natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Social exclusion can thus be defined as a combination oflack of economic resources, social isolation, and limitedaccess to social and civil rights; it is a relative conceptwithin any particular society (CEIES, 1999) and representsa progressive accumulation of social and economic factorsover time.
Social utslagning kan alltså definieras som en kombination avbristande ekonomiska resurser, social isolering och begränsademöjligheter att utöva sociala och medborgerliga rättigheter; detär ett relativt begrepp i ett visst samhälle (CEIES, 1999) ochmotsvarar en successiv ansamling över tiden av sociala ochekonomiska faktorer.
Factors that could contribute to social exclusionare problems related to labour, educational and livingstandards, health, nationality, drug abuse, genderdifference and violence (European Council, 2001; Nationalreports, 2002).
Bland de faktorer som kan tänkas bidra tillsocial utslagning märks arbetsmarknadsproblem, utbildningsnivå, levnadsstandard, hälsa, nationalitet, drogmissbruk,könsskillnader och våld (Europeiska rådet, 2001; de nationellarapporterna för 2002).
The relation between ‘black and minority ethnic groups’and drug use is less clear, as little information is available.There is no scientific evidence to suggest that drug use ishigher among immigrants than in the general population.However, some studies in specific ethnic minority groupshave found a higher proportion of problematic drug usersamong those groups than among the general population,such as among the Ingrian in Finland (1–2 % of whom areestimated to be drug users, especially heroin users), Kurdsin Germany, Gypsies in Spain, Portuguese citizens in Luxembourg (Origer, 1999) and several ethnic groups inthe Netherlands (Vrieling et al., 2000) (189).
Sambandet mellan ”färgade och etniska minoritetsgrupper”och narkotikamissbruk är mindre tydligt, eftersom det är ontom information.
The reasons forthis could be a combination of socially disadvantageousfactors, such as poor command of the local language,
Det finns inga vetenskapliga bevis för attnarkotikamissbruk skulle vara vanligare bland invandrare än ibefolkningen som helhet.
Figure 22: Relationship between social exclusion and drug use
Figur 22: Sambandet mellan social utslagning ochnarkotikamissbruk
Drug use could be viewed as either a consequence or acause of social exclusion (Carpentier, 2002): drug use cancause a deterioration of living conditions, but, on the otherhand, processes of social marginalisation can be a reasonfor starting drug use.
Narkotikamissbruk kan ses som antingen en konsekvens av elleren orsak till social utslagning.
Nevertheless, the relation between drugabuse and social exclusion is not necessarily a causal one,because social exclusion ‘does not apply to all drugconsumers’ (Tomas, 2001).
(Carpentier, 2002): narkotikamissbruk kan orsaka en försämring av levnadsvillkoren, men å andra sidan kan de processer som leder till social marginalisering vara en anledning till att börja missbruka narkotika.Trots detta är sambandet mellan narkotikamissbruk och socialutslagning inte nödvändigtvis ett orsakssamband, eftersomsocial utslagning inte föreligger för alla som konsumerar droger(Tomas, 2001).
Low education
Låg utbildning
Diseases/disability
Sjukdom/ funktionshinder
Violence/ criminality
Våld/ brottslighet
Taking into account this complexity, it is possible both toanalyse drug use among socially excluded populations andstudy social exclusion among drug addicts (Figure 22).
Mönster för och konsekvenser av missbruk i socialtutslagna grupper
Difficult access
Svårt att få vård
Drug use/abuse to care
Narkotikamissbruk
In the literature and research, the following populations areusually considered to be at risk for social exclusion:
18 8 ligga i riskzonen för social utslagning: interner, invandrare (
Homelessness vulnerable young people.
Hemlöshet hemlösa, prostituerade och sårbara ungdomar.
)Table 19 OL: Distribution of primary addiction problems (alcohol, heroin, cocaine, cannabis and gambling) in the Netherlands among immigrants and native Dutch (online version).
)Enligt ECNN (2002b) definieras ”invandrare” som ”färgade och etniska minoritetsgrupper” och innefattar invandrargrupper från olika folkgrupper i
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway unemployment and housing problems, poor livingconditions and lack of economic resources (Nationalreports, 2002).
Årsrapport 2003: Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och Norge
Use of qat is reported only by Somalipopulations and black Africans while heroin is smoked byimmigrants from Surinam and from Bangladesh. And druguse among Gypsies in Spain appears to start at a youngerage (by two to three years) than in the native population(Eland and Rigter, 2001; Reinking et al., 2001; Fundación Secretariado General Gitano, 2002).
(Vrieling m.fl., 2000) ( vara en kombination av socialt missgynnsamma faktorer, bl.a.dålig behärskning av det lokala språket, arbetslöshet,boendeproblem, dåliga levnadsvillkor och bristandeekonomiska resurser (de nationella rapporterna för 2002).
‘young runaways’ (192) appear to be more likely to misusedrugs.
bland ungdomar som aldrig rymt hemifrån.
Rates of lifetime drug use are two to eight timeshigher than in young people who have never run away.Thedrugs most used are crack, heroin and solvents.Problems at school are another risk factor for taking drugs:a high prevalence of drug use is reported in children notattending school (Amossé et al., 2001), among thoseattending reform schools (40 % of reform school students in Finland were reported to have had an addiction problem atsometime, in 16 % of whom this was related to drugs)(Lehto-Salo et al., 2002) and in those with poor educationalgrades (13.5 % in Norway) (Vestel et al., 1997).
De oftast förekommande drogerna är crack, heroin och lösningsmedel.Problem i skolan är en annan riskfaktor för narkotikamissbruk:det finns uppgifter om hög frekvens av missbruk bland barnsom inte går i skolan (Amossé m.fl., 2001), bland eleverna påungdomsvårdsskolor (40 % av eleverna i ungdomsvårdsskolor i Finland angav att de haft ett missbruksproblem någon gång,varav 16 % hängde samman med narkotika) (Lehto-Salo m.fl.,2002) och bland elever med dåliga betyg (13,5 % i Norge)(Vestel m.fl., 1997).
Among sex workers, drug use is often a motive forprostitution, but could also be a consequence (as is the casefor other factors associated with drug use).
När det gäller mönstren för narkotikamissbruket finns detskillnader mellan olika etniska grupper.
Drug-usepatterns vary depending on whether prostitution comesbefore or after drug addiction.
Bland prostituerade är narkotikamissbruk ofta ett motiv tillprostitutionen, men det kan också (liksom för andra faktorersom har koppling till narkotikamissbruk) vara en konsekvens.Missbruksmönstren varierar beroende på om prostitutioneneller missbruket kom först.
An Italian qualitative studyamong street prostitutes found that, when sex workers startto use drugs in order to deal with problems related toprostitution, they mainly use alcohol, tranquillisers or otherpsychoactive medicines; in contrast, when drug addiction isthe main reason for prostitution, heroin is the primary drugused (Calderone et al., 2001).
En italiensk kvalitativ studie avgatuprostituerade kom fram till att de prostituerade sombörjar använda droger för att hantera problem medanknytning till prostitution främst tenderar att användaalkohol, lugnande medel eller andra psykoaktiva läkemedel,medan de som prostituerar sig på grund av sitt missbrukdäremot oftast använder heroin (Calderone m.fl., 2001).
Homeless people are also reported to be at risk for druguse.
Forskningsresultat och uppgifter om andra socialt utslagnagrupper är svårare att hitta.
Although comparable data across Europe on therelation between homelessness and drug use are notavailable, specific studies have been conducted in manycountries, and drug use is reported as a frequent problemamong the homeless (National reports, 2002).
Från Danmark rapporteras att50–60 % av psykiatrins patienter är narkotikamissbrukare,antagligen på grund av att droger är så lättillgängliga och attdessa patienter är vana att ta psykoaktiva läkemedel (dennationella rapporten för 2002).
Denmark,France, the Netherlands and the United Kingdom reportthat up to 80 % of homeless people living in shelters aredrug dependent; and prevalence rates are even higheramong people living on the streets or among homelesspeople with other social problems.
Även hemlösa uppges vara i riskzonen för narkotikamissbruk.Även om det inte finns några jämförbara uppgifter för hela Europa om sambandet mellan hemlöshet och narkotikamissbruk, har det gjorts specifika studier i många länder, ochnarkotikamissbruk anges som ett ofta förekommande problembland de hemlösa (de nationella rapporterna för 2002).Danmark, Frankrike, Förenade kungariket och Nederländernauppger att upp till 80 % av de hemlösa som bor på härbärgenär narkotikamissbrukare, och andelen ligger ännu högre blanddem som bor på gatan och bland de hemlösa som har andrasociala problem.
For example, accordingto a small study carried out in Ireland, 67 % of homelessex-prisoners are drug dependent (Hickey, 2002).
Enligt en liten studie som genomförts på Irlandär t.ex. 67 % av de hemlösa f.d. internerna narkotikamissbrukare (Hickey, 2002).
Amongthe homeless, heroin is the most commonly used drug,followed by cocaine and polydrug use.
Den vanligaste drogen bland hemlösaär heroin, följt av kokain och blandmissbruk.
Other high-riskbehaviours, such as injecting drug use and needle sharing,are also reported to be high among homeless people (190).
Andra högriskbeteenden, som att man injicerar droger eller delar på nålar,uppges också vara utbredda bland hemlösa personer (190).
Relationship between social exclusion and drug use
Sambandet mellan social utslagning ochnarkotikamissbruk
More data are available on social conditions among thetreated population.
Det finns bättre tillgång på uppgifter om de sociala förhållandena bland dem som får behandling.
Socioeconomic factors related to druguse include low educational levels, early school leaving anddrop-out; unemployment, low salaries and difficult jobs; lowincome and debt; insecurity of accommodation andhomelessness; mortality and drugrelated diseases; pooraccess to care; and social stigma (Table 5).
Socioekonomiskafaktorer med anknytning till narkotikamissbruk är bl.a. lågutbildningsnivå, kort skolgång och avhopp från skolan;arbetslöshet, låg lön och svåra arbeten; låg inkomst ochskuldsättning; osäkert boende och hemlöshet; dödlighet ochnarkotikarelaterade sjukdomar; dålig tillgång till vård; ochsocial stigmatisering (tabell 5).
Among vulnerable young people, the use of drugs isreported to be frequent; high prevalence is found amongchildren who have experienced family and social problemsor problems at school.
Bland sårbara ungdomar uppges narkotikamissbruk varavanligt förekommande, särskilt bland barn som har haftfamiljeproblem, sociala problem eller problem i skolan.
High prevalence of drug use hasbeen found among the children of drug addicts: rates oflifetime drug use among children whose parents have useddrugs in the past year are significantly higher than thosefound in the ‘non-vulnerable’ group (lifetime prevalence of37–49 % compared with 29–39 % among children of nonuser parents) (191).
En högfrekvens av narkotikamissbruk har konstaterats bland barn tillmissbrukare: andelen som någon gång använt droger blandbarn vilkas föräldrar använt narkotika under det senaste året ärsignifikant högre än i den ”ej sårbara” gruppen (37–49 % mot29–39 % bland barn till icke missbrukande föräldrar) (191).
Several studies report that children whohave suffered sexual or physical abuse within the familyhave a higher risk of using drugs when adults (Liebschutz etal., 2002).
Frånflera studier rapporteras att barn som utsatts för sexuella ellerfysiska övergrepp i familjen löper högre risk att användanarkotika när de blir vuxna (Liebschutz m.fl., 2002).
In Portugal, young victims of family abuse andviolence are reported to be seven times more likely to useheroin than young people in the general population(Lourenço and Carvalho, 2002).
I Portugaluppges det vara sju gånger så vanligt att unga offer förövergrepp i familjen använder heroin som att ungdomar ibefolkningen som helhet gör det (Lourenço och Carvalho,2002).
In the United Kingdom,
I Förenade kungariket förefaller ”unga personer somrymt” (192) vara mer benägna att missbruka droger.
Relevant differences in the social conditions of drug use arefound by substance used and drug-use patterns; the worstconditions are found among heroin and opiates users andchronic drug addicts.
)Tabell 19 OL: Fördelning av primära missbruksproblem (alkohol, heroin, kokain, cannabis och hasardspel) i Nederländerna bland invandrare och infödda nederländare (Internetversionen).
)The British Home Office reports that in the United Kingdom over one-third of homeless people have injected heroin, and one-fifth have injected crack.
)Enligt det brittiska inrikesdepartementet har över en tredjedel av de hemlösa i Förenade kungariket injicerat heroin, och en femtedel har injicerat crack.
In the last month, over 10 % are likely to have used someone else’s syringe or passed on their own syringe (Carlen, 1996; Goulden and Sondhi, 2001).
Andelen som under den senaste månaden sannolikt använt någon annans spruta eller lånat ut sin egen till någon annan är över 10 % (Carlen, 1996; Goulden och Sondhi, 2001).
)According to a survey conducted in England and Wales in 1998–99 among 4 848 young people (Goulden and Sondhi, 2001).)The Social Exclusion Unit of the British Office of the Deputy Prime Minister defines a ‘young person running away’ as ‘a child or young person under the
(191)Enligt en undersökning i England och Wales 1998–1999 där 4 848 ungdomar deltog (Goulden och Sondhi, 2001).(192)Enheten för frågor rörande social utslagning inom vice premiärministerns kansli i Förenade kungariket definierar en ”ung person som rymt” som ”ett barn eller en ung person under 18 år som utan tillstånd är borta minst en natt från sitt hem eller sin vårdinrättning eller som har tvingats bort av sina föräldrar eller vårdare” (Social Exclusion Unit, 2002).
Chapter 3: Selected issues
Kapitel 3: Särskilda frågor tidigt eller hoppat av.
Differences are found according to main drug used
Det finns skillnader beroende på
): opiates users (in particular heroin users) have the lowest educational level (National reports, 2002).
): opiatmissbrukarna (särskilt heroin- missbrukarna) har den lägsta utbildningsnivån (de nationellarapporterna för 2002).
Because of their precarious social conditions, drug usersalso have problems related to labour status; unemploymentrates are very high compared with the general population
De svåra sociala förhållandena medför också att narkotikamissbrukarna får problem i fråga om sysselsättning –arbetslösheten är mycket hög jämfört med befolkningen i stort
) in the general population); finding a job is difficult and it israre for drug addicts to keep a job for long or to progress in a career (DrugScope, 2000) (195
19 5 längre tid eller avancera i karriären (DrugScope, 2000) (
With regard to nationality, characteristics resemble thegeneral population structure (197); clients are mainlynationals of the country where they request treatment, andthe number of clients from other countries (European ornon-European) is consistent with the proportion offoreigners in the general population. However, it should beremembered that in some countries registration of clients’nationality/ethnicity is not allowed and consequently suchinformation is not consistently available.
Vid sidan av de direkta hälsokonsekvenserna (se sidorna 24och 28) kan det vara svårt för narkotikamissbrukare att fåvård eftersom de är ovilliga att ta kontakt med vården ellerhar låg utbildning, eftersom den ordinarie sjukvården inteaccepterar dem och eftersom de har särskilda medicinskaproblem som det inte finns lämpliga vårdinrättningar för.
status can lead to financial problems; drug addictsfrequently have low income or no financial resources(32–77 % of clients in treatment survive on social benefits).Debts are also common.
osäker arbetsmarknadsstatus kan leda till ekonomiska problem:narkotikamissbrukare har ofta en låg inkomst eller ingaekonomiska resurser alls (32–77 % av behandlingsklienternalever på socialhjälp). Skuldsättning är också vanligt.
Apart from direct health consequences (see pp. 24 and 28),drug users can find it difficult to access care because of areluctance to deal with services or poor education, a lowdegree of acceptance by mainstream medical services andunique health problems for which appropriate services arenot available.
Slutligen har samhället en negativ syn på narkotikamissbrukarna, som kan drabbas av fientliga reaktioner frånallmänheten och myndigheterna. Forskning i ett fängelse i Wien visade att narkotikamissbrukare kan utsättas för våldoch övergrepp av poliser och andra offentliga tjänstemän(Waidner, 1999).
Table 5: Social conditions (education, labourstatus, housing) of clients in treatment in EU Member States in 2001
Tabell 5: Sociala förhållanden (utbildning,arbetsmarknadsstatus, boende) förbehandlingsklienter i EU-medlemsstaterna 2001
Finally, drug users suffer from a negative social image andmay face hostility from the general population and publicauthorities.
Man vidtar åtgärder mot den sociala utslagningen i gruppermed och utan missbruksproblem och mot de socialakonsekvenserna av narkotikamissbruk i EU-länderna och Norge.
Social conditions
Sociala förhållanden
Drug users in treatment
Narkotikamissbrukare i behandling
Education (n = 98 688)
Utbildning (n = 98 688)
Never went to school/never
Aldrig gått i skolan/inte slutfört
Measures to deal with social exclusion among groups withor without drug addiction problems and with the socialconsequences of drug use/abuse are set out in the European countries and Norway.
Med ledning av Europeiska unionens strategi mot narkotika(2000–2004) (Europeiska unionens råd, 2000) och enspecifik studie om social återintegrering i EU och Norge(ECNN, 2003b) skulle man kunna definiera ”socialåterintegrering” som ”alla ansträngningar som görs för attintegrera narkotikamissbrukare i samhället”.
Primary level of education
Högstadieutbildning eller motsvarande
Economically inactive
Utanför arbetsmarknaden
Unstable accommodation
Instabilt boende
(1)Percentages are calculated on the total number of cases reported undereach single item; the total does not sum to 100 % as only the values ofinterest for this chapter are reported (never went to school, unemployed,etc.); for the complete figures, see Figure 55 OL: Level of educationamong all clients by country; Figure 56 OL: Labour status among all clientsby country; and Figure 57 OL: Living conditions among all clients by country (online version).Source: Reitox national reports — TDI data 2001.
Procentandelarna har beräknats på grundval av det totala antalet rapporterade fall i varje kategori; summan blir inte alltid 100 % eftersom bara de värden som är av intresse för det här kapitlet anges (aldrig gått i skolan, arbetslös osv.); de fullständiga uppgifterna finns i figur 55 OL: Utbildningsnivå blandsamtliga klienter, uppdelat efter land; figur 56 OL: Arbetsmarknadsstatusbland samtliga klienter, uppdelat efter land; och figur 57 OL: Levnadsvillkorbland samtliga klienter, uppdelat efter land (Internetversionen).De nationella Reitox-rapporterna – TDI-uppgifter för 2001.
Social reintegration interventions target both current andformer problem drug users, ranging from well-functioning‘clean’ former addicts and long-term methadone clients tovery deprived street addicts.
Insatserna för social återintegrering riktar sig mot bådenuvarande och förutvarande problemmissbrukare av narkotika– från välfungerande och drogfria före detta missbrukare ochklienter som länge fått metadonbehandling till mycket utsattamissbrukare på gatorna.
A treatment component,whether medical or psychosocial, is not necessarilyrequired.
Det är inte alltid nödvändigt med enbehandlingskomponent, vare sig medicinsk eller psykosocial.Detta innebär också att den sociala återintegrationen intebehöver ske efter behandling utan att insatserna kan görasoberoende av om personen i fråga tidigare fått behandling.
This also implies that social reintegration does notnecessarily take place after treatment but can take place
Det kan handla antingen om det sista steget i en behandlingsprocess eller om en separat och fristående insats efteravslutad behandling som görs av organ utanför behand-
)Figure 55 OL: Level of education among all clients by country (online version).)Average unemployment rate among the 15 Member States (Eurostat, 2002).)Figure 56 OL: Labour status among all clients by country (online version).)Figure 57 OL: Living conditions among all clients by country (online version).)Figure 58 OL: Clients’ nationality by country (online version).
)Figur 55 OL: Utbildningsnivå bland samtliga klienter, uppdelat efter land (Internetversionen).)Den genomsnittliga arbetslösheten i de 15 medlemsstaterna (Eurostat, 2002).)Figur 56 OL: Arbetsmarknadsstatus bland samtliga klienter, uppdelat efter land (Internetversionen).)Figur 57 OL: Levnadsvillkor bland samtliga klienter, uppdelat efter land (Internetversionen).)Figur 58 OL: Klienternas nationalitet, uppdelat efter land (Internetversionen).
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway auspices of the employment programme ‘Self-employmentpromotion’ (this kind of intervention overlaps witheducation/training).
Årsrapport 2003: Situationen på narkotikaområdet i Europeiska unionen och Norge lingsvården med egna mål och resurser.
irrespective of prior treatment, being either the final step ina treatment process or a separate and independent posttreatment intervention carried out by non-treatment serviceswith their own goals and means. Social reintegrationservices do not target problem drug users exclusively butmay target all kinds of addicts (including those addicted toalcohol and legal drugs) or even all socially excludedgroups (e.g. homeless people and rough sleepers).
De enheter som ägnarsig åt social återintegrering vänder sig inte enbart till problemmissbrukare av narkotika, utan kan arbeta med alla typer avmissbrukare (bl.a. sådana som är beroende av alkohol ochlagliga droger) eller till och med alla typer av socialt utslagnagrupper (exempelvis hemlösa och uteliggare).
A quantitative overview of social reintegration measures in EU Member States is impossible to achieve, as the term‘social reintegration’ is not used consistently.
Det går inte att göra någon kvantitativ översikt överåtgärderna för social återintegrering i EU-medlemsstaterna,eftersom termen ”social återintegrering” inte används på ettkonsekvent sätt.
Althoughdifferent services may exist alongside each other, at countrylevel, there are typically general ‘provision modes’ forsocial integration:
Det kan visserligen finnas olika verksamheterparallellt, men på landsnivå brukar det finnas allmänna”inriktningar” för den sociala återintegreringen:
Finally, providing housing or assistance to find housingaims at bringing some stability into clients’ lives.
Syftet med att tillhandahålla bostäder eller hjälpa klienterna atthitta bostäder är slutligen att skapa ett mått av stabilitet i derasliv.
Offeringhousing can be an intervention in itself but will often beaccompanied by psychosocial assistance and some degreeof supervision.
Att man erbjuder bostäder kan vara en insats i sig, men oftaingår det även psykosocialt stöd och viss övervakning.
An example of parallel psychosocial care is Haus am Seespitz in the Tyrol, which runs an open aftercare group for clients that meets in housing facilities.
Ettexempel på parallell psykosocial vård är Haus am Seespitz i Tyrolen i Österrike, som driver en öppen eftervårdsgrupp förklienter som träffas i bostäder.
In Belgium, ‘Habitations protégées’ provides both housing andpsychiatric care.
I Belgien finns Habitations Protégées, som erbjuder både boende och psykiatrisk vård.Forskning från Irland (den irländska nationella rapporten[Hickey 2002]) visar att 79 % av de kvinnliga f.d. internerna och76 % av de manliga uppgav att svårigheter att hitta en lämpligbostad var deras främsta problem och huvudskälet till derassociala utanförskap.