natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Investment in information and communication technologies in public servicesin the Member States is estimated to be around EUR 50 billion up to 2011 for purely national actions.An additional effort will be necessary to ensure the uptake and adoption of those technologiesin pan-European public services in order to improve their efficiency, effectiveness and interoperability.
• Investeringar i informations- och kommunikationsteknik för medlemsstaternas offentligatjänsterberäknas till ungefär 50 miljarder euro fram till 2011 för enbart nationella åtgärder.Det kommer att behövas ytterligare insatser för att se till att denna teknik införs inom alleuropeiska offentliga tjänster, så att de blir effektivare och mer driftskompatibla.
This covers public-sector areas such as health, environment, culture, education andsecurity.
Detta omfattaroffentliga sektorer som hälsa, miljö, kultur, utbildning och säkerhet.
• Promoting the take-up of eco-efficient technologies,which can reduce environmentalimpacts while contributing to competitiveness and growth.
• Främja användningen av miljövänlig teknik,vilket kan minska miljöpåverkan samtidigt somdet bidrar till konkurrenskraft och tillväxt.
Many potentially significant environmental technologies exist, but are under-used, due to lock-in to existing technologies, difficult access to finance, low investor awareness, distorted price signals.
Det finns många potentiellt viktiga miljötekniker,som inte används därför att man håller fast vid befintlig teknik, det är svårt att få finansiering,investerarna inte känner till tekniken i särskilt hög grad och p.g.a. skeva prissignaler.
Based on the‘Environmental technologies action plan’, environmental technologies can be promotedthrough market-based instruments as well as targeted policy initiatives aiming at pushinginnovation in this area.
Medutgångspunkt i åtgärdsplanen för miljöteknik kan miljöteknik främjas både genom marknadsbaserade instrument och målinriktade politiska initiativ som syftar till att främja innovation påområdet.
EU instruments in the field of research, demonstration, and innovation,as well as regional policy and external cooperation, should integrate this dimension.
EU-instrumenten inom forskning, demonstration och innovation bör tillsammansmed regionalpolitiken och det externa samarbetet omfatta denna aspekt.
(b) Strengthening the European effort in research and technological development
b) Öka EU:s insatser för forskning och teknisk utveckling
The European research effort remains too fragmented, too compartmentalised andinsufficiently connected to international cooperation.
De europeiskaforskningsinsatserna är för spridda, för uppdelade och inte tillräckligt knutna till det internationella samarbetet.
Moreover, Europe devotes only 2 % of its GDP to research, compared with 2.7 % in the United States and more than 3 % in Japan.
Dessutom använder EU bara 2 % av sin BNP till forskning, mot 2,7 % i Förentastaterna och över 3 % i Japan.
Europehas not been able to attract the world’s best researchers, and many excellent European scientistsstill choose to work in the United States.
Europa har inte lyckats dra till sig de världsledande forskarna, ochmånga framstående europeiska forskare väljer fortfarande att arbeta i Förenta staterna.
This is a critical issue to improve our productive sector’scapacity to benefit from the new international division of labour.
Detta ärmycket viktigt för att förbättra den produktiva sektorns förmåga att dra fördel av den nya internationella arbetsfördelningen.
To help Europe to become a beacon of excellence attracting researchers and investments, wemust remove the barriers to excellence arising from segmented national programmes.
För att Europa skall kunna locka till sig experter och investeringar måste de hinder undanröjassom beror på segmenterade nationella program.
Thisimplies that the EU must pursue simultaneously three related and complementary goals:
Det innebär att EU samtidigt måstesträva efter att uppnå följande tre närbesläktade och kompletterande mål:
• to realise a European research area,acting as an internal market for research and technology, as well as a space for better coordination of national and regional research activitiesand policies, to overcome the present fragmentation and duplication of research efforts in Europe;
• Inrätta ett ”europeiskt forskningsområde”som fungerar som en inre marknad för forskning och teknik men också som ett utrymme för bättre samordning av nationell och regionalforskning och politik, för att komma till rätta med den nuvarande fragmenteringen och överlappningen av forskningsinsatser i Europa.
• to help raise the European effort on research to 3 % of EU GDP by 2010;with 1 % tocome from public sources, and 2 % from the private sector;
• Bidra till att öka forskningsinsatserna till 3 % av EU:s BNP senast 2010, med 1 % frånden offentliga sektorn och 2 % från den privata sektorn.
• to support and strengthen researchthroughout Europe by providing direct financial support at European level to complement national programmes helping to achieve the first twoobjectives.
• Stödja och förstärka forskningi hela Europa genom direkt ekonomiskt stöd från EU tillnationella program som bidrar till att de två första målen uppnås.
Financial support at EU level offers a high added value in research by helping to create criticalmasses of financial and human resources, stimulating excellence and creativity throughexchange, networking, collaboration and competition on a European scale, and increasing thevisibility of European capacities and performances.
Ekonomiskt stöd från EU tillför forskningen ett högt mervärde genom att det bidrar till att skapakritiska massor av ekonomiska och mänskliga resurser, främjar expertis och kreativitet genomutbyten, nätverk, samarbete och konkurrens på europeisk nivå samt synliggör europeisk kompetens och europeiska resultat.
There is, therefore, a strong case for a significant increase in EU research funding, currently at0.04 % of GDP, as a contribution to bridging the remaining gap towards the 1 % target of public investment, as a complement to national efforts and in close relationship with them.
Mycket talar alltså för att EU:s forskningsanslag bör ökas betydligt från den nuvarande nivån på0,04 % av BNP, för att bidra till att nå målet på 1 % för offentliga investeringar, som ett komplement till och i nära samverkan med nationella insatser.
The EU’saction should concentrate on the following five main themes corresponding to five major issues Europe is facing in research.
EU:s insatser bör inriktas på fem viktiga ämnen som svarar mot de fem huvudfrågorna i europeisk forskning:
•Stimulating the dynamism, excellence, creativity and productivity of European research bygiving financial support toprojects carried out by individual research teams selected on a competitive basison a European rather than national scale, in particular in basicresearch, to explore new scientific avenues and topics, in close relationship with the scientific community.
•Stimulera dynamik, expertis, kreativitet och produktivitet i europeisk forskning genom ekonomiskt stöd tillprojekt som genomförs av enskilda forskarlag, som valts ut i konkurrens på europeisk nivå i stället för nationellt, särskilt när det gäller grundforskning, ochsom skall utforska nya vägar och frågor inom forskning i nära samarbete med vetenskapssamhället.
To this end, a European facility would be established along the lines of, for instance, the National Science Foundation in the United States, for awarding grants to the highest level individualresearch teams in competition at European level, in fields such as advanced mathematics or quantum physics in the perspective of new breakthroughs in informatics and software.
För att uppnå detta bör det inrättas en europeisk mekanism i likhet med t.ex. National Science Foundation i Förenta staterna som på konkurrensvillkor ger bidrag till forskarlag på högsta nivå,t.ex. inom avancerad matematik eller kvantfysik, med avseende på nya genombrott inom IT ochprogramvaror.
•Strengthening European research capacitiesby supporting the design, development anduse of key research infrastructures of European dimension and interest, as well as the development of human resources in research and technology, by supporting training, helpingremove the obstacles to pan-European scientific careers, and promoting researchers’ transnational mobility.
•Stärka forskningskapaciteten i Europa genom stöd till projektering, utveckling ochanvändning av centrala forskningsinfrastrukturer av europeisk dimension och europeisktintresse, samt utveckling av mänskliga resurser inom forskning och teknik genom stöd tillutbildning, hjälp att undanröja hindren för alleuropeiska forskarkarriärer och främja forskaresrörlighet över gränserna.
These actions would need to be coordinated with those under the cohesion policy.
Dessa insatser bör samordnas med de insatser som faller undersammanhållningspolitiken.
Research capacities of this kind would be, for instance, European large laser and neutron sourcesfacilities for the exploration of matter and biomedical applications; or European bio-databanks ingenomics and the upgrade of Europe’s research networking and computing infrastructure.
En forskningskapacitet av detta slag kan vara t.ex. stora europeiska laserfaciliteter och neutronkällor för forskningen på området och biomedicinska tillämpningar, eller europeiska biobanker inomgenomik och uppgradering av det europeiska forskningsnätet och datainfrastruktur.
Supportto improve human research resources would include large-scale support programmes for Europeanyoung and established scientists.
Stödet för attförbättra de mänskliga resurserna bör omfatta storskaliga stödprogram för unga och etableradevetenskapsmän i Europa.
•Setting up pan-European public–private partnershipsfor technological research throughjoint initiatives based on the technological platforms conceptwhich brings togetherpublic and private stakeholders, to set up and implement common research agendas in fieldsof industrial relevance, on the model followed in the European growth initiative.
•Upprätta alleuropeiska offentlig-privata partnerskap för teknisk forskning genomgemensamma initiativ som bygger på konceptet med tekniska plattformar. Dessa sammanför offentliga och privata intressenter för att inrätta och genomföra gemensamma forskningsprojekt på områden som är viktiga för industrin, enligt den modell som används för EU:stillväxtinitiativ.
Examples of these partnerships would include the development of a new generation of clean andeconomic aircraft at the horizon 2020, the development of hydrogen networks and fuel cells,mastering electronics on a nanotechnological scale, investment in future mobile and wireless technologies and applications, enhancement of joint efforts in embedded systems, as well as new technologies in solar energy, and European coordinated efforts in advanced chemistry, for multipleindustrial applications and social purposes.
Exempel på dessa partnerskap är utveckling av en ny generation rena och ekonomiska flygplan till2020, utveckling av nätverk för distribution av vätgas och bränsleceller, hantering av elektronik pånanonivå, investeringar i framtidens mobila och trådlösa tekniker och tillämpningar, främjande avgemensamma insatser inom inbäddade system, ny teknik inom solenergi och samordnade europeiska insatser inom avancerad kemi för flera olika tillämpningar inom industrin och för socialaändamål.
•Stimulating the development of European ‘poles of excellence’ based on networking andcollaborationat laboratory level by supporting transnational medium-scale networks andprojects through the new instruments used in the sixth EU research framework programmeimproved on the basis of experience.
•Stimulera utvecklingen av ”expertcentra” baserade på nätverk och samarbete på laboratorienivå genom att stödja mellanstora gränsöverskridande nätverk och projekt genom de nyainstrument som används i EU:s sjätte ramprogram för forskning och som förbättrats på basisav de erfarenheter som gjorts.
This strand involves supporting European poles of excellence in fields such as environment and climate research, information communication technologies, medical and food research, or researchon new materials and industrial processes, by creating and supporting the cooperation of European high-level laboratories in European ‘networks of excellence’ and joint research towardsprecise and well-targeted objectives in ‘integrated projects’.
Detta område omfattar stöd till europeiska expertcentra inom områden som miljö- och klimatforskning, informations- och kommunikationsteknik, medicinsk forskning och livsmedelsforskningeller forskning om nya material och industriprocesser, genom att skapa och stödja samarbetet mellan laboratorier på hög nivå inom europeiska ”expertnätverk” och gemensam forskning med exakta och väldefinierade mål i ”integrerade projekt”.
•Improving, through specific networking mechanisms, the coordination of national andregional research programmes and policies,to create critical masses of resources,strengthen the complementary character of national activities, and improve the coherence ofpublic research agendas throughout Europe.
•Förbättra samordningen av nationella och regionala forskningsprogram och forskningspolitik,genom särskilda nätverksmekanismer, för att skapa kritiska massor av resurser, stärka de nationella aktiviteternas kompletterande karaktär och öka samordningen av offentlig forskning i
National research programmes would be pooled in areas like, for instance, cancer, Alzheimer’s disease and emerging diseases, nanotechnologies, or research on the main social and economicalchallenges, like demography, education, employment and innovation.
Nationella forskningsprogram bör slås samman inom områden som cancer, alzheimer och nya sjukdomar, nanoteknik eller forskning om stora sociala och ekonomiska frågor, t.ex. demografi, utbildning, sysselsättning och innovation.
Linked closely with its action in research, the EU should support the development of a coherentand strong effort at European level in two fields in which science and technology play a key role.
I nära anslutning till forskningsinsatserna bör EU stödja utvecklingen av en sammanhängandeoch stark insats på EU-nivå på följande två områden där vetenskap och teknik har en nyckelroll:
•Space,in support of a European space policy aiming at greater coherence of European andnational private and public efforts, and focusing on the development of applications in fieldssuch as positioning and navigation, earth observation and monitoring, and telecommunications, coordinating R & D investments at various levels and helping the EU to better realiseits policy objectives in partnership with existing space powers such as Russia, and emergingones like China, India and Brazil. Action in this area will rely on the implementation of a European space programme strengthening EU space projects (such as GMES — global monitoring for environment and security).
•Rymden,för att stödja en europeisk rymdpolitik som syftar till ökad samordning av privataoch offentliga insatser på EU-nivå och nationellt, och är inriktad på att utveckla tillämpningar inom områden som positionsbestämning och navigering, jordobservation och övervakningsamt telekommunikationer, som samordnar FoU-investeringar på olika nivåer och hjälper EUatt bättre uppfylla sina mål i samarbete med etablerade rymdmakter som Ryssland och nyasom Kina, Indien och Brasilien.
•Security,in support of the implementation of EU policies, by fostering research needed toincrease security in its different dimensions in Europe as a follow-up of the preparatory actionlaunched in this field, in which US investments are five times higher than Europe’s.
•Säkerhet,till stöd för genomförandet av EU:s politik genom att stimulera forskning för attöka säkerheten i dess olika dimensioner som en uppföljning av det förberedande arbetet pådetta område, där Förenta staternas investeringar är fem gånger större än EU:s.
This constitutes a Commission contribution to the wider EU agenda to address Europe’s challengesand threats as set out, inter alia, in the European security strategy that was endorsed by the European Council in December 2003.
Detta ärkommissionens bidrag till den mer omfattande EU-agendan för att svara mot de utmaningaroch hot som bl.a. anges i den europeiska säkerhetsstrategi som godkändes av Europeiskarådet i december 2003.
It is complementary to the actions and efforts that arebeing deployed by the Member States and the other EU institutions.
Det kompletterar medlemsstaternas och de övriga EU-institutioner-nas insatser och ansträngningar.
It would involve the development of knowledge and technologies with European added value tosuccessfully anticipate, monitor and mitigate new security threats, such as those related to bioterrorism, cyber-crime and global security, and to ensure the European position in the complexresearch networks.
Det bör omfatta kunskaps- och teknikutveckling med europeiskt mervärde för att framgångsriktföregripa, övervaka och begränsa nya säkerhetshot, t.ex. sådana som rör bioterrorism, cyberbrottslighet och global säkerhet, och säkra Europas ställning i de komplexa forskningsnätverken.
EU action in the field of dissemination of research resultswill be strengthened accordingly, and European participation and leadership in global initiativeswill be reinforced.
EU:s insatser för att sprida forskningsresultat kommer att intensifieras och europeiskt deltagande och ledarskap i globala initiativ kommer att stärkas.
(c) Connecting Europe through EU networks
c) Förbinda de europeiska länderna genom EU-nätverk
Ten years after the launch of the transEuropean networks initiative, the development of a spineof major axes across the European Union is stagnating.
Tio år efter att de transeuropeiska nätverken lanserades har utvecklingen av ett system av huvudförbindelser genom EU avstannat.
However, traffic on the networks is continuing to grow, and enlargement will generate additional growth in traffic on the road, rail andenergy infrastructures.
Men trafiken på näten ökar hela tiden och utvidgningenkommer att leda till ytterligare ökningar av trafiken på vägar, järnvägar och energiinfrastrukturen.
The cost of congestion is estimated to represent 1 % of GDP, which willdouble by 2020.
Kostnaderna för trafikstockningar beräknas uppgå till 1 % av BNP, och kommer att fördubblas till 2020.
If nothing is done, most of the increase will fall on roads leading to very negative consequences in terms of congestion, the environment, safety and quality of life.
Om ingenting görs kommer den största ökningen att drabba vägarna, vilket fårmycket negativa konsekvenser för trafikbelastningen, miljön, säkerheten och livskvaliteten.
If nothingis done, Europe will not be connected, and it will pay the price of a failing infrastructure on itspotential for growth.
Omingenting görs kommer EU inte att bli sammankopplat och den bristande infrastrukturen kommer att inverka negativt på dess tillväxtpotential.
High-performing transEuropean networks are an essential catalyst for the sustainable mobilityof goods, citizens and energy in an enlarged EU.
Effektiva transeuropeiska nät är nödvändiga för en hållbar rörlighet för varor, människor ochenergi i ett utvidgat EU.
This not only contributes to competitiveness,it also offers a tangible symbol of European integration.
Näten ökar inte bara konkurrenskraften utan är också en påtaglig symbol för den europeiska integrationen.
The untapped potential for people andfor businesses resulting from better transport connections is estimated at 0.23 % of GDP, meaning about 1 million permanent jobs.
Bättre transportförbindelser beräknas ge människor ochföretag en ökad potential motsvarande 0,23 % av BNP, vilket innebär ungefär en miljon fasta
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 satellite navigation system, Galileo, will boost European industries at the cutting edge of hightechnology.
BYGGA EN GEMENSAM FRAMTID• 2007–2013 arbeten. Projekt som höghastighetsjärnvägar eller det europeiska satellitnavigeringssystemet Galileo kommer att främja den europeiska industrins position som högteknologisk spjutspets.
Therefore, action to create an efficient and sustainable transport system and a reliable energysupply is critical to economic performance.
Åtgärder för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem och tillförlitlig energitillförsel ärmycket viktiga för den ekonomiska utvecklingen.
This encourages national governments’ failure to take a European perspective and their reflex to put national programmesfirst, especially in times of intense pressure on national budgets.
Det leder till att denationella regeringarna inte antar ett europeiskt perspektiv och att de prioriterar nationella program, särskilt när pressen på de nationella budgetarna är stark.
EU coordination and participation in financing with a special emphasis on crossborder sections can bring coherence on a continental scale, long-term stability, and can leverage greater private-sector participation.
EU-samordning och EU-delta-gande i finansieringen med särskilt tonvikt på de gränsöverskridande avsnitten kan skapa enhetlighet på hela kontinenten, långsiktig stabilitet och få den privata sektorn att delta i störreomfattning.
•For example, ‘motorways of the sea’ could take freight off the roads (for example, 7.6 milliontonnes could be taken between Rotterdam and Bilbao each year, equivalent to 10 % of roadfreight on this route).
•Till exempel skulle ”motorvägar till sjöss” kunna ta en del av frakten från vägarna (exempelvis skulle de kunna ta 7,6 miljoner ton mellan Rotterdam och Bilbao varje år, vilket motsvarar10 % av vägtransporten på denna rutt).
•The Mont-Cenis rail tunnel between Lyons and Turin would treble the current capacity andlink some of Europe’s most dynamic regions with the core of the new Member States.
•Mont Cenis-järnvägstunneln mellan Lyon och Torino kommer att leda till en tredubbling avden nuvarande kapaciteten och förbinda några av Europas mest dynamiska regioner medcentrala områden i de nya medlemsstaterna.
But itcannot be kick-started without EU backing.
Men projektet kan inte sättas igång utan uppbackning från EU.
The cost of the whole transEuropean network is estimated at EUR 600 billion.
Kostnaden för hela det transeuropeiska nätverket beräknas till 600 miljarder euro.
The new guidelines for the transEuropean networks welcomed by the European Council in December 2003offer better coordination between Member States and a tighter focus on a list of defined priority projects with precise dates.
De nya riktlinjer för transeuropeiska nätverk som Europeiska rådet godtog i december 2003 innebär bättresamordning mellan medlemsstaterna och en större inriktning på ett antal väl definierade, prioriterade projekt med exakta datum.
This includes interconnecting national high-speed rail networks by 2012, developing a core railfreight network in central Europe by 2015, and a package to connect ports and land transportby 2010.
Detta omfattar sammankopplade nationella höghastighetsjärnvägar senast 2012, utveckling avett järnvägsnät för godstransport i Centraleuropa senast 2015, och ett åtgärdspaket för att förbinda hamnar och marktransporter senast 2010.
The overall level of investment required to realise the 26 priority transport projects amounts to EUR 220 billion up to 2020, with funding to peak between 2007 and 2013.
Den totala investeringsnivå som krävs för att genomföra de 26 prioriterade transportprojektenligger på 220 miljarder euro fram till 2020, med en topp mellan 2007 och 2013.
It is estimated thatthe private sector’s share in financing this project should be around 20 % of funding requirements, the rest being financed jointly by national budgets, and the Community budget contributing up to 20 %.
Den privatasektorn beräknas bidra till projekten med ungefär 20 % av det belopp som krävs, medan restenfinansieras gemensamt av de nationella budgetarna och upp till 20 % av gemenskapsbudgeten.