natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• ensuring policy coherence at all steps of the policy cycle (see Figure 2);
• se till att det finns grönområden i städerna.
• enhancing cooperation between agencies across all levels of responsibility;
effektivisera användningen av struktur- och sammanhållningsfonder på
Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions
Bättre hantering av kommunalt avfall kommer att minska utsläppen av växthusgaser
•The amount of municipal waste is expected to grow by 25 % from 2005 to 2020.
•Mängden kommunalt avfall förväntas öka med 25 procent från 2005 till 2020.
•Increased recovery of waste, and diverting waste away from landfill play a key role in tackling the environmental impacts of increasing waste volumes.
•Om miljöeffekterna av de ökade avfallsmängderna ska kunna begränsas måste avfallsåtervinningen öka och andelen avfall som går till deponi minska.
•As recycling and incineration with energy recovery are increasingly used, net greenhouse gas emissions from municipal waste management are expected to drop considerably by 2020.
•Eftersom allt mer avfall återvinns eller förbränns för energiutvinning förväntas nettoutsläppen av växthusgaser från kommunal avfallshantering minska avsevärt till 2020.
•Limiting or avoiding growth in waste volumes would further reduce greenhouse gas emissions from the waste sector and deliver other benefits to society and the environment.
•Om utvecklingen mot ökade avfallsmängder stoppades eller bromsades upp skulle utsläppen av växthusgaser från avfallssektorn minska ytterligare.
These results indicate that efforts to prevent the generation of waste should be significantly reinforced, if the aim of the Sixth Environment Action Programme of a significant reduction in volumes of waste is to be achieved.
Om man spred ut allt avfall som genereras i EU 2020 (cirka 340 miljoner ton) på marken skulle det täcka ett område lika stort som Luxemburg med ett 30 cm tjockt lager eller Malta med ett 2,5 m tjockt lager!
Increasing recovery and diversion of waste from landfill
Dessa resultat visar att insatserna för att förebygga uppkomsten av avfall bör förstärkas avsevärt om det sjätte miljöhandlingsprogrammets mål om en betydande minskning av avfallsvolymerna ska kunna nås.
Over the entire period, more than 80 % of the total municipal waste is generated in the EU‑15.
Ökad återvinning och minskad avfallsdeponering
On average, each European citizen generated 460 kg municipal waste in 1995.
Varje EU‑medborgare genererade i genomsnitt 460 kg avfall 1995.
This amount rose to 520 kg per person in 2004, and a further increase to 680 kg per person is projected by 2020.
Denna mängd ökade till 520 kg per person 2004, och enligt beräkningarna kommer siffran att fortsätta stiga till 680 kg per person till 2020.
In total, this corresponds to an increase of almost 50 % in 25 years.
Sammantaget motsvarar det en ökning på nästan 50 procent på 25 år.
This projected continuing increase in waste volumes is primarily due to an assumed sustained growth in private final consumption (i.e. an average growth in the EU‑15 and EU‑12 respectively of 2 % and 4 % per year by 2020 (EC, 2006)) and a continuation of current trends in consumption patterns.
Denna förväntade ökning av avfallsmängderna beror främst på att den privata konsumtionen beräknas öka i oförminskad takt (med en genomsnittlig tillväxt inom EU‑15 och EU‑12 på 2 respektive 4 procent per år till 2020, Europeiska kommissionen 2006). Ökningen beror även på att den nuvarande trenden i konsumtionsmönstren fortsätter.
However, as shown in Figure 1, there are significant differences
Historiskt sett har avfallsdeponering varit den vanligaste metoden för bortskaffande av avfall, men under de två senaste
Historically, disposal by landfilling has been the predominant treatment method for municipal waste, but over the last two decades considerable reductions in landfilling have taken place.
En medborgare i EU‑15 genererade i genomsnitt 570 kg avfall 2004, medan motsvarande siffra för en EU‑12 medborgare endast var 335 kg.
In 2004, 47 % of total EU municipal waste was landfilled
I framtiden förväntas avfallsmängderna inom EU‑15 och EU‑12 öka med 22 respektive 50 procent till 2020.
If we were simply to spread all EU municipal waste generated in 2020 (i.e. about 340 million tonnes) on the ground, it would cover an area the size between EU‑15 (
Under hela perioden kommer mer än 80 procent av det totala avfallet att genereras inom EU‑15.
( the United Kingdom.
Tyskland och Österrike.
Generation and management of municipal waste in Europe (per capita)
Generering och hantering av kommunalt avfall i Europa (per capita)
Landfill
Källa:
Source: Eurostat and ETC/RWM.
Eurostat och ETC/RWM.
national and European levels to achieve, among other things, the objectives set in the Sixth Environment Action Programme.
om deponering av avfall från 1999). Generellt sett förväntas mängden avfall som går till avfallsdeponering minska ytterligare, vilket speglar de insatser som görs på nationell nivå och på EU‑nivå för att bland annat nå målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet.
An EEA publication (2007) illustrates patterns in Member States approaches to waste management, particularly in the context of the Landfill Directive.
decennierna har deponeringen minskat avsevärt.
(see Figure 1).
År 2004 deponerades 47 procent av EU:s sammanlagda avfall på soptipp (se bild 1).
This is expected to decrease further to around 35 % by 2020.
Denna siffra förväntas sjunka ytterligare till omkring 35 procent till 2020.
Recycling and other material‑recovery operations are expected to increase from the current level of 36 % to around 42 % by 2020.
Återvinning och andra metoder för återanvändning av material förväntas öka från nuvarande nivå på 36 procent till cirka 42 procent till 2020.
Finally incineration was used for 17 % of municipal waste in 2004 and is likely to increase to about 25 % by 2020.
Vidare gick 17 procent av avfallet till förbränning 2004, denna siffra kommer sannolikt att öka till omkring 25 procent till 2020.
Falling net greenhouse gas emissions from municipal waste management cattle) and landfill operations.
Utsläppen av metan, en av de sex växthusgaser som omfattas av Kyotoprotokollet, kommer framför allt från jordbruket (i synnerhet boskapshållning) och från avfallsdeponering.
The EU Landfill Directive can therefore help in achieving EU targets on greenhouse gas emissions reductions, for example through methane recovery and diversion of biodegradable municipal waste from landfill.
EU:s direktiv om deponering av avfall kan därför bidra till att EU:s mål för minskade utsläpp av växthusgaser uppnås, till exempel genom återanvändning av metan och genom att inte låta biologiskt nedbrytbart avfall gå till deponi.
Another interface between waste management and climate change policies is the consumption of energy (giving rise to greenhouse gas emissions) in the collection, treatment and manufacturing use of waste.
En annan koppling mellan avfallshantering och klimatpolitiken gäller energiförbrukningen som ger upphov till växthusgasutsläpp i samband med insamling, hantering och bearbetning av avfall.
In 2005, greenhouse gas emissions from waste management represented about 2 % of the total emissions in the European Union.
År 2005 stod utsläppen av växthusgaser från avfallshantering för omkring 2 procent av de totala utsläppen i Europeiska unionen.
Net emissions of greenhouse gases from the management of municipal waste are projected to decline from a peak of around 55 million tonnes
55 miljoner ton CO
This is due to two separate developments.
2 till 2020 (se bild 2).
On the one hand, waste quantities that enter management facilities are projected to continue to grow as waste generation per capita increases and waste collection is further improved.
avfallet därmed utnyttjas som en resurs i allt större utsträckning, ser det dessutom ut som att den långsiktiga målsättningen i den tematiska strategin för förebyggande och återvinning av avfall — att EU ska bli ett återvinningssamhälle — kommer att kunna nås.
This pushes direct emissions of greenhouse gases from the waste management sector up.
Å andra sidan kommer återvinningen och förbränningen av avfall att öka.
Landfilling represents 60 % of the total in 2020, and recycling and incineration about 20 % each.
Detta leder till besparingar (eller till att utsläpp av växthusgaser kan undvikas) som kompenserar för de direkta utsläppen.
Furthermore, with an expected further development of recycling and waste being increasingly used as a resource, the projections point towards achieving the long‑term goal of becoming a recycling society as stated in the Thematic Strategy on Prevention and Recycling.
Å ena sidan beräknas de avfallsmängder som transporteras till avfallshanteringsanläggningar fortsätta att öka allteftersom avfallsgenereringen per capita ökar och avfallsinsamlingen förbättras ytterligare.
While the projections show that net emissions of greenhouse gases will fall despite increasing volumes of waste, action to limit or avoid the projected growth in waste volumes will further reduce net greenhouse gas emissions from the waste management sector.
Detta leder till att de direkta utsläppen av växthusgaser från avfallssektorn ökar.
The collection and transport of waste, closely linked to waste volumes, is estimated to account for less than 5 % of the direct greenhouse gas
Enligt beräkningarna kommer 60 procent av de totala avfallsmängderna att deponeras år 2020 medan cirka 20 procent hanteras genom återvinning och resterande 20 procent lämnas till förbränning.
The projections used in this study assume that waste management capacity grows to match demand.
De beräkningar som används i denna undersökning utgår från att kapaciteten för avfallshantering ökar så att efterfrågan motsvaras.
On the other hand, recycling and incineration will be increasingly used. This represents savings (or avoided greenhouse gas emissions) that offset direct emissions.
Generellt sett pekar prognoserna därför på att en förbättrad hantering av avfall kommer att minska utsläppen av växthusgaser i Europa och bryta sambandet mellan miljöbelastning och ekonomisk tillväxt, som är ett av målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet.
Recycling contributes 75 % of total avoided emissions by 2020 and incineration almost 25 %.
Eftersom avfallsåtervinningen väntas öka ytterligare och
Trends and projections of greenhouse gas emissions from management of municipal waste in the European Union
Utsläpp av växthusgaser från hantering av avfall i Europeiska unionen: aktuella trender och förväntad utveckling
Million tonnes COst
Miljoner ton utsläpp CO
Avoided emissions
Utsläpp som har kunnat undvikas
Direct emissions
Direkta utsläpp
‑E N otherwise increase significantly as volumes grow.
Andra fördelar med att stoppa eller bromsa utvecklingen mot ökade avfallsmängder
Limiting waste volumes will also deliver other benefits such as reduced costs of waste management, and reduced air pollution (with particles and oxides of nitrogen) and noise related to the collection and transport of waste.
En begränsning av avfallsmängderna kommer även att ge andra fördelar, t.ex. minskade kostnader för avfallshantering och minskade luftföroreningar (av små partiklar och kväveoxider) samt buller i samband med insamling och transport av avfall.
In conclusion, Europe cannot become complacent with regard to the continuing growth in waste — reflecting our current unsustainable consumption and production patterns — as this in the long term may outweigh the improvements taking place in the waste management sector.
Kostnaderna för insamling och behandling av avfall är särskilt betungande, att generera avfall är dessutom per definition en resursförlust.
EEA (2008), Supporting documents to EEA Briefing 2008/01, Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions, European Environment Agency, Copenhagen. http://reports. eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
EEA (2008), Stöddokument till EEA Briefing 2008/01 Bättre hantering av kommunalt avfall kommer att minska utsläppen av växthusgaser, Europeiska miljöbyrån, Köpenhamn. http://reports.eea.europa.eu/ index_table?themeid=climate.
KEY ENVIRONMENTAL ISSUES FACING EUROPE
UTMANINGAR FÖR EUROPA
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Rättslig meddelande förbehåll Innehållet i denna publikation återspeglar inte nödvändigtvis Europeiska kommissionens eller övriga gemenskapsinstitutioners officiella ståndpunkt.
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder.
Alla rättigheter hävdas Ingen del av denna publikation får återges i någon form eller med något elektroniskt eller mekaniskt medel, inklusive fotokopiering, inspelning eller annat system för lagring och åtkomst av information, utan skriftligt tillstånd från upphovsrättens innehavare.
For translation or reproduction rights please contact EEA (address information below).
Vänligen kontakta Europeiska miljöbyrån för översättnings- eller återgivningsrättigheter (adressuppgifter finns nedan).
Information about the European Union is available on the Internet.
Information om Europeiska unionen finns tillgänglig på Internet. Den nås via Europa-servern (www.europa.eu).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2009
Luxemburg: Byrån för Europeiska unionens officiella publikationer, 2009
Printed by Schultz Grafisk— Environmental Management Certificate: ISO 14001 — IQNet — The International Certification Network DS/EN ISO 14001:2004
Tryckt av Schultz Grafisk
Paper— Woodfree matt fine paper, TCF— The Nordic Swan label
Träfritt matt finpapper, TCF Svanenmärkt
European Environment Agency Kongens Nytorv 61050 Copenhagen K Denmark Tel.: +45 33 36 71 00Fax: +45 33 36 71 99Web: eea.europa.eu Enquiries: eea.europa.eu/enquiries
Europeiska miljöbyrån Kongens Nytorv 6 1050 Köpenhamn K Danmark Tfn (45) 33 36 71 00 Fax (45) 33 36 71 99 Webbplats: eea.europa.eu Information: eea.europa.eu/enquiries
What is Signals .....................................................................................................................4
Vad är Miljösignaler ...............................................................................................................4
Climate change mitigation — Not just hot air .............................................................................6
Åtgärder mot klimatets förändring – upp till bevis ......................................................................6
Climate change adaptation — If the well runs dry ....................................................................10
Anpassning till klimatets förändring – om brunnen sinar ...........................................................10
Biodiversity — Killer slugs and other aliens .............................................................................14
Biologisk mångfald – mördarsniglar och andra främlingar ..........................................................14
Agriculture and environment — Taking CAP in hand ..................................................................22
Jordbruket och miljön – skilj agnarna från vetet i jordbrukspolitiken ...........................................22
Marine — Fish out of water ...................................................................................................26
Havsmiljön – fiske i grumliga vatten.......................................................................................26 .......................................................................................26
Energy — If bioenergy goes boom .........................................................................................30
Energi – om bioenergin slår tillbaka .......................................................................................30
Waste — Not in my back yard ...............................................................................................34
Avfall – inte på min bakgård .................................................................................................34
4 / EEA SIGNALS 2009 / WHAT IS SIGNALS
4 / MILJÖSIGNALER 2009 / VAD ÄR MILJÖSIGNALER
What is Signals a story-based approach to help us better communicate with this diverse group of people.The eight stories addressed are not exhaustive but have been selected on the basis of their relevance to the current environmental policy debate in Europe.
Miljösignaler publiceras på alla Europeiska miljöbyråns 26 medlemsspråk och tar avstamp i berättelser för att vi ska kunna kommunicera bättre med vår brokiga målgrupp. Årets åtta berättelser är inte uttömmande utan har valts därför att de är relevanta för den aktuella miljöpolitiska debatten i Europa.
They address priority issues of climate change, nature and biodiversity, the use of natural resources and health.
De behandlar prioriterade områden som klimatets förändring, natur och biologisk mångfald, användningen av naturresurser och hälsa.
Signals uses several approaches to tell its stories.
Vi har använt olika strategier för berättelserna i Miljösignaler.
While each story has specific points to make, as a collection, they also illustrate the many inter-relations between seemingly unconnected issues.
Varje berättelse har ett eget budskap, men som helhet åskådliggör berättelserna också de många sambanden mellan till synes helt skilda områden.
We would appreciate your feedback on Signals.
Vi tar gärna emot reaktioner på Miljösignaler.
Please submit your comments through the EEA public enquiry form: http://www.eea.europa.eu/enquiries.
Du kan lämna kommentarer via Europeiska miljöbyråns allmänna informationsformulär: http://www.eea.europa.eu/enquiries.
Remember to write 'Signals' in the subject field.
Kom ihåg att skriva ”Miljösignaler” på ämnesraden.
Signals is published by the European Environment Agency (EEA) at the start of each year and provides snapshot stories on issues of interest both to the environmental policy debate and the wider public for the upcoming year.We monitor the environment across our 32 member countries in partnership with our network.
Miljösignaler publiceras av Europeiska miljöbyrån i början av varje år och innehåller korta beskrivningar eller berättelser som ger ögonblicksbilder från olika områden av intresse både för den miljöpolitiska debatten och för den bredare allmänheten under det kommande året. Vi övervakar miljön i våra 32 medlemsländer i samarbete med vårt nätverk.
From researchers up to their knees in water to satellite imaging from space, we work with a huge amount of environmental data.
Vi arbetar med enorma mängder miljödata, och våra källor spänner från forskare som står upp till knäna i vattendrag till satellitbilder tagna från rymden.
Finding, reading and understanding the range of ‘signals’ regarding the health and diversity of our environment is at the heart of what we do.
Det centrala i vårt arbete är att hitta, tolka och förstå spektrumet av ”miljösignaler” som rör vår miljös hälsa och mångfald.
Signals respects the complexity of the underlying science and shows awareness of the uncertainties inherent in all of the issues we address.Our target audience is broad, ranging from students to scientists, policy-makers to farmers and small business people.
Miljösignaler utformas med respekt för den underliggande vetenskapens komplexitet och med hänsyn till den inneboende osäkerhet som gäller för alla frågor vi tar upp.
Signals, which will be published in all 26 EEA languages, takes
Vår målgrupp är bred – den spänner från studenter till forskare och från politiker till bönder och småföretagare.
Editorial but there are environments without societies.
Ledare finns miljöer utan samhällen.
The lack of accounting for what matters in this relationship lies at the heart of the degradation we see all around us in our natural world. In 2006 Lord Nicolas Stern put a price on the impacts of climate change.
Bristen på hänsyn till kärnan i förhållandet mellan människan och naturen är grunden till den nedbrytning vi ser överallt omkring oss i miljön.2006 satte lord Nicolas Stern ett pris på klimatförändringens konsekvenser.
He estimated that the cost of climate change impacts could be massively reduced if emissions of greenhouse gases were cut immediately.
Enligt hans beräkningar skulle kostnaderna till följd av klimatets förändring kunna sänkas dramatiskt om utsläppen av växthusgaser minskades omedelbart.
Taking action now will be cheaper and more effective than actions later. The Stern analysis has spawned initiatives in other policy areas, most notably biodiversity and ecosystem services.
Det är billigare och effektivare att handla nu än att skjuta upp åtgärderna.Sterns analys har inspirerat till initiativ inom andra politikområden, främst biologisk mångfald och ekosystemtjänster.
Initiatives like Stern have helped people to understand what is at stake if we continue our current consumption patterns.
Initiativ som Sterns har hjälpt människor till en bättre förståelse av vad som står på spel om vi fortsätter med dagens konsumtionsmönster.
Above all, we need to regain a sense of humility about the natural world because, as indigenous peoples have long understood, we must ultimately answer to nature.
Framför allt måste vi återfå vår ödmjukhet inför naturen, eftersom vi sist och slutligen måste stå till svars inför den, något som naturfolk har förstått för länge sedan.
Nature has rules and limits of its own.
Naturen har egna regler och gränser.
Our natural world is the bedrock — not the backdrop — of our society.With Signals, we intend to contribute to this appreciation of the natural environment.
Naturen är grunden – inte bakgrunden – till vårt samhälle. Vårt syfte med Miljösignaler är att bidra till den rätta värderingen av vår naturliga miljö.
We hope to influence thinking and attitudes and effect the decisions that all of us make every day.
Vi hoppas kunna påverka tankar och attityder och de beslut vi alla fattar dagligen.
This will be an historic year for the environment culminating in a major UN meeting on climate change in Copenhagen next December.
2009 kommer att bli ett historiskt år för miljön. Kulmen blir det stora FN-mötet i Köpenhamn i december om klimatets förändring.
The meeting, possibly the most important environmental gathering to date, must come up with a successor to the Kyoto Protocol.
Syftet med mötet – som sannolikt är den hittills viktigaste kraftsamlingen för miljön – är att ta fram en efterföljare till Kyotoprotokollet.
Greenhouse gas emissions are just one symptom of a much deeper issue: our inability to live sustainably.
Utsläppen av växthusgaser är bara ett symtom på ett mycket större problem: vår oförmåga att leva hållbart.
However, the scale of these environmental problems should not paralyse us into inaction.
Men vi ska inte låta oss lamslås av miljöproblemens överväldigande skala.
It should raise our awareness and encourage us to develop new, more sustainable patterns of living, growing, producing and consuming.
I stället ska vi öka vår medvetenhet och låta oss sporras till att utveckla nya, mer hållbara beteendemönster för att leva, odla, producera och konsumera.
Ultimately, we are talking about revaluing the fundamental elements of life.
Sist och slutligen talar vi om att omvärdera livets grundvillkor.
At a time when money markets are looking for direction perhaps the environment can show the way.
I en tid när penningmarknaderna söker nya vägar kan miljön kanske visa kompassriktningen.
Our natural world often provides a stunning backdrop to our daily lives.
Naturen fungerar ofta som en överdådig bakgrund i vardagen.
It may be a local stream, pond or stretch of beach.
Det kan vara i form av ett vattendrag, en damm eller en strandlinje.
On a grander scale, we are struck by the beauty of the Alps or the Carpathian mountains, the ancient forests, the great rivers or the stunning coasts.
I större skala förstummas vi av Alpernas eller Karpaternas storslagenhet, urskogarnas mystik, de stora flodernas skönhet eller kustlinjernas dramatik.