natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cooperation in international politics normally takes place between sovereign nation states and is generally classified according to its degree of integration12 as "inter-governmental" (low) or "supranational" (high).
Internationellt politiksamarbete sker vanligtvis mellan suveräna nationalstater och brukar klassificeras efter integrationsgrad" som antingen regeringssamarbete (låg integrationsgrad) eller överstatligt samarbete (hög integrationsgrad).
In order to make international cooperation function, it must be ensured that participants respect commonly negotiated rules.
För att det internationella samarbetet skall fungera måste man kunna säkerställa att deltagarna respekterar allmänt överenskomna regler.
Any kind of international cooperation is therefore confronted with a fundamental problem of "trust" that cannot be totally eliminated, but only partially reduced through acts of international self-commitment (e.g. via the conclusion of international treaties).
Varje form av internationellt samarbete ställs därför inför ett grundläggande förtroendeproblem som inte kan elimineras helt. men som kan lösas delvis med hjälp av utfästelser på internationell nivå (t.ex. genom att ingå olika typer av internationella avtal).
Due to the fact that no legitimised form of "international government" empowered to formulate and implement general and compulsory rules exists at the time of writing and that established international organisations are frequently not able to effectively implement their decisions, increased international cooperation between states is needed in order to jointly reach a regulation for newly emerging global problems.
Eftersom det i skrivande stund inte existerar några legitima former av internationellt styre med makt att utforma och genomföra allmänna och bindande bestämmelser, och etablerade internationella organisationer dessutom ofta inte har förmåga att genomföra sina beslut i praktiken, behövs det mer internationellt samarbete mellan stater för att man gemensamt skall kunna komma fram till bestämmelser för de globala problem som nu uppstår.
The debate on the concept of "global governance"" aims at designing a cooperative solution at worldwide level to resolve some of the major challenges arising from the overall globalisation process.
Debatten om begreppet "globala styresformer"" syftar till att utforma en samarbetslösning på internationell nivå för att man skall kunna möta några av de största utmaningarna som uppstått till följd av den allmänna globaliseringsprocessen.
Global governance is based upon the assumption that modern governance has to be broadly legitimised in order to be effective and that effective governance needs to be recognised as legitimate.
Globalt styre utgår från tanken att moderna styresformer måste ha bred legitimitet för att kunna vara effektiva, och att effektiva styresformer måste ha legitimitet.
• integrating a broad range of players such as different levels of political decision making or non-sovereignty-bound players (such as the European Union or other international government organisation) and nongovernmental organisations in the process of governance.
• Att i styresprocessen integrera ett brett spektrum av aktörer som t.ex olika politiska beslutsnivåer eller aktörer som inte är bundna till en viss suverän stat (t.ex.
• networking these players at a subnational and at international / global level,
Europeiska unionen eller andra typer av internationella politiska organisationer) och icke-statliga organisationer.
For some examples carried out atthe University of Munich, see: www.pol.wiso.tu-muenchen.de/rorschung/ forsch01.htm
För några exempel på projekt vid universitetet i München se: www.pol.wiso.tu-muenchen.de/forschung/forschO I .htm Integralionsgrad utgör ett slags mätt på tätheten, intensiteten och typen av relationer mellan de olika komponenetema i ett system.
Integration signifies some measure ol' the density, intensity and character of relations among the components elements of a system. Integration may refer to causal interdependence among the parts, consistency (the degree of coherence and coordination among the parts) and structural connectedness (network vision ol' integration). Brozus, L. / Zürn, M.: Globalisierung - Herausforderung des Regierens.
Integration kan syfta på det kausala beroendeförhållande som råder mellan parterna, konsekvensen (graden av samstämmighet och samordning mellan parterna) och de strukturella förbindelserna (integrationens nätverksdimension). Brozus. I,./Ziirn, M.: Globalisierung - Herausforderung des Regierens.
Paper contained in the WEB-Site www.bpb.de/info-franzis/info_263/body_l_263_lu.hlml
Texten finns på webbsidan www.bpb.de/info-franzis/info_263/body_I_263_IO.htmI
The most long-standing and solid forms of "cooperative governance" at macro-regional level were developed first between Western European countries and is now expected to be expanded towards selected countries of Central and Eastern Europe.
De äldsta och mest etablerade formerna av samarbetsbaserade sfyresformer på makroregional nivå växte Först fram mellan västeuropeiska länder och förväntas nu utvidgas till att omfatta vissa utvalda länder i Central- och Osteuropa.
Cooperation between nation states in Western Europe is predominantly characterised by supranationalism, although one notices strong and persisting elements of intergovernméntalism.
Samarbetet mellan olika nationalstater i Västeuropa karaktäriseras främst av överstatligheL även om inslagen av samarbete på regeringsnivå är både starka och väletablerade.
This is mainly due to a further "deepening" and "widening" of the European integration process pursued in the Community framework, justified by the argument that integration has to be continued in the age of globalisation, as none of the European nation state will be able to act on its own.
Detta beror främst på den fortsatta fördjupning och utvidgning av den europeiska integrationsprocessen som sker inom gemenskapen, med motiveringen att i en tid präglad av ökad globalisering måste integrationen gå vidare, eftersom ingen av de europeiska nationalstaterna kommer att kunna agera på egen hand.
Three different kinds of major inputs can be identified that were mainly responsible for the profound transformation of the Community system in recent years:
Följande tre faktorer kan identifieras som de främsta orsakerna till de senaste årens genomgripande omvandling av gemenskapssystemet:
• Intentional constitutional choice agreed upon in inter­governmental conferences (IGCs). • Political arrangements between players with an institutional self­interest (Commission.
• Politiska uppgörelser mellan aktörer med ett institutionellt egenintresse (Europeiska kommissionen, Europaparlamentet etc).
European Parliament etc.). • Daily practice in organising political exchange relations.
• Den dagliga verksamheten med att organisera de politiska kontakterna.
The devolution processes that were launched in different Member States are a fourth input.
De decentraliseringsprocesser som inletts i olika medlemsstater utgör en fjärde faktor.
They were partly influenced by the above mentioned inputs transforming the EU­system and contributed in the same time to the overall transformation process of the Community.
Dessa processer har delvis orsakats av ovan nämnda faktorer, som har förändrat EU-systemet och samtidigt bidragit till gemenskapens övergripande omvandlingsprocess.
In particular, the three inter­governmental conferences of the past two decades (1985, 1991 and 1996) have contributed to further change in the system of EU­polity (basic institutions, their powers and relationships).
I synnerhet de tre regeringskonferenser som hållits under de senaste två decennierna (1985, 1991 och 1996) harbidragit till att förändra det politiska systemet inom EU (de grundläggande institutionerna och deras befogenheter och förbindelser).
The current configuration of "cooperative government" or "network governance" at EU­level is complex, ambiguous, multi­levelled, multi­structured and multi­centred.
Den nuvarande formen för samarbetsbaserat styre eller nätverksstyre på EU-nivå är komplex och diffus med flera olika nivåer, strukturer och centra.
Institutional and procedural relations within this system of multi­level decision­making take place in the framework of a multitude of networks spanning various territorial levels of governance, institutions of government and public­private organisations, while its overall appearance seems to be more like a "marble cake" rather than a "layer cake".
Institutionella och procedurmässiga relationer inom detta system, präglat av beslutsfattande på flera olika nivåer, äger rum inom ramen för ett stort antal olika nätverk som omfattar flera olika territoriella styresnivåer. regeringsinstitutioner och offentlig privata organisationer, medan systemet i stort mer har utseendet av en "marmorerad kaka" snarare än en "tårta med flera bottnar".
This particular mode of "EU­network governance" does not claim to have democratic quality but legitimacy spawned by processes of deliberation, institutionalised norm orientation, and functional representation"
Även om denna speciella styresform bestående av EU-nätverk inte utger sig för att vara demokratisk till sin natur får den sin legitimitet genom de processer som utgörs av den politiska debatten, den institutionaliserade norminriktningen och den funktionella representationen.14
The Commission, which commands a broad range of legislative and executive functions, was particularly interested in developing this system of "network governance".
Kommissionen, som innehar en mängd olika lagstiftande och verkställande funktioner, har visat särskilt stort intresse för att utveckla denna nätverksbaserade styresform.
The aim was to make productive use of its right of initiative, to be successful as guardian of the Treaty or to manage a vast array ol' Community funded programmes.
Syftet har varit att få konkret användning för initiativrätten för att kunna fylla sin funktion som fördragets väktare och förvalta de många olika gemenskapsfinansierade programmen.
The Commission has established routines to draw upon the expertise of external players ­ be they public or private ­ in order to ensure that its proposals are approved of by those governed.
Kommissionen har utarbetat rutiner för att kunna dra nytta av externa aktörers sakkunskap - från såväl offentliga som privata sektorn - för att säkerställa att de förslag man lägger fram har stöd bland dem som påverkas av dem.
For years the Commission has supported transnational interest formation and has played an active role in "networking", encouraging the formation of transnational policy communities around policy issues which it has an interest in promoting.
Kommissionen har under många år stött framväxten av transnationella intressen och spelat en aktiv roll för att skapa nätverk genom att uppmuntra framväxten av transnationella intressegemenskaper kring sådana politikfrågor som kommissionen har intresse av att främja.
These strategies have been successful because they were supported or at least tolerated by national governments and private players alike".
Kommissionen är dessutom starkt beroende av nätverk i samband med att
Both documents are contained in the WEB­Site www.arena.uio.no/publications
Båda dessa texter finns tillgängliga på följande webbplals: www.arena.uio.no/publicalions
Despite this development, the Community system of cooperative governance is confronted with a number of major challenges and is currently in a search of new and more legitimate modes of governance.
Denna utveckling till trots står gemenskapens samarbetsbaserade styressystem inför ett antal allvarliga utmaningar, och man försöker nu hitta nya och mer legitima styresformer.
According to the Commission's view expressed in a recent working document, four important aspects have emerged in the broader context of the European integration process1":
I ett nyligen utarbetat arbetsdokument pekar kommissionen på följande fyra viktiga faktorer i samband med den mer övergripande europeiska integrationsprocessen1":
• A majority of the public opinion remains attached to a continuation of the political integration of the European Union but marks its distance vis à vis the established institutions.
• En majoritet av den allmänna opinionen är fortfarande positivt inställd till en fortsatt politisk integration av EU men är skeptisk till de etablerade institutionerna.
The objectives pursued and their functioning are often not understood.
Man har ofta svårt att förstå de uppställda målsättningarna och hur de skall nås.
• Additional expectations are formulated by the citizen and so-called new European players directly concerned by the application of Community legislation or the implementation of Community policies (local and regional authorities, NGOs, experts, press, Member State politicians, etc.). which partly express a wish for greater efficiency and partly a willingness for stronger participation.
• Ytterligare förväntningar vad gäller dels ökad effektivitet, dels ökad delaktighet förs fram av såväl EU-medborgare som av så kallade nya EU-aktörer som berörs direkt av tillämpningen av gemenskapslagstiftningen eller av de gemenskapsåtgärder som vidtas (lokala och regionala myndigheter, frivilligorganisationer, olika experter, pressen, politiker i medlemsstaterna etc).
• After an exceptional phase characterised by a substantial enlargement of powers attributed to the European Union during the past decade, the process of European integration now undergoes a phase of transition in which "active integration" becomes a more important issue: It particularly emphasises quality of executive functions, the right choice of "good" instruments and better coordination.
• Efter det senaste decenniets exceptionella fas med en långtgående utvidgning av EU:s maktbefogenheter har den europeiska integrationsprocessen nu gått in en övergångsperiod där aktiv integration har blivit en allt viktigare faktor med särskild tonvikt på verkställighetsfunktionernas kvalitet, vikten av att välja bra instrument samt bättre samordning.
■ Community institutions are also confronted with many problems related to challenges that parliamentary representative systems (demand for direct participation, uncertainties) or modern governance (outsourcing of public tasks) have to face.
• Gemenskapsinstitutionerna ställs även inför ett stort antal problem i samband med de utmaningar som de parlamentariska representativa systemen (krav på direkt deltagande, oklarheter) eller den moderna staten (utläggning av offentliga tjänster på entreprenad) ställs inför.
For the EU as a whole, leading members of the scientific community17 expect that legitimacy and further steps towards integration will depend in the foreseeable future upon functional performance, comparative problem solving capabilities, the ability to satisfy relevant political interests and institutional safeguards against abuse of European power.
För EU som helhet menar ledande forskare" att legitimitet och ytterligare steg mot integration inom en överskådlig framtid kommer att vara beroende av effektivitet, jämförbar problemlösningskapacitet, förmåga att tillfredsställa relevanta politiska intressen och institutionellt skydd mot missbruk av maktbefogenheter på EU-nivå.
In addition they believe that there is no pre-existing sense of collective European identity and that a shared identity is not expected to emerge.
Dessa forskare anser dessutom att det för närvarande inte finns någon känsla av kollektiv europeisk identitet och att någon sådan gemensam identitet inte heller förväntas växa fram.
Adding new Member States from Central and Eastern Europe will increase heterogeneity and make the development of a common identity even more unlikely.
Tillkomsten av nya medlemsstater i Central- och Östeuropa kommer snarare att leda till ökad heterogenitet och göra det ännu mindre troligt att det växer fram en gemensam identitet.
The Commission has therefore launched a broad debate that aims at promoting new forms of European governance.
Kommissionen har därför tagit initiativ till en bred debatt som skall främja framväxten av nya styresformer inom EU.
According to the Commission's view, governance in the European Union is understood as the rules, processes and behaviours that affect the way in which powers are exercised at European level, particularly as regards accountability, clarity, transparency, coherence, efficiency and effectiveness.
Enligt kommissionen står begreppet EU:s styresformer för samtliga regler, processer och beteendemönster som påverkar det sätt på vilket makt utövas på EU-nivå, med speciell vikt vid faktorer som ansvarsskyldighet, tydlighet, insyn, konsekvens och effektivitet.
The overall aim of the initiative is
Kommissionens initiativ har följande övergripande syften:
• to encourage discussion amongst citizens of European values, issues and decisions, • to reform the processes for preparing and implementing Community rules and policies to ensure that they are pertinent and coherent, • to lay the ground for a debate on overhauling objectives of the common policies the Union will need, in order to meet its continent-wide aspirations.
• Att stimulera till debatt bland medborgarna om europeiska värderingar, frågeställningar och beslut.
29.03.2001 (réf. 170005/2001-introduction!.
Bryssel den 29 mars 2001 (ref: 170005/2001 - inledningen).
Bolli documents are contained in the WEB-Site www.arena.uio.no/publications
Båda dessa texter finns tillgängliga på följande webbplats: www.arena.uio.no/publicalions.
Box 1: Six "work areas" for White Paper proposals
Ruta 1: Vitbokens sex arbetsområden
Work areas that concern restating the objectives or challenges of Union policies beyond sectional cleavages:
Arbetsområden för en omprövning av EU­politikens utmaningar och mål så att de överbryggar sektorsgränserna:
(5) Strengthening Europe's contribution to world governance (6) Strengthening the integration and strategic dimension of policies across the continent
5) Stärka EU:s bidrag till hur världen styrs. 6) Stärka integrering och en strategisk nyformulering av politikområdena inom hela EU.
The Commission believes that a reform of European modes of governance is all about improving democracy in Europe.
Kommissionen anser att en reform av de europeiska styresformerna helt enkelt handlar om att stärka demokratin i Europa.
This postulate is justified by the assumption that improved governance can have a positive impact on the two pillars, which are the basis of democracy in Europe.
Denna inställning härrör från tanken att förbättrade styresformer kan inverka positivt på de två pelarna som utgör grunden för ett demokratiskt Europa, nämligen:
• Accountability of executives to European and national legislative bodies (pillar 1): Due to the fact that the European Union is a Community founded on law which also respects the identity of each of its Member States, a delicate balance has to be established between institutions that "create" this law.
• Ansvarsskyldighet för verkställande instanser inför europeiska och nationella beslutande församlingar (första pelaren): Med tanke på att Europeiska unionen utgör en gemenskap grundad på lag och rätt där även den enskilda medlemsstatens särart respekteras måste man finna en väl avvägd balans mellan de olika institutioner som stiftar lagarna.
This balance is characterised by a unique sharing of legislative and executive powers as well as an obligation towards cooperation.
Denna balans karaktäriseras av en unik uppdelning mellan den lagstiftande och den verkställande makten samt ett obligatoriskt krav på samarbete.
Therefore, the concept of governance is grounded in ideas of interdependence and interaction between various powers and multiple levels.
Begreppet styresformer utgår sålunda ifrån tankar om självständighet och samverkan mellan olika maktsfärer och mellan olika nivåer.
Improving governance shall help to improve the conditions under which this equilibrium functions and cooperation occurs.
Förbättrade styresformer skall bidra till att förbättra förutsättningarna för denna balans och detta samarbete.
• Effective involvement of the citizens in devising and implementing decisions that affect them (pillar 2): During the past decades, there has been more and more devolution of power to regions and cities and new players have emerged with responsibility for regulating areas previously under public supervision.
• Reellt deltagande från medborgarna i arbetet med att utforma och genomföra de beslut som påverkar dem (andra pelaren): Under de senaste decennierna har alltmer makt decentraliserats till regioner och kommuner, och nya aktörer med ansvar att reglera sådana områden som tidigare legat under offentlig kontroll har tillkommit.
It therefore has become increasingly clear that the very success of Community decision making and the acceptability of rules depend on such players being involved.
Man har därför mer och mer insett att dessa aktörers delaktighet är en förutsättning för att få till stånd en fungerande beslutsprocess på EU­nivå och acceptans för EU­bestämmelserna.
Improved governance should therefore aim at a better involvement of regional, local and non governmental players in the policy making process.
En förbättring av styresformerna bör sålunda vara inriktad på att öka regionala, lokala och icke­statliga aktörers delaktighet i den politiska beslutsprocessen.
Local and regional authorities as essential players within the overall system of "network governance" in Western Europe
Lokala och regionala myndigheter som nyckelaktörer i det övergripande nätverksbaserade västeuropeiska styressystemet
IULA was founded in Brussels in 1913 and accounted 25 years later 22 member associations of municipalities.
Furopeiska kommissionen: Vitbok om styrelseformerna i EU.
In 1949, the Secretariat was moved from Brussels (B) to the Hague (NL).
Fördjupa demokratin i Europeiska unionen.
From the 1950s.
Arbetsprogram.
IULA changed its character into a worldwide organisation.
SEK(2000) 1547/7 slutlig.
"Fédération Mondiale des Cités Unies" (FMCUP or cooperation at macro-regional level within organisations such as the "Arab Towns Organisation" (ATO);l.
" och det internationella samarbetsorganet för världens städer (Fédération Mondiale des Cités Unies.
With the move towards globalisation of socioeconomic issues, the need for cooperative problem solving related to the management of urban and rural areas increased.
Utvecklingen mot en globalisering på det socioekonomiska området har lett till ett ökat behov av samarbete för att lösa problem i samband med förvaltning av stads- och landsbygdsområden.
A frequent response was the creation of new networks linking local players in specific themes, often within the framework of specific United Nations programmes".
En vanlig reaktion har varit att skapa nya nätverk som binder samman lokala aktörer inom specifika ämnesområden, inte sällan inom ramen för särskilda FN-program".
In Europe in particular, international cooperation between local and regional authorities has become over the years an essential element of the overall system of "network governance".
I synnerhet ! Europa har det internationella samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter under årens lopp kommit att bli en viktig del av ett övergripande system bestående av nätverksbaserade styresformer.
In Western European countries, local authorities took initial measures very soon after the Second World War (bilateral town twinnings).
1 de västeuropeiska länderna började de lokala myndigheterna vidta åtgärder mycket snart efter andra världskrigets slut (bilaterala vänortsavtal).
Regions frequently launched new initiatives during the early 1960s and 1970s, which resulted in the setting up of crossborder cooperation structures and specific associations with members coming from different countries.
På regional nivå togs nya initiativ i början av 1960- och 1970-talen. som resulterade i att det bildades strukturer för ett gränsöverskridande samarbete och specialsammanslutningar med medlemmar från olika länder.