natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All in all, the linkages within certain financial asset classes across geographic areas are quitestrong, particularly for the equity markets.
Kopplingarna mellan olika geografiska områden inom vissa finansiella tillgångskategorier är på det hela taget ganska starka, särskilt när det gäller aktiemarknaderna.
While there is no general tendency for impliedvolatility to move in parallel across market segments in normal circumstances, there seems tobe a stronger connection in times of turbulence.
Medan den implicita volatiliteten inte uppvisar någon allmän tendens att under normala omständigheter röra sig i samma riktning på olika marknadssegment, verkar sambandet bli starkare i tider av turbulens.
The recent alignment of implied volatilityacross the three asset classes is noteworthy since it is not related to any financial turmoil and,therefore, lends support to the widespread anticipation among market participants of calmerfinancial market conditions in the near future than was the case at the beginning of 2004.
Att den implicita volatiliteten inom de tre tillgångskategorierna på senare tid verkar ha rört sig i samma riktning är anmärkningsvärt, eftersom det inte har att göra med någon finansiell oro och därför ger stöd för den utbredda förväntan hos marknadsaktörerna om att förhållandena på finansmarknaden på kort sikt kommer att vara lugnare än i början av 2004.
In early 2005, longterm bond yields in globalmarkets at first continued to decline beforethey sharply rebounded around mid-February2005.
omkring 10 % jämfört med året innan, vilket var en något högre ökning än för Standard & Poor’s 500 och Nikkei 225. I början av 2005 fortsatte de långa obligationsräntorna först att gå ned på de globala marknaderna, för att sedan stiga kraftigt från mitten av februari 2005.
As a result, on 24 February ten-yeargovernment bond yields, both in the euro areaand the United States, stood at levels close tothose prevailing at the end of 2004.
Detta ledde till att de tioåriga statsobligationsräntorna i både euroområdet och USA den 24 februari därför låg på ungefär samma nivåer som i slutet av 2004.
market participants regarding the stock marketoutlook, also seemed to contribute positively tothe stock price gains over the year (see also Box 3).
Den allmänna aktieuppgången i euroområdet verkade bero på flera faktorer, inte minst sjunkande långa räntor och kraftiga ökningar av faktiska vinster och utdelningar (se diagram 14).
Potentially negative factors, such asthe somewhat less optimistic outlook forglobal growth as a result of oil price risesand – particularly towards the end of 2004 –exchange rate developments, seemed to haveonly an attenuating effect on stock prices.
En betydligt mindre volatilitet på aktiemarknaden, som tydde på minskad osäkerhet bland marknadsaktörerna om utsikterna för aktiemarknaden, verkade också bidra positivt till
EURO AREA STOCK MARKETS CONTINUED TOSHOW STRONG GAINS IN 2004In 2004 euro area stock prices continued theupward trend observed from early 2003 (see Chart 13).
FORTSATT STARKT UPPSVING PÅ EUROOMRÅDETS AKTIEMARKNADER 2004Under 2004 fortsatte aktiekurserna i euroområdet den stigande trend som har kunnat iakttas från början av 2003 (se diagram 13).
A substantial decline in stock market volatility,which suggested reduced uncertainty among
Dow Jones EURO STOXX slutade året med en uppgång på
Chart 14 Growth in actual and expected corporate earnings
Diagram 14 Faktiska och förväntade företagsvinster
(index: 1 January 1999 = 100; daily data)
(index: 1 januari 1999 = 100; dagliga uppgifter)
(annual percentage changes; monthly data) actual earnings per sharelong-term expected earnings per shareexpected earnings per share (12 months ahead) euro area United States Japan
(årliga procentuella förändringar; månadsuppgifter)
Sources: Reuters, Thomson Financial Datastream and ECBcalculations.1) The Dow Jones EURO STOXX broad index for the euro area,the Standard & Poor’s 500 for the United States and the Nikkei225 for Japan. From January 2001 onwards, euro area data alsoinclude Greece. prices.
Källor: Reuters, Thomson Financial Datastream och ECB:s beräkningar.1) Dow Jones EURO STOXX Broad för euroområdet, Standard & Poor’s 500 för USA och Nikkei 225 för Japan. Grekland omfattas av uppgifterna fr.o.m. januari 2001. inte minst den privata konsumtionen i euroområdet.
first three quarters of 2004 the annual growthrate of total loans to households was higherthan that of loans by MFIs, pointing to acontinued high rate of growth of loans by otherfinancial institutions (OFIs) in the context ofthe securitisation of residential mortgages in anumber of countries.
kursuppgången under året (se även ruta 3). Potentiellt negativa faktorer, som något mindre optimistiska globala tillväxtutsikter till följd av oljeprishöjningarna och – särskilt mot slutet av 2004 – växelkursutvecklingen verkade bara ha en dämpande effekt på aktiekurserna.
The upward trend in global stock pricedevelopments continued in the first two monthsof 2005.
Den globala kursuppgången har fortsatt de första två månaderna 2005.
The Dow Jones EURO STOXX indexgained more than 3% between the end of 2004and 24 February, while the Standard & Poor’s500 and the Nikkei 225 also rose slightly in thesame period. These price increases seemed tobe mainly supported by further strongimprovements in corporate profitability. Longterm MFI loans to households weremostly composed of loans for house purchase.The strong dynamics of this componentwere supported by buoyant house pricedevelopments in several euro area countriesand continued growth in house prices at anannual rate of more than 7% for the euro area asa whole in the first half of 2004.
Dow Jones EURO STOXX ökade med mer än 3 % mellan slutet av 2004 och den 24 februari och även Standard & Poor’s 500 och Nikkei 225 steg något under samma period. Dessa kursuppgångar verkade i första hand understödjas av ytterligare avsevärda förbättringar av företagens lönsamhet. STARK EFTERFRÅGAN PÅ FINANSIERING FRÅN HUSHÅLLENHushållens efterfrågan på finansiering var stark under 2004, vilket framgår av det faktum att den årliga genomsnittliga ökningstakten för MFI-lån till hushållen steg till 7,8 %.
Available datasuggest that growth in household borrowingfor house purchase remained sluggish inmost countries with subdued house pricedevelopments, while it was strong in countrieswhere house prices were rising rapidly (see Chart 15).
Utlåningen till hushållen 2004 fortsatte den stigande trend som har kunnat iakttas från första kvartalet 2002 och baserades främst på en stark ökning av långfristiga lån.
STRONG DEMAND FOR HOUSEHOLD FINANCEDemand for financing on the part of thehousehold sector was strong in 2004, asreflected by the fact that the annual averagerate of growth of MFI loans to households roseto 7.8%.
De starkaste uppgångarna noterades inom branscherna ”hälsa” och ”samhällsservice”, men även inom ”telekommunikation” skedde en återhämtning 2004.
Household loan dynamics in 2004continued the upward trend observed from thefirst quarter of 2002 and were primarily relatedto robust growth in longterm loans.
Aktieutvecklingen inom energibranschen överträffade utvecklingen för indexet totalt eftersom dess intäkter gynnades av oljeprisutvecklingen.
ECB Annual Report 2004
Konsumentsektorn var däremot svagare än indexet totalt under 2004, vilket både gällde konjunkturkänsliga och icke-konjunkturkänsliga varor och tjänster.
Chart15 Housing marketdynamicsandloansineuroareacountries
Diagram15 Utvecklingpåbostadsmarknadenochbolåneutveckling
Chart16 MFIinterestratesforlendingtohouseholdsandnon-financialcorporations
(procent per år; räntor på nya avtal; exklusive checkräkningskrediter; viktade) 1)
(average annual growth between 1998 and 2003; percentages)
(genomsnittlig årlig ökning mellan 1998 och 2003; procent)
(percentages per annum; rates on new business; excludingbank overdrafts; weightadjusted 1)) y-axis: house pricesx-axis: loans for house purchase loans to households for consumption with a floating rate and up to one year initial rate fixation
Lån till hushåll för konsumtion med rörlig ränta och ursprunglig räntebindningsperiod upp till 1 år y-axel: Bostadspriserx-axel: Bostadslån
10 loans to nonfinancial corporations over 1 million with over one and up to five years’ initial rate fixation
Lån till ickefinansiella företag över 1 miljon euro med ursprunglig räntebindningsperiod över 1 och upp till 5 år
Source: ECB calculations based on MFI data for loans andlatest available national data on house prices.
Källa: ECB:s beräkningar grundade på MFI-uppgifter för lån och senast publicerade nationella uppgifter om huspriser.
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
För perioden innan, från januari till november 2003, beräknas MFI:s viktade räntor med hjälp av ländervikter som konstruerats utifrån medelvärdet av mängden nya avtal under 2003. För mer information, se rutan ”Analyzing MFI interest rates at the euro area level” i ECB:s månadsrapport för augusti 2004.
MFI interestrates on new loans for house purchase with overfive and under ten years’ initial rate fixationdeclined by 52 basis points over the course ofthe year and stood at 4.49% in December 2004(see Chart 16), mirroring developments incomparable market interest rates for mediumterm government bonds.
Tillgängliga uppgifter visar på en trög utveckling för bostadslån till hushåll i de flesta länder med en dämpad bostadsprisutveckling, medan den var stark i länder med snabbt stigande bostadspriser (se diagram 15).
It also appears that theoverall availability of financing for householdsimproved in 2004.
I flera euroländer kan utvecklingen för bostadspriser och bostadsfinansiering också ha understött konsumtionen.
This strengthening might reflect the gradualimprovement in the European Commission’sindicator of consumer confidence in anenvironment of relatively low interest rates onloans to households for consumption.
år sjönk med 52 punkter under året och uppgick till 4,49 % i december 2004 (se diagram 16), vilket speglade utvecklingen för jämförbara marknadsräntor på medelfristiga statsobligationer.
Theresults of the Eurosystem’s bank lendingsurvey also indicate that the availability of bothcredit for consumption and other lendingimproved as lending conditions eased over thecourse of 2004.
Det verkar också som om hushållens allmänna möjligheter att skaffa finansiering förbättrades under 2004. Resultaten av Eurosystemets undersökning av bankernas utlåning tyder faktiskt på att kreditkraven för beviljade av bostadslån lättade något under de sista tre kvartalen 2004.
The annual growth rate of consumer credit alsostrengthened in 2004, although from a moresubdued level and with a lag compared with thedevelopments in lending for house purchase.
En faktor som bidrog till bostadslånens starka ökning var den låga finansieringskostnaden för bostadslån, som sjönk ytterligare 2004 från de senaste årens redan låga nivåer.
ECB Annual Report 2004
Den årliga ökningstakten för konsumentkrediter steg också 2004, om än från en mer
Chart 17 Debt-to-GDP ratio and growth inloans of households
(skuld i förhållande till BNP och årlig ökning i procent; bidrag till årlig ökningstakt i procentenheter)
(debt-to-GDP ratio and annual growth in percentages;contribution to annual growth rate in percentage points) annual growth rate of loans (right-hand scale) contribution of lending for house purchase (right-hand scale) contribution of consumer credit (right-hand scale)contribution of other lending (right-hand scale)debt-to-GDP ratio (left-hand scale) uncertainty because, for instance, the share ofexisting mortgage debt exposed to changes inprevailing interest rate conditions depends onthe features of the underlying mortgagecontracts.
Årlig ökningstakt för lån (höger skala)Bidrag från bostadslån (höger skala)Bidrag från konsumentkrediter (höger skala)Bidrag från övriga lån (höger skala)Skuldkvot (vänster skala)
LOW COST OF EXTERNAL FINANCING FORNON-FINANCIAL CORPORATIONSDebt financing conditions for non-financialcorporations in the euro area remained veryfavourable throughout 2004, as was reflected incorporate bond market rates and bank interestrates.
LÅG KOSTNAD FÖR EXTERN FINANSIERING FÖR ICKE-FINANSIELLA FÖRETAGSkuldfinansieringsvillkoren för ickefinansiella företag i euroområdet var fortfarande mycket gynnsamma under hela 2004, vilket framgick av räntor på företagsobligationer och bankräntor.
Firms enjoyed low debt financing costsand generally unconstrained access to sourcesof finance.
Företagen gynnades av låga skuldfinansieringskostnader och på det hela taget oinskränkt tillgång till finansieringskällor.
As regards financing in the form of securities,the yields on bonds issued by non-financialcorporations stood at historically low levelsboth in nominal and in real terms (see Chart 18).
När det gäller finansiering i form av värdepapper var räntorna på obligationer emitterade av ickefinansiella företag historiskt låga i både nominella och reala termer (se diagram 18).
At the same time, real dividendyields (which can be seen as an indicator for thereal cost of equity financing), while remainingat a somewhat higher level than their averagesince the mid-1990s, declined from the peakobserved in 2003.
Samtidigt sjönk reala direktavkastningar (som kan ses som en indikator för den reala kostnaden för aktiefinansiering) från den höga nivån 2003, även om de fortfarande låg något högre än sitt genomsnitt sedan mitten av 1990-talet.
The low cost of bond financing is to a largeextent a consequence of the historically lowlevels of interest rates across the maturityspectrum, as well as a reflection of investors’perceptions of a positive outlook for corporatecredit risk in the euro area.
Den låga kostnaden för obligationsfinansiering är till stor del en följd av de historiskt låga räntorna för alla löptider och speglar investerarnas uppfattning om positiva utsikter för kreditrisken i företagslån i euroområdet.
Spreads betweencorporate bonds and government bonds,particularly for AA and BBB-rated bonds,declined further in 2004 from already lowlevels.
Ränteskillnaden mellan företagsobligationer och statsobligationer, och särskilt för AA- och BBB-värderade obligationer, sjönk ytterligare 2004 från redan låga nivåer.
The decline in spreads may be explainedby fundamental factors such as the pronounceddecline in volatility in financial markets (see Box 3 entitled “Common trends in impliedfinancial market volatility”) and improvementsin corporate profitability.
Den minskade ränteskillnaden kan ha sin förklaring i grundläggande faktorer som den markant minskade volatiliteten på
RISING HOUSEHOLD DEBTThe increased borrowing of householdsresulted in a further edging-up of the ratio ofhousehold debt to GDP (see Chart 17).
HUSHÅLLENS SKULDSÄTTNING STIGERHushållens ökade upplåning ledde till att hushållens skuld i förhållande till BNP ökade ytterligare (se diagram 17).
The risein the debt-to-GDP ratio is partly a reflection ofthe move towards an environment of pricestability and lower interest rates in several euroarea countries after the adoption of the euro.Indeed, the debt service burden (i.e. the ratio ofinterest payments and principal repaymentsto disposable income) remained fairly low as aresult of the low level of interest rates.
Uppgången berodde delvis på att flera euroländer efter införandet av euron har fått en situation av prisstabilitet och lägre räntor.
Thedebt-to-GDP ratio of euro area households alsoremained low for example relative to the United Kingdom and the United States.Nonetheless, this rise in debt is not withoutrisk, as it increased households’ exposure tochanges in interest rates, income and assetprices.
Skuldtjänsten, dvs. räntor och amorteringar i förhållande till disponibel inkomst, var faktiskt fortfarande ganska låg till följd av det låga ränteläget.
The risk of higher sensitivity applies,for instance, to households that, under thehistorically low interest rate conditions,financed mortgages at variable rates with lowinitial interest payments.
Hushållens skuld i förhållande till BNP var också låg i euroområdet jämfört med till exempel Storbritannien och USA.
Estimates of thissensitivity are surrounded by considerable
Att skulden har ökat medför dock en viss risk eftersom det ökar hushållens exponering
real corporate bond yields (left-hand scale) 1)real dividend yields (right-hand scale) 2)
Reala obligationsräntor (vänster skala) 1)Real direktavkastning (höger skala) 2)
Firms may have also had easier access to bankcredit in 2004.
Det kan också ha varit lättare för företag att få kredit från banker 2004.
The results of the bank lendingsurvey conducted by the Eurosystem indicate agradual decrease in the net tightening of creditstandards applied to loans to enterprises duringthe first half of 2004, which became a neteasing in the second half of the year.
Resultaten av Eurosystemets undersökning av bankernas utlåning visar att skärpningen av kreditkraven för lån till företag gradvis avtog under första halvåret 2004, för att sedan lätta under årets andra hälft.
At thesame time, there were some differencesbetween large enterprises and small andmedium-sized enterprises in terms of financingcosts (see Box 4 entitled “Were small andmedium-sized enterprises subject to lessfavourable financing conditions than largeenterprises in the euro area in 2004?”).
Samtidigt fanns det vissa skillnader mellan stora företag och små och medelstora företag när det gäller finansieringskostnaderna (se ruta 4 ”Var finansieringsvillkoren mindre gynnsamma för små och medelstora företag än för stora företag i euroområdet 2004?”).
Sources: ECB, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynchand Consensus Economics Forecasts.1) Bond yields of nonfinancial corporations are based on anindex compiled by Merrill Lynch referring to investmentgrade nonfinancial corporations as well as on a high-yieldindex.
Källor: ECB, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynch och Consensus Economics Forecasts.1) Ickefinansiella företags obligationsräntor baseras på ett index från Merrill Lynch för ickefinansiella företag av ”investment grade” samt på ett högavkastningsindex.
Prior to April 1998, only national data are available(Belgium, France, Germany, Italy, the Netherlands and Spain).Yields are aggregated using GDP weights corresponding to thepurchasing power parity in 2001.
Före april 1998 finns bara nationella uppgifter (Belgien, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna och Spanien). Avkastningen aggregeras med hjälp av BNP-vikter motsvarande köpkraftspariteten 2001.
Nominal yields are deflatedby average inflation expectations (published by Consensus Economics Forecasts) over a period equal to the averageduration of the corporate bonds.2) Dividend yields are defined as the annual dividendsanticipated by market participants, expressed as a percentageof the share price.
Nominell avkastning deflateras med inflationsförväntningar för (som publiceras av Consensus Economics Forecast) en period lika lång som den genomsnittliga löptiden för företagsobliga-tioner.2) Direktavkastning definieras som den årliga utdelning som förutses av marknadsdeltagarna i procent av aktiekursen.
Nominal yields are deflated by the HICP.
Nominell avkastning deflateras med HIKP.
WERE SMALL AND MEDIUM-SIZED ENTERPRISES SUBJECT TO LESS FAVOURABLE FINANCINGCONDITIONS THAN LARGE ENTERPRISES IN THE EURO AREA IN 2004?
VAR FINANSIERINGSVILLKOREN MINDRE GYNNSAMMA FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG ÄN FÖR STORA FÖRETAG I EUROOMRÅDET 2004?
Small and medium-sized enterprises (SMEs) may, in general, be subject to greater constraintsthan large companies in terms of costs of financing and access to external finance.
Små och medelstora företag kan generellt ha ett sämre utgångsläge än stora företag när det gäller finansieringskostnader och tillgång till extern finansiering.
In contrast tolarger firms, SMEs are typically not able to raise financing in the capital markets and,therefore, have to rely predominantly on bank credit or more expensive types of externalfinance (e.g. trade credit, leasing and factoring, etc.).
Till skillnad från stora företag har små och medelstora företag normalt inte möjlighet att skaffa finansiering på kapitalmarknaderna och måste därför i första hand förlita sig på banklån eller dyrare former av extern finansiering (t.ex. leverantörskrediter, leasing och factoring etc.).
In addition, smaller firms would beexpected, on average, to suffer more from problems relating to potential creditors’ lack ofinformation when trying to obtain funding as they are often younger and face less rigorousreporting requirements (i.e. they provide less detailed accounting statements, etc.).
När de försöker skaffa finansiering drabbas små företag i regel också hårdare av problem som beror på att potentiella kreditorer saknar information, eftersom sådana företag ofta är yngre och inte omfattas av lika stränga rapporteringskrav (och därför lämnar mindre detaljerade redovisningar etc.).
Moreover,SMEs tend to have less collateral (e.g. fixed assets) to offer, which could mitigate the problemsof inadequate information, than more established larger firms.
Små och medelstora företag brukar också ha färre säkerheter (t.ex. anläggningstillgångar), som skulle kunna uppväga problemen med otillräcklig information, än mer etablerade större företag.
As a consequence, banks mayoften apply tighter credit standards to loans to smaller and younger firms as they tend to haveless information about these firms.
Följden blir att banker ofta tillämpar strängare kreditkrav på lån till små och yngre företag eftersom de normalt inte har lika mycket information om dessa företag.
Furthermore, SMEs often face higher financing costs (e.g. in terms of bank interest rates) thanlarger enterprises.
Finansieringskostnaderna (i form av t.ex. bankräntor) för små och medelstora företag blir dessutom ofta högre än för större företag.
The relatively higher interest rates on small-sized loans may be explainedby a number of factors.
Det kan finnas flera skäl till de relativt sett högre räntorna på små lån.
For example, there may be fixed costs of lending that are notproportional to the size of the loan.
Det kan till exempel finnas fasta kostnader för utlåning som inte står i proportion till lånets storlek.
Small corporations may also be riskier than larger and moreestablished ones (although the diversification effects for banks may even be greater withrespect to loans to SMEs).
Små företag kan också vara mer riskabla låntagare än större och mer etablerade företag (även om diversifieringseffekterna för banker kan vara ännu större för lån till små och medelstora företag).
In addition, there may be a lack of competition among lenders to SMEs, which may thus be better able to “lock in” their small-sized borrowers, therebyincreasing these borrowers’ bank switching costs.
Det kan också råda brist på konkurrens mellan långivare till små och medelstora företag, så att de som finns har större möjlighet att ”låsa in” sina små låntagare och därmed göra det dyrare för dem att byta bank.
Moreover, owing to their relativelyconstrained access to, and higher costs of, external financing, SMEs traditionally rely more oninternal financing by holding, on average, more liquid assets in their balance sheets.
Eftersom små och medelstora företag har en relativt begränsad tillgång till, och högre kostnader för, extern finansiering, har de dessutom traditionellt förlitat sig mer på intern finansiering genom att i genomsnitt hålla mer likvida tillgångar på sina balansräkningar.
Sinceholding liquid assets is costly, this may represent an additional burden for small enterprises.1
Eftersom innehav av likvida tillgångar är kostsamt kan detta vara ännu en börda för små företag1.
Against this background, increasing attention has recently been paid to SMEs’ financingconditions in the euro area.
Det är mot denna bakgrund som allt större uppmärksamhet på senare tid har börjat ägnas finansieringsvillkoren i euroområdet för små och medelstora företag.