natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is particularly high in southern Italy, in a number of Greek regions and in Belgium, where over 60% of those out of work were long-term unemployed in 1999.
I synnerhet är nivån hög i södra Italien, ett antal grekiska regioner och i Belgien, där över 60 procent av det totala antalet arbetslösa är långtidsarbetslösa.
By contrast, the proportion was under 20% in a number of regions in Austria, the UK and Finland (Map 5).
Detta i kontrast till ett antal regioner i Österrike, Storbritannien och Finland, där motsvarande andel är under 20 procent (karta 5).
Unemployment varies substantially between regions in the EU (Map 4).
Arbetslösheten varierar väsentligt mellan regionerna ¡nom EU (karta 4).
Despite economic recovery, unemployment rates were still over 20% in some parts of southern Europe in 1999.
Trots den ekonomiska återhämtning en var arbetslösheten fortfarande över 20 procent i några delar av södra Europa 1999.
There were also, however, a number of areas in northern Europe undergoing restructuring, where rates were well over 15%.
Det fanns emellertid också ett antal områden i norra Europa under omstrukturering där nivån var drygt 15 procent.
Regional disparities in unemployment have widened over the 1990s, following the reduction which occurred in the high employment growth years of the late 1980s.
De regionala skillnaderna i arbetslöshet har ökat under 1990talet. Detta efter en period med minskade skillnader och stark sysselsättningsökning under det närmast föregående decenniet.
While economic recovery has reduced disparities slightly since 1995, it has so far failed to
Även om den ekonomiska upp gången har reducerat skillnaderna något sedan 1995, så har det hittills inte varit tillräckligt för att kompensera de ökade skillnaderna under den tidigare nedgångsperioden.
Overall, long-term unemployment is much higher in regions with high overall unemployment and has declined hardly at all over the economic recovery in the lagging regions.
Generellt sett är långtidsarbetslösheten mycket högre I regioner med en hög total arbetslöshet och har knappast alls minskat under den ekonomiska uppgången i de eftersläpande regionerna.
This reflects the persistence of structural problems in these areas, such as mismatches between the jobs on offer and the skills available on the labour market, which are unlikely to be resolved simply by higher rates of economic growth at the national or EU level, which need to be
Detta visar att struktur problemen i dessa områden tar lång tid att lösa, som t. ex. bristande matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden. Problemen i dessa sammanhang löses knappast bara genom en högre ekonomisk tillväxt på nationell eller EU-nivå.
3 Employment by sector, 1999
3 Sysselsättning per bransch, 1999
1.2 Social cohesion
1.2 Social sammanhållning
4 Unemployment rates by region, 1999
4 Arbetslöshetsnivåer per region, 1999
1.2 Social cohesion have experienced a fall in unemployment in the most lagging regions.
1.2 Social sammanhållning de strukturella för­ för att hjälpa dem att anpassa sig ändringar som sker.
combined with active measures to improve the employability of those affected and help them adapt to structural change.
Arbetsmarknadens utveckling i ansökarländerna
Unemployment of young people declining in EU ...
Ungdomsarbetslösheten minskar inom EU ...
Rates of unemployment in the EU remain much higher for young people under 25 than for older people and for women as opposed to men.
Likaså är arbetslösheten högre bland kvinnor än bland män.
Young people in the labour force are almost twice as likely to be unemployed as those of 25 and over.
Sannolikheten för att en person i de yngre ålders­grupperna skall vara arbetslös är dubbelt så stor i jäm­förelse med åldersgruppen 25 år och äldre.
In Spain, Finland and Italy, youth unemployment was over 30% in 1999 and in some regions in southern Italy and Spain, over 50% (Map 5).
I Spanien, Finland och Italien var ungdomsarbetslösheten över 30 procent 1999 och i några regioner i södra Italien och Spa­nien var motsvarande uppgift över 50 procent (karta 5).
In recent years, the data available on employment and related developments in the candidate countries have improved significantly with the introduction of labour force surveys in most of them, on the same basis and adopting the same conventions as the EU Labour Force Survey conducted by Eurostat.
Under senare år har tillgången till uppgifter över syssel­sättningens utveckling, liksom tillgången till andra rele­vanta data i detta sammanhang, klart förbättrats. Detta beror på att flertalet ansökarländer idag gör ar­betskraftsundersökningar enligt samma principer som Eurostat tillämpar.
However care should be taken in interpreting the figures which result from these surveys because, even though the conventions are the same, they reflect a different underlying reality.
Uppgifterna från dessa undersök­ningar bör dock, trots gemensamma principer, tolkas med en viss försiktighet, eftersom utvecklingsförutsätt­ningarna i övrigt i hög grad skiljer sig åt.
Despite the fact that most of the net additional jobs created over the past 10 years have gone to women, job growth has only just kept pace with the rising number of women joining the labour market.
Trots det faktum att den ökning av antalet sysselsatta som de senaste tio åren inneburit avsett kvinnor, så har syssel­sättningsökningen endast hållit jämna steg med det ökan­de antalet kvinnor som kommit ut på arbetsmarknaden.
Consequently, unemployment among women is still much higher than for men in most parts of the EU, with rates for women exceeding 35% in parts of Spain and Italy.
Följaktligen är arbetslösheten bland kvinnor fortfarande mycket högre än bland män inom större delen av EU.
While unemployment of young people has declined by more than for those of 25 and over during the period of recovery, the rate for women has fallen by less than for men.
Ex­empelvis överstiger arbetslöshetsnivån när det gäller kvinnor 35 procent i vissa delar av Spanien och Italien (se karta över andelen arbetslösa kvinnor 1999).
In the candidate countries of Central Europe (CECs), employment has fallen significantly since the beginning of the transition as a result of a large fall in output as well as restructuring.
I ansökarländerna i Centraleuropa har sysselsättningen minskat påtagligt sedan omställningen av ekonomierna inleddes, vilket är ett resultat av såväl en omfattande minskning av produktionen som omstruktureringar.
In the CECs as a whole, the number employed is estimated to have fallen by 15-20% between 1989 and 1997, with the largest fall occurring in the early years of transition (1989 to 1993).
När det gäller ansökarländerna i Centraleuropa som helhet så kan sysselsättningen uppskattas ha minskat med 15­20 procent mellan 1989 och 1997.
By 1994-95, conditions had stabilised and in a number of countries, employment began to rise, though by not nearly enough to compensate for the earlier job losses.
Under åren 1994 och 1995 stabiliserades förutsättningarna och i ett antal länder började sysselsättningen att öka, även om det inte är tillräckligt för att kompensera föregående minsk­ning.
In 1998 and 1999, economic
1998 och 1999 bromsades den ekonomiska till­växttakten återigen upp och sysselsättningen började minska i flertalet länder, framför allt I Tjeckien, Slovakien och Estland.
Unemployment rates by country and regional extremes, 1999
I mot­sats till omfattningen av långtidsarbetslösheten, så har arbetslösheten i flertalet eftersläpande regioner minskat för såväl unga människor som för kvinnor.
5 Unemployment, 1999
Nivån på ungdomsarbetslösheten
Long-term unemployment
Sysselsättningsnivå (kvinnor)
Youth unemployment rate
Långtidsarbetslöshet
Female unemployment rate
Andel av arbetskraften (kvinnor)
% of youth labour force, 15-24
Andel av arbetskraften mellan 15 ­ 24 år (ungdomar)
% of total unemployed
Andel av den totala arbetslösheten
•i no data no data no data
Inga data
1.2 Social cohesion
.2 Social sammanhållning tre procent per år mellan 1997 och 1999.
In Hungary, however, partly because of the earlier implementation of economic and labour market reforms than in other countries, GDP continued to grow and employment increased by around 3% a year between 1997 and 1999.
En viktig förklaring till detta är att Ungern reformerade ekonomin och arbetsmarknaden i ett tidigare skede än övriga länder.
Economic transition in the CECs implies a marked shift in the sectoral pattern of employment, though comparison of the present structure with that in the EU suggests that there is still a long way to go.
även om en jämförelse mellan dagens struktur och den inom EU antyder att det fortfarande är lång väg kvar att gå.
There remain significant differences between regions both in the structure of employment and in unemployment (see Box).
Det finns fortfarande betydande skillnader mellan re gionerna, såväl när det gäller sysselsättningens struktur som när det gäller arbetslöshet (se faktaruta).
Employment in industry is estimated to have fallen by between 25-50% in the CECs over the 1990s, but despite this, the proportion of workers employed in declining industries in many regions remains high.
Industrisysselsättningen kan uppskattas ha minskat med mellan 25-50 procent I ansökarländerna under 1990-talet, men trots detta är andelen sysselsatta inom nedåtgående branscher fortfarande hög.
In 1999, the overall employment rate of the candidate countries averaged just under 61% of working-age population, only slightly lower than in the EU.
1999 var andelen sysselsatta av befolkningen i arbetsför ålder i genomsnitt för ansökarländerna total 61 procent, vilket endast är något lägre än inom EU.
Disparities in employment rates, however, widened between countries over the 1990s as employment fell, the scale of decline reflecting, on the one hand, the success of the transition and, on the other, the extent to which jobs remained protected against market forces, as well as the extent of employment in subsistence agriculture.
Skillnaderna mellan länderna när det gäller andelen sysselsatta har emellertid ökat under 1990-talet i takt med att sysselsättningen minskat. Minskningens omfattning speglar dels hur framgångsrikt respektive land har varit med att ställa om ekonomin och dels i vilken grad sysselsättningen fortfarande skyddas från marknadskrafternas påverkan.
In 1999, the employment rate ranged from some 54% in Bulgaria to 66% in the Czech Republic.
1999 varierade sysselsättningsgraden från 54 procent i Bulgarien till 66 procent i Tjeckien.
Many regions with high employment in agriculture have also suffered a disproportionate loss of jobs, though agricultural employment in most candidate countries remains far above the level in the EU.
Många regioner med en omfattande sysselsättning inom jordbrukssektorn har också haft en omfattande sysselsättningsminskning, även om sysselsättningen inom jordbrukssektorn i flertalet ansökarländer vida överstiger den ¡nom EU.
In 1999, taking the countries together, it accounted for almost 22% > of the total as against only 4.5% in the EU, indicating that the process of modernisation has still to be undertaken and that potentially severe social as well as economic problems remain to be tackled in the future. Employment in services has risen significantly in all candidate countries, though by not nearly enough to compensate for the job losses in industry and agriculture.
Totalt I ansökarländerna svara de jordbrukssektorn för 22 procent av det totala antalet sysselsatta, vilket kan jämföras med motsvarande upp gift för EU som är 4,5 procent.
Services account for only around 46% of the total in work in the region as a whole compared with 66% in the EU, which indicates the scale of the change which lies ahead.
Detta innebär att en fortsatt moderniseringsprocess är nödvändig och att åtskilliga svåra sociala och ekonomiska problem återstår att lösa i framtiden.
Regional disparities in employment in the candidate countries are narrower than in the EU, but still substantial.
De regionala skillnaderna i sysselsättning i ansökarlän derna är mindre än inom EU, men ändå betydande.
In the top 10% of regions (defined, as above, as those with the highest rates accounting for 10% of their total working-age population), the employment rate averaged almost 70%, in the bottom 10%, it was under 52%.
Den tiondel av regionerna med högst andel sysselsatta (i en lighet med tidigare definition motsvarar denna grupp tio procent av det totala antalet i arbetsför ålder) var sysselsättningsgraden i genomsnitt knappt 70 procent, medan motsvarande uppgift för den tiondel som hade lägst andel sysselsatta var knappt 52 procent.
Disparities are also wide in a number of countries, reflecting the difference between the capital city region and the others (in Slovakia, the gap between the top and bottom 10% of regions was 17 percentage points).
Skillnaderna är också stora inom ett antal länder, vilket speglar skillnaden mellan huvudstadsregionen och de övriga (i Slovakien var skillnaden mellan den tiondel med högst re spektive lägst andel sysselsatta 17 procentenheter).
Overall, many regions in the CECs have a less diversified employment structure than their counterparts in the EU and, at the same time, have to contend with problems of high unemployment, poor infrastructure, low investment and lack of enterprise.
Sysselsättningen i tjänstesektorn har ökat betydligt i samtliga ansökarländer, även om det inte alls är tillräckligt för att kompensera den sysselsättningsminskning som ägt rum i jordbruks- och industrinäringarna.
The objectives of future regional policy in the CECs are, therefore, to diversify the sectoral pattern of economic activity, to strengthen infrastructure and support facilities, to identify locational advantages and development potential and to remove obstacles to growth.
Tjänstesektorn svarar för endast 46 procent av den totala sysselsättningen i regionen som helhet, vilket kan jämföras med motsvarande uppgift för EU som är 66 procent. Detta illustrerar omfattningen av de förändringar som förestår. restår.
Employment of women in the CECs has, in many cases, declined by less than that of men over the transition period, partly because of the concentration of jobs losses in industry, partly because of the growth of service activities.
Sysselsättningen bland kvinnor i Centraleuropas ansökarländer har I jämförelse med männen i flera fall minskat mindre under omställningsperioden. Detta beror dels på att sysselsättningsminskningen framför allt ägt rum inom industrin, men också på tjänstesektorns ex pansion.
Although the employment rate of men exceeds that of women in all candidate countries, the gender gap has remained smaller than in most EU Member States.
Trots att andelen sysselsatta män är högre än andelen sysselsatta kvinnor i samtliga ansökarländer, så är fortfarande skillnaden mellan könen mindre än i flertalet medlemsstater.
Moreover, many fewer women work part-time in the former than in the latter and the difference between men and women is much less pronounced.
Dessutom arbetar väsentligt färre kvinnor deltid i ansökarländerna än i medlemsländerna och skillnaden mellan män och kvinnor är inte lika markant.
(Overall, some 8% of all those in employment work part-time in the candidate countries as opposed to 18% in the EU and women account for only 58% of all part-timers as against 80% in the EU.)
(Omkring åtta procent av det totala antalet sysselsatta arbetar deltid i ansökarländerna, vilket kan jämföras med motsvarande uppgift för EU som är 18 procent.
Four types of regional labour market developments in the CECs industrial structure and more SMEs than other parts of the country. Overall, most of the Western border regions show a long-term positive trend in employment and economic development.
De regionala arbetsmarknadernas utveckling i ansökarländerna - fyra regionala typfall stra gränsregionerna en positiv trend vad gäller sysselsättning och ekonomisk utveckling.
Unemployment rates in the CECs were only slightly higher than in the EU in 1999 (10.2% on average as against 9.3%).
Arbetslöshetsnivån i ansökarländerna i Centraleuropa var bara något högre än ¡nom EU 1999 (10,2 procent I genom snitt respektive 9,3 procent).
Unemployment, however, varie significantly from region to region.
Arbetslösheten varierar emellertid betydligt mellan olika regioner.
Overall, fourtypes of region in terms of labour market developments can be distinguished:
När det gäller arbetsmarknadens utveckling kan generellt fyra karaktäristiska typfall urskiljas:
• The majority of the most disadvantaged regions are the rural regions located at the Eastern periphery of an enlarged EU.
En majoritet av de minst gynnade regionerna är lands bygdsregioner i ett utvidgat EU:s östra periferi.
These tend to have relatively poor infrastructure, little investment and unfavourable economic structure characterised by a predominance of agriculture and low educational attainment of the labour force.
Dessa har vanligen en bristande infrastruktur, en låg investeringsnivå och en ogynnsam näringsstruktur, vilken ka raktäriseras av en dominerande jordbrukssektor och en arbetskraft med låg utbildningsnivå.
The partial return to subsistence farming and outward migration has slowed down the rise in unemployment in some cases.
Den delvisa återgången till självhushållningsjordbruk och en ökad utvandring har bromsat arbetslöshetens ökning i några fall.
In most of these regions, employment is falling.
I flertalet av dessa regioner minskar sysselsättning en.
Structural reforms in agriculture are likely to lead to large-scale job losses in future years.
Strukturreformer ¡nom jordbrukssektorn kommer sannolikt att innebära att sysselsättningen kommer att minska i stor omfattningen i framtiden.
• The major metropolitan areas (most notably the capital cities) have experienced a significant rise in employment in the service sector and benefit from favourable geographical location, a high level of investment, a skilled labour force and better infrastructure endowment.
— I de storstadsdominerade regionerna (framför allt huvud stadsregioner) har sysselsättningen ökat påtagligt ¡nom tjänstesektorn, vilken gynnas av en fördelaktig lokalisering, en hög investeringsnivå, tillgång till utbildad ar betskraft och en bättre fungerande infrastruktur.
These regions enjoy lower unemployment and higher wage levels compared to other regions.
Dessa regioner har en lägre arbetslöshet och en högre inkomstnivå i jämförelse med andra regioner.
Job growth is fuelled mostly by newly established private-owned small and medium-sized enterprises and foreign investment.
Sysselsättningen ökar främst beroende på att många privata små och medelstora företag har etablerats, liksom genom ut ländska investeringar.
Most prominent examples are urban centres such as Prague, Bratislava and Budapest which have the lowest unemployment rates and the highest share of employment in services in their countries.
De främsta exemplen är urbana centra som t. ex. Prag, Bratislava och Budapest, vilka har den lägsta arbetslöshetsnivån och den högsta andelen av sysselsättningen inom tjänstesektorn i respektive land.
• Old industrial regions have been most adversely affected by economic transition.
Dessutom har de gynnats av att handel (som tex gränshandel) och turism ökat i omfattning.
These have been severely affected by privatisation, enterprise restructuring and closures, the reorientation of trade from secure markets and the loss of subsidies.
I Ungern har, i likhet med Slovakien och Tjeckien, arbetslösheten i de västra regionerna minskat under senare år samtidigt som man erhållit ett positivt inflöde av investeringskapital.
The decline of heavy industry has played a significant role in widening disparities in the CECs.
I de traditionella industriregionerna har de negativa konsekvenserna av den ekonomiska omställningen varit om fattande.
These regions have failed to create new job opportunities and to attract new business or foreign investment.
Det har framför allt Inneburit att företag privatiserais, omstrukturerats eller lagts ned.
Most of these regions have high rates of unemployment and difficulties of re-integrating workers into the labour market because of their low and outdated qualifications.
Vidare har en omorientering av handeln bort från skyddade marknader ägt rum samtidigt som subventionerna av näringslivet minskat i omfattning.
The most prominent example is the industrial north and west of Poland which has experienced large-scale decline.
Den tunga industrins nedgång har varit en viktig orsak till de ökade skillnaderna inom ansö karländerna.
Many of the regions have yet to undergo significant restructuring which remains a major challenge and could cause serious social and economic problems.
Dessa regioner har misslyckats med att ska pa nya sysselsättningstillfällen samt att attrahera nya företag eller utländska investeringar.
• The Western border regions, in part included in the above group, which were in an unfavourable, peripheral position during the previous regime, but which have benefited from their location since the transition began.
Flertalet av dessa regioner har en hög arbetslöshetsnivå. Regionerna har också stora svårigheter när det gäller att skapa nya möjligheter på arbetsmarknaden för en stor del av arbetskraften.
Proximity to the EU, relatively well developed infrastructure, low labour costs combined with labour force skills have all contributed to stimulate markets and encourage investment.
Detta beror på att arbetskraftens kunskapsnivå är låg eller att kunskaperna inte motsvarar dagens krav.
In addition, they have benefited from increased trade (such as cross-bor-der retail) and tourism.
De In dustrialiserade norra och västra delarna av Polen, där nedgången varit mycket omfattande, är det mest beskrivande exemplet i denna kategori av regioner.
In Hungary, western regions have witnessed falling unemployment in recent years and a positive inflow of investment as have those in Slovakia and the Czech Republic.
I många re gioner återstår emellertid fortfarande omfattande omstruktureringar.
Even Polish regions bordering Germany which have relatively high unemployment rates tend to have a more diversified economic success.
Denna process, vilken fortfarande är en av de viktigaste framtidsfrågorna, kan komma att ska pa omfattande sociala och ekonomiska problem.
Regions which are unable to mobilise the economic potential of large sections of their population are handicapped in the increasingly competitive global market place, while disparities can breed social unrest which itself can damage economic performance.
möjligheter att klara sig på en allt mer konkurrensutsatt internationell marknad. Detta beror på att de ökade skillnaderna också kan skapa social oro, vilken i sig kan hämma den ekonomiska utvecklingen.
Poverty high, especially in the cohesion countries between social groups and the overall dispersion of income seem to have widened in the 1980s and early 1990s, and this is often attributed to economic developments, in particular, globalisation, increasing competition on world markets, the information revolution and the resultant restructuring of the economy, as well as demographic trends and changes in society.
Fattigdom: omfattande, speciellt i sammanhållningsländerna internationell konkurrens, IT-revolutlonen och den där med efterföljande omstruktureringen av ekonomin. Där utöver tillkommer den demografiska utvecklingen och andra samhällsförändringar.
The trend seems to have slowed down or even reversed itself since the mid-1990s, but disparities between social groups remain unacceptably high.
Trenden, med successivt ökade skillnader, förefaller emellertid ha bromsats upp eller tycks till och med ha vänt i motsatt riktning sedan mitten av 1990talet.
Social cohesion is not only an important goal in its own right, but it is also a key factor contributing to
Under exempelvis FN:s millenniekonferens definierades ett mått i absoluta termer, innebärande en stat där någon hade mindre än en dollar per dag att leva på.
There are various definitions of poverty.
Social sammanhållning är dock inte bara ett viktigt mål i sig.