natgillin/translations-raw huggingface dataset:
17.A new balance between modes of transport – a major theme ofthe strategy set out in the White Paper that the Commissionadopted in 2001 on a European transport policy for 2010 – is stilla top priority.What more could be done to increase the marketshare of rail,maritime and inland waterway transport?
17.En topprioritet är fortfarande att skapa jämvikt mellan olikatransportmedel.Detta är också en av huvudpunkterna i den vitboksom kommissionen antog 2001,”Den gemensammatransportpolitiken fram till 2010:vägval inför framtiden”.Vad kanmer göras för att öka järnvägarnas,sjöfartens och insjöfartensmarknadsandelar?
23.Should energyefficiency issues be more integrated in the Union’srelationships with third countries,especially its neighbours? If so,how?
23.Bör energieffektivitetsfrågor spela en större roll i EU:s relationermed tredjeland,och i synnerhet dess grannländer?
How can energy efficiency become a key part of theintegration of regional markets?
Hur kan energieffektivitet bli en avgörande faktor iintegrationen av regionala marknader?
Is it necessary to encourage theinternational financial institutions to pay more attention todemand management issues in their technical and financialassistance to third countries?
Bör man uppmuntra deinternationella finansiella institutionerna att ta större hänsyn tillfrågor om efterfrågestyrning när de ger tekniskt och ekonomisktstöd till tredjeländer? Vilka metoder eller investeringstyper skulle iså fall vara effektivast?
24.How could advances in energyefficiency technology and processesin Europe be put to effective use in developing countries?
24.Hur kan utvecklingsländerna bäst dra nytta av energieffektivalösningar och processer som utvecklats i EU?
18.In order to improve energy efficiency,it is necessary to completecertain infrastructure projects from the trans-European transportnetwork.How should the investments needed for infrastructureprojects be developed,using what sources of financing?
18.För att öka energieffektiviteten måste vissa infrastrukturprojektinom det transeuropeiska transportnätet slutföras.Hur bör manskaffa fram medel till investeringar i infrastrukturprojekt,och frånvilka finansieringskällor bör de komma?
25.Should the Union negotiate tariff or nontariff advantages withinthe World Trade Organisation (WTO) for energy efficient productsand encourage other members of WTO to do the same?
25.Bör EU inom Världshandelsorganisationen (WTO) förhandla omtullsatsrelaterade eller icke-tullsatsrelaterade fördelar förenergieffektiva produkter och uppmuntra andra medlemmar attgöra likadant?
19.Among the measures that could be adopted in the transportsector,which have the greatest potential?
19.Vilka insatser inom transportsektorn har de störstaframtidsutsikterna?
Should priority be givento technological innovations (tyres,engines…),particularlythrough standards defined jointly with the industry,or toregulatory measures such as a limit on fuel consumption of cars?
Bör man prioritera tekniskt nyskapande (däck,motorer osv.),t.ex.genom att utarbeta normer tillsammans mednäringslivet,eller genom regleringsåtgärder som t.ex.gränser förbilars bränsleförbrukning?
20.Should public authorities (State,administrations,regional andlocal authorities) be obliged in their public procurement to buy apercentage of energy efficient vehicles for their fleets?
20.Bör myndigheter (statsförvaltningen samt regionala och lokalamyndigheter) vara skyldiga att vid offentlig upphandling köpa enviss andel energisnåla fordon till sina fordonsparker?
If so,howcould this be organised in a manner that is technology neutral (i.e.it does not result in distorting the market towards one particulartechnology)?
Hur kandetta i så fall organiseras på ett tekniskt neutralt sätt (dvs.utanatt marknaden snedvrids till förmån för en viss teknik)?
A –IDENTIFYING THE OBSTACLES
A – ATT KARTLÄGGA HINDREN
Fuel efficiency of cars dramatically increased (5).Awareness of the importance of rational energy use inbuildings has given rise to better insulation.France,forinstance embarked on an ambitious energy-savingprogramme,with the slogan‘We don’t have oil,but wehave ideas,’accelerating the shift in electricityproduction from oil-fired power plants to nuclearreactors,and increasing taxes on diesel.
Fordonens energieffektivitet har ökat dramatiskt (5).Eftersom man blivit medveten om vikten av rationellenergiförbrukning har byggnader blivit bättreisolerade.I Frankrike inleddes exempelvis ett ambitiöstenergisparprogram,med sloganen ”vi har ingen olja,men vi har idéer”.Därigenom påskyndades övergångeni elproduktion från oljeeldade kraftverk tillkärnreaktorer,och skatten på dieselolja steg.
The oil embargoes at the beginning of the 1970s ledcountries of the EU to re-think their energyconsumption to become less dependent on oil.Progress to this end in all Member States broke thehitherto inseparable link between growth in GDP andin energy demand already halfway through the 1970s.Energy intensity has come down by 40 % in Germanyand Denmark,and in France it is 30 % less than it wasin the 1970s.This decoupling of GDP and energydemand is illustrated in the figure in Annex 3.
Oljeembargot i början av sjuttiotalet fick EU-ländernaatt tänka över sin energiförbrukning och försöka blimindre beroende av oljan.De framsteg som allamedlemsstater gjorde i denna fråga innebar att denkoppling mellan växande BNP och ökandeenergibehov som fram till dess verkat vara ofrånkomligbröts redan i mitten av sjuttiotalet.Energiintensitetenhar sjunkit med 40 % i Tyskland och Danmark,och med30 % i Frankrike sedan sjuttiotalet.I diagrammet ibilaga 3 visas hur kopplingen mellan BNP ochenergibehov har brutits.
Development of primary energy demand and of “negajoules”(EU-25)
Utveckling av primär efterfrågan på energi och av s.k.”negajoule”(EU-25)
Negajoules Biomass Other electricity Nuclear Gas Oil Coal
Negajoule Biomassa Annan elektricitet Kärnkraft Naturgas Olja Fasta bränslen
“Negajoules”:Energy savings calculated on the basis of 1971 energy intensity.Source:Enerdata (calculations based on Eurostat data).
”Negajoule”:Energibesparingar beräknade utifrån 1971 års energiintensitet.Källa:Enerdata (beräkningarna bygger på uppgifter från Eurostat).
Effective action to bring down energy consumptionsubstantially is impossible without first identifying thefactors underlying waste in order to come to grips withthem in future.
Det går emellertid inte att minska energiförbrukningenpå ett avgörande sätt utan att först förstå vilka faktorersom påverkar slöseriet,så att man i framtiden kan fågrepp på den.
The oil shocks were a short-term boost to quick energyefficiency measures,but the absence of in-depthstructural measures meant that demand could not bestabilised.In more recent years the new energy pricerise on world markets and especially oil prices,hasstimulated renewed interest in demand management.
På kort sikt drev oljekrisen på snabba åtgärder för ökadenergieffektivitet,men eftersom det saknadesdjupgående strukturåtgärder kunde efterfrågan intestabiliseras.På senare år har de nya ökningarna ienergipriser på världsmarknaderna,i synnerhetoljepriserna,lett till att efterfrågestyrning åter har blivitaktuell.
)In contrast to the United States,where oil consumption initiallyfell but then ended up rising by a total of 16 % from 1973 to2003,in France,despite some increase in recent years,oil use isstill 10 % lower today than it was three decades ago and itsenergy intensity is 30 % lower than in 1973.
)Till skillnad från Förenta staterna,där oljeförbrukningen förstsjönk men sedan ökade med sammanlagt 16 % mellan 1973och 2003,ligger oljeförbrukningen i Frankrike – trots vissaökningar under senare år – i dag fortfarande 10 % undersjuttiotalets förbrukning,och energiintensiteten är 30 % lägreän 1973.
1.1.FINANCIAL OBSTACLES IN THE WAY OF PROPER MARKET REACTION
1.1EKONOMISKA HINDER PÅ VÄGEN MOT TRÄFFSÄKRAMARKNADSREAKTIONER
1.THE NEED TO ADOPT SPECIFICMEASURES TO IMPROVEENERGY EFFICIENCY
1.BEHOVET AV SÄRSKILDAÅTGÄRDER FÖR ATT ÖKAENERGIEFFEKTIVITETEN
In theory,market forces would in time produce themost efficient outcome without interference.However,given the technical characteristics of the energymarkets,there appears to be a need to promote andaccompany such market-induced change byimproving energy efficiency more rapidly and thusreducing the demand for energy.Market forces willalso continue to be essential when matching demandwith supply.
Enligt teorin skulle marknadskrafterna på kort tid ledatill de effektivaste lösningarna,om man bara gav demfria tyglar.De tekniska villkor som råder påenergimarknaderna innebär emellertid att det verkarvara nödvändigt att främja och stödja sådanamarknadsdrivna förändringar genom att snabbare ökaenergieffektiviteten och på så sätt minska efterfråganpå energi.Marknadskrafterna kommer även framöveratt vara viktiga för att anpassa efterfrågan tilltillgången.
The lack of information and training on the latesttechnologies and their economic and financial impacton the rate of return from investment,combined insome cases with an aversion to the risk associated withearly adoption of new technologies and techniques,can encourage investors such as banks to continue tosupport outdated technology even when they are notthe most efficient or offering the best return.Thepromoters of energy-saving technologies obviouslyneed to make their case when seeking support frompotential investors such as banks or venture capitalfunds.Energy service companies (ESCO’s) will also havea role to play here.Industry,investors,and consumers ingeneral should also be encouraged to include theenergy-saving alternative in their financial planning.Players should be made aware of the very positivecost-benefit ratio,and sometimes,very short pay-backperiods – even less than a year in certain cases – forinvestments in energy efficiency.Simple tools could bedeveloped for risk-assessment of projects such as lifecycle analysis handbooks and computer programmesand investment grade energy audits.
På grund av bristande information och utbildning omden nyaste tekniken och dess inverkan påavkastningen från investeringar,och i somliga fall ocksåp.g.a.ängslan för de risker det innebär att vara förstmed att införa ny teknik,kan investerare (t.ex.banker)ibland fortsätta att främja förlegad teknik trots attdenna inte är effektivast eller ger den bästaavkastningen.De som marknadsför energisnål teknikmåste därför kunna presentera dess fördelar när desöker stöd hos potentiella investerare som banker ochriskkapitalfonder.Energitjänsteföretag (s.k.ESCO –Energy Service Companies) kommer också att ha en roll idetta sammanhang.Näringslivet,investerarna ochkonsumenterna i allmänhet måste också uppmuntrasatt ta med energibesparingsalternativen i sinekonomiska planering.Alla inblandade måste görasuppmärksamma på den mycket fördelaktigakostnadsnyttan och de ofta mycket kortaåterbetalningsperioderna som för investeringar ienergieffektivitet ibland kan ligga på mindre än ett år.Man skulle kunna utveckla enkla redskap förriskbedömning av projekt,t.ex.handledningar ochdataprogram för livscykelanalyser ochenergibesiktning för investeringsändamål.
There is,moreover,a lack of access to adequatefinancial instruments supporting measures whichbolster energy efficiency,such measures beingpredominantly small in scale.Experience shows thatthe traditional intermediaries,in particular banks,areoften reluctant to support energyefficiency projects.One avenue to explore is the idea of‘global’loans (6),where the funds are subsequently redistributed via anintermediary or a‘clearing house’with more technicaland economic expertise in the field of energyefficiency.Another opportunity is the financing modelsbased on shared savings currently used in some Member States,such as third-party financing andperformance contracting.
Dessutom är tillgången till adekvatafinansieringsinstrument för åtgärder som främjarenergieffektiviteten bristfällig,eftersom sådanaåtgärder övervägande är småskaliga.Erfarenheten visaratt de traditionella kapitalförmedlarna,särskiltbankerna,ofta är obenägna att stödjaenergieffektivitetsprojekt.En möjlighet att pröva ärmodellen med ”globala”lån (6),där medlen distribuerasvia en mellanhand med större teknisk och ekonomisksakkunskap i fråga om energieffektivitet.En annanmöjlighet är de finansieringsmodeller som grundar sigpå delade besparingar och som för närvarande prövas ivissa medlemsstater,t.ex.tredjepartsfinansiering ochresultatkontrakt (Performance Contracting).
The most important barrier to increased energyefficiency is a lack of information (on costs andavailability of new technology;lack of information oncosts of own energy consumption;lack of training oftechnicians on proper maintenance and the fact thatthese aspects are not properly taken into account bymarket participants).This can be a particular problemwhen making investments which are often long term.Investment decisions can also be influenced by thesplit-incentive problem (e.g.between the landlord(who installs the boiler) and the tenant (who pays theheating bill);or where a corporate investment budgetis not coordinated with the energy budget.There canalso be misleading prices (due to exclusion ofexternalities,lack of transparency).Technical barrierssuch as the lack of standardisation of energy-usingequipment and components can also make it moredifficult for new energy efficient technologies to have arapid impact on the market.In the past,regulatoryfailures in the monopoly sectors created in some casesinadvertent consumption-incentives in energy tariffstructures.The improvement in the regulatory regimein the EU and the introduction of more transparentmarket forces through liberalisation should addressthis concern,but the effects of previous investmentdecisions will be with us for many years.
Det största hindret för ökad energieffektivitet är bristenpå information om den nya teknikens kostnad ochtillgänglighet och om kostnaderna för den egnaenergiförbrukningen,dålig utbildning av tekniker ifråga om korrekt underhåll,samt att alla dessainformationsrelaterade faktorer inte i tillräckligt storutsträckning beaktas av marknadsaktörerna.Detta kanvara ett särskilt problem vid investeringar,som ofta ärlångsiktiga.Investeringsbeslut kan också påverkas avatt incitament till åtgärder kan vara uppsplittrade (somi fallet med hyreslägenheter där det är ägaren sommåste betala för installation av en ny panna,medandet är hyresgästen som betalar värmeräkningen).Ettannat exempel är företags investeringsbudgetar sominte är samordnade med energibudgeten.Missvisandepriser förekommer också (t.ex.om externa kostnaderinte räknas med,eller om insyn och öppenhet saknas).Men även tekniska hinder som bristandestandardisering av energiförbrukande utrustning ochkomponenter kan göra det svårare för ny,energieffektiv teknik att snabbt slå igenom påmarknaden.I det förflutna har misslyckad reglering imonopolsektorer i vissa fall oavsiktligt lett till attförbrukning blivit fördelaktig i energiavgiftssystemen.Genom bättre lagstiftning i EU och genom attavregleringen har lett till större öppenhet och insyn påmarknaderna har detta problem blivit mindrepåtagligt,men följderna av tidigare investeringsbeslutär något vi kommer att få dras med i många år ännu.
)The European Investment Bank,e.g.,enters partnerships withintermediaries (usually national or local banks) to provideglobal loans,which are then loaned out through theseintermediaries to finance smaller projects.
)Bland annat Europeiska investeringsbanken slutersamarbetsavtal med mellanhänder (oftast nationella ochlokala banker) för att tillhandahålla ”globala”lån sommellanhänderna sedan beviljar till finansiering av mindreprojekt.
1.2.THE NEED FOR ENERGY SERVICES
1.2BEHOVET AV ENERGITJÄNSTER
2.THE NEED FOR ACTION BYPUBLIC AUTHORITIES
2.BEHOVET AV INSATSERFRÅN MYNDIGHETERNA
The opening up of markets has had a positive effect onenergy efficiency.Competitive pressure has drivenelectricity companies to produce in the most efficientway,particularly through technology investments,(e.g.combined-cycle gas turbines).
Marknadsöppnandet har bidragit till ökad energieffektivitet.Den ökade konkurrensen har fått energiföretagen att producera så effektivt som möjligt,framför allt genom att investera i teknik (somkombikraftverk).
Public authorities,national or European,have a role toplay in compensating for inadequacies of the market.However,this is not always within their capacity.Several reasons explain this shortcoming.
Myndigheter,både på nationell nivå och på EU-nivåmåste bidra till att jämna ut brister på marknaden.Detär emellertid inte alltid möjligt för dem.Det finns fleraskäl till denna oförmåga.
Member States have recognised that more has to bedone to ensure greater energy efficiency.They hesitateto commit themselves to the mandatory annualreduction in energy consumption by 1 % in theproposed directive on energy services.
Medlemsstaterna har insett att de måste göra mer föratt öka energieffektiviteten.Men de är obenägna attbinda sig till den obligatoriska minskningen avenergiförbrukningen med 1 % per år som föreskrivs idirektivförslaget om energitjänster.
The opening up of markets has had an impact onelectricity prices.Hence,for large industrial users,electricity prices fell in real terms by an average of10–15 % between 1995 and 2005.However,moreremains to be done to ensure real and effectivecompetition in all areas of the EU.To this end,the Commission at the end of the year will adopt a fullreport on the state of the market,and has also recentlylaunched a sectorial competition enquiry.
Marknadsöppnandet har påverkat elpriserna.För storaindustriförbrukare har elpriserna i reala termer sjunkitmed i genomsnitt 10–15 % mellan 1995 och 2005.Menmycket återstår att göra för att man skall kunnagarantera verklig,fungerande konkurrens överallt i EU.Därför kommer kommissionen i slutet av året att antaen omfattande rapport om marknadsläget.Kommissionen har också nyligen inlett enundersökning av konkurrenssituationen påmarknaden.
Furthermore,State aid and tax measures are two toolswhich are often misused.State aid is granted not onlyin favour of energy efficiency but also for electricitygeneration using fuels which do not give the highestenergy yield.There is also the effect of a plethora ofdisparate small subsidies which have only a verylimited overall impact.The same is true for taxinstruments.Levels of tax should in principle be easedon specific products with low energy consumption,and raised on those with high demand.
Dessutom är statligt stöd och skatter redskap som oftamissbrukas.Statligt stöd ges inte bara för att främjaenergieffektivitet,utan också för elproduktion medbränslen som inte ger det största möjligaenergiutbytet,Dessutom ger den enorma mängdenolikartade och små bidrag endast en mycketbegränsad samlad effekt.Samma sak gäller för skatter.Skattenivåerna bör i princip sänkas för vissa produktermed låg energiförbrukning,och höjas för produktermed hög förbrukning.
Finally,there is the need for continued,careful scrutinyof further mergers of companies in the energy andtransport sectors,which can lead to increased scope forthe abuse of market power,and not necessarily togreater energy efficiency.
Och slutligen finns det ett behov av en fortsatt,grundlig översyn av alla ytterligare sammanslagningarav företag inom energi- och transportsektorn,eftersomdessa kan öka möjligheterna till missbruk avmarknadspositioner utan att nödvändigtvis leda tillökad energieffektivitet.
In themselves,falling prices for energy do notencourage either careful consumption or investmentsin energy efficiency.There are a number of companiesthat supply efficiency solutions and that are gettingpaid by the energy savings (‘ESCO’).These companiesstill need policy support in the form of help for thedissemination of their activities,quality standards,andaccess to finance,as they are still in their infancy stage.The further development of the ESCO industry couldgreatly contribute to the implementation of manyadditional costeffective projects,and can play animportant role in bridging the gap between differentactors on the energy and technology supply side andamong energy consumers.
Sjunkande energipriser uppmuntrar i sig inte till varesig rationell förbrukning eller investeringar ienergieffektivitet.Men det finns företag somtillhandahåller effektivitetslösningar och som får betaltgenom energibesparingarna (s.k.ESCO,ellerenergitjänstföretag).De behöver fortfarande stöd iform av politiska åtgärder,t.ex.hjälp med spridning avverksamheten,kvalitetsnormer och tillgång tillfinansiering,eftersom företagsidén fortfarandebefinner sig i sin linda.Energitjänstföretagensutveckling framöver skulle kunna ge ett värdefulltbidrag till genomförandet av många ytterligarekostnadseffektiva projekt,och spela en viktig roll för attöverbrygga klyftan mellan de olika aktörerna påenergi- och teknikleveranssidan och blandenergiförbrukarna.
The Commission is well aware of the dilemma ofincreased consumption resulting from lower pricescaused by the greater efficiency secured by theintroduction of market forces.For this reason,in December 2003,it proposed a directive on energy enduse efficiency and services.
Kommissionen känner väl till problemet med ökadenergiförbrukning till följd av lägre priser,som uppstårnär marknadskrafterna driver fram ökad effektivitet.Därför lade kommissionen i december 2003 fram ettförslag till ett direktiv om effektiv slutanvändning avenergi och om energitjänster.
3.THE EXTERNAL COSTS AND THETRANSPARENCY OF PRICES
4.INFORMATION OCHUTBILDNING:TVÅ REDSKAPSOM OFTA GLÖMS BORT
4.INFORMATION ANDEDUCATION:TWO UNDER-USED TOOLS
3.EXTERNA KOSTNADEROCH INSYN OCH ÖPPENHETI FRÅGA OM PRISER
The current pricing system for energy products doesnot point consumers towards patterns of consumptionwhich offer a more economical and rational use ofenergy.
Det anses normalt att genomföra informationskampanjer för att minska folks alkoholförbrukning,men hittills har informationskampanjer omenergieffektivitet varit sällsynta.
While it is regarded as normal to launch publicinformation campaigns to encourage people to drinkless alcohol,less attention has hitherto been given topublicity campaigns on energy efficiency.
Det nuvarande prissättningssystemet förenergiprodukter leder inte konsumenterna tillkonsumtionsmönster som främjar ekonomisk ochrationell användning av energi.
Publicity campaigns providing clear information onhow to make costeffective energy savings,as well asproviding stimulus for consumers to act,can beeffective in changing perceptions and encouragingaction.Action at three levels in this respect can beidentified:
Informationskampanjer som tydligt visar hur man påett kostnadseffektivt sätt kan spara energi och somuppmuntrar förbrukarna att själva göra något kan varamycket effektiva för att ändra beteenden och främjaaktiva insatser.Man kan här skilja mellan insatser på treolika nivåer:
• information to citizens on issues such as how toreduce energy consumption in homes,through,forexample,efficient lighting and heating and sensiblepurchasing decisions; information to industrial customers;and
Information till allmänheten om frågor som hur manminskar energiförbrukningen i hushållen,t.ex.genomeffektiv belysning och värme,eller välgenomtänktainköp.