerna i de centraleuropeiska länderna.
INTERREG and PHARE CBC have advanced considerably throughout the 1990's and they will be supporting substantial programmes in the 2000-06 period.
Interreg och Phare-CBC utvecklades kraftigt under 1990-talet och kommer att stödja viktigare program under perioden 2000-2006.
Other less developed EU instruments supporting crossborder cooperation, include TACIS CBC (for some of the border regions of countries of the exSoviet Union), MEDA (for Mediterranean nonmember countries) and CARDS the new programmes for Western Balkan countries).
Tacis-CBC (för vissa gränsregioner i länderna i f.d. Sovjetunionen), Meda (för tredje länder i Medelhavsområdet) och CARDS (det nya programmet för de västra Balkanländerna) är mindre utvecklade EU-instrument som används som stöd för gränsöverskridande samarbete.
Support programmes for internal crossborder cooperation
Gemenskapsprogram till stöd för internt gränsöverskridande samarbete
After a pilot phase financed by Art. 10 of the ERDF regulation between 1988 and 1989, the INTERREG programme was launched in 1990 and concerns border regions of the EU.
Europarådet: Protokoll nr 2. Europarådets europeiska ramkonvention (tm samarbete över nationsgränserna mellan kommuner och regioner med förklarande rapport.
It is the most important Community Initiative promoting crossborder cooperation and recognises the growing importance of border regions and crossborder cooperation in the overall process of European Integration.
Förbundet för europeiska gränsregioner (AEBR) och Europeiska kommissionen (GD Regionalpolitik och (¡I) Utvidgning): Practical Guide lo Cross-border Cooperation. 2001.
INTERREG I and IIA have provided about €6.5 billion for crossborder cooperation enabling the realisation of several thousand additional crossborder projects.
Under 1990-talet bidrog Interreg I och 11 A med cirka 6,5 miljarder euro i stöd till gränsöverskridande samarbete vilket gjorde det möjligt att genomföra flera tusen gränsöverskridande projekt.
Under INTERREG I (1991-1993), the Member States proposed 31 Operational Programmes that had been funded jointly by the ERDF, ESF and the EAGGF.
Under Interreg I (1991-1993) lade medlemsstaterna fram 31 operativa program som finansierades gemensamt av ERUF. ESF och EUGFJ.
22 Programmes related to internal EU-borders and nine to external EU-borders.
Av dessa var 22 program kopplade till gränser inom EU och nio till EU:s yttre gränser.
They represented the diverse range of border regions and experiences of crossborder cooperation within the EU.
De företrädde de olika typerna av gränsregioner och olika erfarenheter av gränsöverskridande samarbete inom EU.
Programmes covered underdeveloped Objective-1 -regions and "core" regions of the EU or regions with experience of local and regional crossborder cooperation and structures ("bottom-up" programmes) and those with a more centralised national approach to crossborder cooperation ("top-down" programmes).
Programmen omfattade eftersatta mål 1-områden och EU:s "kärnregioner" eller regioner med erfarenhet av lokalt och regionalt gränsöverskridande samarbete och strukturer ("nedifrån-och-upp-program") samt områden med mer centraliserade nationella strategier i fråga om gränsöverskridande samarbete ("uppifrån-och-ned-program").
With a total EU contribution of 1,082 MEURO. roughly 2.500 projects implemented in the framework of these programmes were supported.
Med EU-bidrag på totalt 1.082 miljoner euro utgick stöd till ungefär 2 500 projekt inom ramen för dessa program.
Approximately half of the expenditure was devoted to communication and energy infrastructure (especially in Objective 1 regions) and other measures such as tourism (26.4%). environment (8.9%) or SMEs (7.5%).
Nästan hälften av medlen ägnades åt kommunikations- och energiinfrastruktur (särskilt i mål 1-områden) och åtgärder ¡nom turism (26,4 Ve), miljö (8,9 Ve) samt små och medelstora företag (7,5 Ve).
Two thirds of these crossborder projects could not have operated without support of the INTERREG programme, and a further 20% were significantly enhanced in scale or time-scale.
Två tredjedelar av dessa gränsöverskridande projekt skulle inte ha kunnat genomföras utan stöd från Interreg-initiativet, och ytterligare 20 % av projekten utökades och förlängdes betydligt.
Following the success of INTERREG I. the European Council at its Edinburgh "summit", identified crossborder cooperation as a priority for Community Initiatives in the 1994-99 period of the Structural Funds.
Efter framgången med Interreg I beslutade Europeiska rådet i Edinburgh att man skulle prioritera gränsöverskridande samarbete i gemenskapsinitiativen under strukturfondsperioden 1994-1999.
INTERREG IIA was the main strand focusing on crossborder cooperation with a total EU allocation of €2.562 million, whereas INTERREG IIB aimed to complete selected energy networks (former REGEN Initiative) and had been allocated €550 million.
Interreg II A var det viktigaste initiativet med inriktning på gränsöverskridande samarbete och med ett totalt gemenskapsanslag på 2.562 miljoner euro, medan Interreg II B syftade till att komplettera utvalda energinätverk (tidigare Regen-initiativ) och tilldelades 550 miljoner euro.
For INTERREG IIA. the European Commission has adopted a total of 59 Operational Programmes (OPs).
Under Interreg II A har Europeiska kommissionen antagit totalt 59 operativa program (OP).
INTERREG IIA rises to over €4 billion.
Om man till EU-finansieringen lägger den erfordrade samfinansieringen (nationell, regional och lokal inklusive privata fonder) uppgår det ekonomiska stödet till gränsöverskridande samarbete under Interreg II A till över 4 miljarder euro.
The scope of intervention in the OPs is multi-sectoral, while the eligible measures concern nearly all main economic and sociocultural activities (creation of SMEs. tourism, energy and environment, agriculture and rural development, transport and telecommunications. R & D. health, training and employment).
Tillämpningsområdet inom ramen Ioide operativa programmen spänner över många olika sektorer och de stödberättigande åtgärderna omfattar nästan all viktigare ekonomisk och sociokulturel! verksamhet (bildande av små och medelstora företag, turism, energi och miljö, jordbruk och landsbygdsutveckling, transport och telekommunikationer, forskning och utveckling, hälsovård samt utbildning och sysselsättning).
The main types of action are joint planning and implementation of crossborder programmes, the introduction of measures to improve the follow of information from either side of the border (public and private) and the implementation of common institutional and administrative structures to support cooperation.
De viktigaste typerna av insatser är gemensam planering och genomförande av program för gränsöverskridande samarbete, införande av åtgärder (offentliga och privata) för att förbättra och följa upp information från båda sidor gränsen samt införande av gemensamma institutionella och administrativa strukturer till stöd för samarbete.
Compared to the previous planning period, INTERREG IIA is characterised by some specific features:
I jämförelse med den tidigare planeringsperioden utmärker sig Interreg II A genom följande:
• Due to the EU accession of Austria, Sweden and Finland, the number of internal and external borders has increased.
• Genom Österrikes, Sveriges och Finlands medlemskap i EU ökade antalet inre och yttre gränser.