natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some modernisation of the rail network across the Union has occurred over the past decade, but the rate of electrification of lines and conversion to double track has occurred at much the same pace in the lagging parts of theEUas elsewhere, so the gap remains large .
Det har skett en viss modernisering av järnvägsnätet i unionen under de senaste tio åren, men elektrifierade linjer och dubbla spår har byggts i ungefär samma takt som i eftersatta regioner i EU så klyftorna är alltjämt stora. I anslutningsländerna, där järnvägarna försummats i årtionden, befinner sig järnvägsnätet i ett mycket dåligt skick.
In the accession countries, the state of the railways reflects decades of neglect and considerable investment is needed both for modernisation and for replacement of worn-out track.
Betydande investeringar måste därför göras både för att modernisera och ersätta utslitna spår.
The need for investment, however, is no less acute for roads.
Investeringar är dock av lika stor vikt för vägnätet.
The increase in road building, however, is reinforcing the rapid shift of both passengers and freight from rail to roads.
Det ökade vägbyggandet förstärker emellertid den snabba övergången av både passagerar- och varutransport från järnvägar till vägar.
As indicated above, two complimentary sets of conditions need to be satisfied for regions in the Union to sustain economic development and employment in a competitive environment.
Som framhölls ovan måste två slags kompletterande villkor uppfyllas i EU:s regioner för att göra det möjligt att vidhålla ekonomisk utveckling och sysselsättning i en konkurrenskraftig miljö.
The first is that they must have suitable levels of both physical infrastructure (efficient transport, telecommunications and energy networks, good environmental facilities and so on) and human capital (a labour force with appropriate levels of skills and training).
Först och främst måste regionerna ha tillgång till tillfredsställande fysisk infrastruktur (effektivt transportsystem, telekommunikations och energinätverk, tillfredsställande miljöresurser och så vidare) och humankapital (arbetskraft med lämplig kompetens och kunskap).
The second is that, in the new knowledgebased economy, regions must have the capacity to innovate and to use both existing knowhow and new technologies effectively aswell as to follow a development path which is sustainable in environmental terms.
De andra villkoren är att regionerna i den nya kunskapsbaserade ekonomin måste kunna göra innovationer och använda både existerande know-how och nya teknologier effektivt, samt följa en utveckling som tar hänsyn till miljön.
To achieve both requires an effective institutional and administrative framework to support development.
För att uppfylla dessa villkor och uppnå en hållbar utveckling krävs effektiva institutionella och administrativa organ.
Improving infrastructure endowment
Förbättringar av infrastrukturen
In telecommunications, the number of fixed telephone lines in relation to population remains much lower in both the cohesion and accession countries.
Vad gäller telekommunikationer så är antalet fasta telefonlinjer i förhållande till befolkningen alltjämt betydligt lägre i både sammanhållningsländerna och anslutningsländerna än i övriga EU.
This is being offset by a rapid rise in mobile phone use, though in Greece and the accession countries, usage is still less than the EU15 average, in most of the latter, substantially so .
Detta kompenseras emellertid av en ökad användning av mobiltelefoner, även om dessa används mindre i Grekland och anslutningsländerna än i EU15 i genomsnitt.
Availability is still very limited in many parts of the EU15 aswell as in nearly all the accession countries.
Tillgång till bredband är fortfarande mycket begränsad i många delar av EU15, samt i nästan alla anslutningsländerna.
Other infrastructure— schools, colleges, health facilities and social support services of various kinds — is equally important, since it is likely to have a growing influence on decisions of where to invest and locate new businesses.
Annan infrastruktur – skolor, högskolor, hälsovård och olika sociala förmåner – är av lika stor vikt då de troligtvis alltmer kommer att påverka beslut om var företag skall investera och förlägga verksamheten.
This is especially the case in respect of knowledgebased activities, which are not tied to any particular location by a need to be close to sources of raw materials or a large market.
Detta gäller i synnerhet kunskapsbaserad verksamhet som inte är bunden till en särskild plats då man inte är beroende av närheten till råvaror eller en stor marknad.
Over the past decade, transport links bothwithin the Cohesion countries and between these and the rest of the EU have improved markedly.
Under de senaste tio åren har transportförbindelserna inom sammanhållningsländerna och mellan dessa och övriga EU förbättrats markant.
In particular, with Structural Fund support, the density of the motorway network in these countries increased from 20% below the EU15 average in 1991 to 10% above in 2001.
Motorvägsnätet blev, till stor del tack vare stöd från strukturfonderna, betydligt tätare i dessa länder, från att ha varit 20 procent under EU15:s genomsnitt 1991 till 10 procent över detta år 2001.
This increase, however, was largely concentrated in Spain and Portugal.
Denna ökning skedde emellertid främst i Spanien och Portugal.
Construction is occurring at a rapid rate, despite the environmental trade-offs that have to be made, but mostly around
Trots att förbindelserna förbättrats i mål 1regionerna under de tio senaste åren, var tätheten omkring 80 procent
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING xi
Executive summary
Sammanfattning kunskapsbaserade ekonomin.
The need is no less important, however, in waste management and control of emissions, especially given the rapid growth in road use occurring in the accession countries.
Behovet av investeringar är även stort inom avfallshantering och kontroll av utsläpp, i synnerhet med tanke på att vägar används alltmer i anslutningsländerna.
0 0 Equally, many fewer people in both the cohesion and accession countries seem to participate in continuing training than in the rest of the Union (under 20% of those employed in enterprises in Greece, Portugal and all the accession countries apart from the Czech Republic and Slovenia in 1999), despite the critical need to adapt to economic change.
Dessutom tycks betydligt färre människor i både sammanhållningsländerna och anslutningsländerna delta i fortbildning än i övriga unionen (under 20 procent av de anställda i företag i Grekland, Portugal och alla anslutningsländerna utom Tjeckien och Slovenien 1999), trots att det finns ett stort behov av anpassning till de ekonomiska förändringarna.
Strengthening social cohesion
Att stärka social sammanhållning
While the European Employment Strategy launched in 1997 has contributed to increasing the resilience of employment in a period of economic slowdown, important structural weaknesses remain in both present and newMember States.
Den europeiska sysselsättningsstrategin, som lanserades 1997, har bidragit till att sysselsättningen återhämtat sig något trots den ekonomiska nedgången. I både nuvarande och nya medlemsländer återstår emellertid stora strukturella svagheter.
Economic, employment and social policies are mutually reinforcing.
Politik inom områdena ekonomi, sysselsättning och sociala frågor vinner på och stärks av att samverka.
Economic development must go h and in h and with efforts to reduce poverty and to fight exclusion.
Den ekonomiska utvecklingen måste ske samtidigt som man gör satsningar för att minska fattigdom och bekämpar socialt utanförskap.
Promoting social integration and combating discrimination is crucial to prevent social exclusion and to achieve higher rates of employment and economic growth, notably at regional and local level.
Det är av största vikt att främja social integration och bekämpa diskriminering för att förhindra socialt utanförskap och uppnå högre sysselsättningsnivåer och ökad tillväxt, i synnerhet på regional och lokal nivå.
In order to prevent unemployment and support the integration of the unemployed into work, there is a need to offer personalised services to jobseekers in the form of guidance, training and new job opportunities.
För att förhindra arbetslöshet och hjälpa arbetslösa att hitta arbeten måste man tillhandahålla individuellt anpassade tjänster till arbetssökande i form av rådgivning, fortbildning och nya arbetstillfällen.
Developing preventative and active labourmarket policies is particularly important in the newMemberStates to promote economic restructuring.
Det är särskilt viktigt att utarbeta förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärder i de nya medlemsländerna för att främja ekonomisk omstrukturering.
Equally, providing comprehensive support to those most disadvantaged, such as ethnic minorities and early school leavers, can be important in securing economic and social gains throughout the EU.
Det är även viktigt att ge de mest missgynnade i samhället, såsom etniska minoriteter och de som slutat skolan tidigt, omfattande stöd för att skapa ekonomiska och sociala vinster i EU.
Continuing disparities in innovative capacity
Skillnader kvarstår i innovativ förmåga
A high level of education and skills is of increasing importance both for individual advancement and economic competitiveness.
Det blir allt viktigare att ha hög utbildningsnivå och god yrkeskompetens, både för den individuella karriären och ekonomisk konkurrenskraft.
The relative number of people with education beyond basic schooling remains much lower in Objective 1 regions than in the rest of the EU15, especially in Spain, Italy and Portugal, the one exception being theGermannewLänder.
Det relativa antalet människor med högre utbildning än grundskoleutbildning förblir betydligt lägre i mål 1regioner än i resten av EU15, i synnerhet i Spanien, Italien och Portugal.
Here the relative number is more similar to that in the accession countries, where it is much higher than the EU15 average (around 80% or more as against an EU15 average of 64%).
Det enda undantaget i detta fall är de nya tyska delstaterna, där det relativa antalet som har utbildning är mer i nivå med anslutningsländerna, som har högre nivåer än genomsnittet i EU15 (omkring 80 procent eller mer, vilket kan jämföras med EU15:s genomsnitt på 64 procent).
In an increasingly knowledgebased economy, innovation holds the key to regional competitiveness.
I en alltmer kunskapsbaserad ekonomi är innovation en nyckelfaktor för regional konkurrenskraft.
The capacity to innovate, access knowledge and exploit it, however, varies between regions in both the existing and the newMember States.While the aim of policy is not to ensure that all regions have the means for contributing equally to advances in new technologies, they should nevertheless be equally placed to take advantage of those advances and to put them to productive use .
Innovativ förmåga, tillgång till kunskap och förmågan att använda denna varierar emellertid mellan regioner i både de nuvarande och nya medlemsländerna.
Various indicators, however — the relative scale of R & D expenditure, employment in research activities and the number of patent applications, in particular — suggest that there is a wide gap in innovative capacity between the stronger regions in central parts of the Union and others.
Politikens målsättning är inte att garantera att alla regioner har resurser för att bidra lika mycket till de framsteg som görs inom nya teknologier, men alla regioner skall ha samma chans att dra nytta av dessa framsteg och använda dem på ett produktivt sätt.
The skills obtained from further education and initial vocational training in the accession countries, however, are not necessarily in linewith labourmarket needs and curricula and teaching structures are notwell adapted to the modern economy.
Utbildning och fortbildning i anslutningsländerna förser emellertid inte nödvändigtvis människor med kunskaper som kan tillgodose arbetsmarknadens behov och läroplaner och undervisningssystem är inte väl anpassade till den moderna ekonomin.
Moreover, many fewer youngpeople than the EU15 average go on to complete university level education, which is a key requirement for making a significant contribution to the development of the knowledgebased economy.
Dessutom fortsätter mycket färre unga människor sina studier på universitetet än i EU15.
This is also the case in the present Objective 1 regions in the Union, where, despite the increases over the past decade or more, the gap with the rest of the EU remains large .
Universitetsstudier är ett viktigt krav för att kunna bidra till den
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING xii
Executive summary
Sammanfattning regionerna i unionens centrala delar och andra regioner.
75 wide disparity both between the accession countries and the EU15 average and, within the former, between capital city regions and others.
Skillnaderna är även stora mellan anslutningsländerna och EU15:s genomsnitt, samt mellan de förstnämnda ländernas huvudstadsregioner och övriga områden.
5 is under 4% of GDP in all countries apart from Ireland and Luxembourg.
sovård och socialt skydd. Dessa tre områden står tillsammans för nära två tredjedelar av de offentliga utgifterna i EU.
The amount spent by national governments on business support services, higher education, innovation and R & D is similarly low (the latter averaging only around 0,3% of GDP across the EU).
Andelen offentliga utgifter som går till stödtjänster för företag, högre utbildning, innovation och FoU är även den låg (den sistnämnda uppgår i genomsnitt till omkring 0,3 procent av BNP i EU).
0 0 There is a growing consensus about the importance for regional competitiveness of good governance— in the sense of efficient institutions, productive relationships between the various actors involved in the development process and positive attitudes towards business and enterprise.
Man har kommit att bli alltmer överens om vikten av god styrning för regional konkurrenskraft. Detta gäller effektiva institutioner, produktiv samverkan mellan de olika aktörer som deltar i utvecklingsprocessen, samt att ha en positiv inställning till företag och företagande.
Nevertheless, regions still differ markedly in these respects and in their ability to develop their own competitive advantage given the expertise they possess.
Regioner är dock mycket olika i dessa avseenden och alla har inte samma förmåga att utveckla just sina konkurrensfördelar med de kunskaper som finns att tillgå.
In relation to the sums allocated to structural expenditure by Member States, therefore, the scale of the budget for cohesion policy no longer seems so small.
I förhållande till de summor som allokeras till strukturåtgärder är därmed inte sammanhållningspolitkens budget så liten.
Moreover, unlike the former, EU structural spending is concentrated in the regions which are most in need of assistance (the EU structural allocations to Greece and Portugal, for example, amount to around 2½% of their GDP in each case).
Dessutom går EU:s strukturutgifter, till skillnad från medlemsländernas utgifter, främst till de regioner som är i störst behov av stöd (EU:s strukturstöd till Grekland och Portugal uppgår exempelvis till omkring 2 ½ procent av ländernas respektive BNP).
Impact of Member State policies on cohesion
Hur medlemsländernas politik inverkar på sammanhållningen
And contributes significantly to narrowing regional disparities in income…
Och bidrar till att minska regionala inkomstskillnader...
For the most part, government expenditure per head of population in relation to GNP on basic services, like education and health care, is relatively similar across regions in Member States, reflecting a concern to ensure a common level of provision to people irrespective of where they live.
I de flesta fall är de offentliga utgifter per capita i förhållande till BNP som går till grundläggande tjänster, såsom utbildning och hälsovård, relativt lika i medlemsländernas olika regioner.
However, the main variation occurs in spending on social protection because of differences in unemployment and the number of people in retirement, although spending on administration also differs because of government ministries being concentrated in the national capital.
Detta visar på att man vill garantera att alla människor skall ha lika tillgång till tjänster oavsett var de bor. Däremot finns det regionala skillnader i de utgifter som går till det sociala skyddsnätet, vilket beror på skillnader i arbetslöshet och antalet människor i pensionsålder.
Public expenditure inMemberStates is a great many times larger than the amount spent by theEUon cohesion policy.
Medlemsländernas offentliga utgifter är många gånger större än de summor som EU lägger på sammanhållningspolitik.
Whereas the former averages around 47% of GDP, the budget allocated to cohesion policy amounts to a bit less than 0.4%of EUGDP.
Medan de förstnämnda utgifterna uppgår till omkring 47 procent av BNP är budgeten som är avsatt till sammanhållningspolitik något mindre än 0,4 procent av EU:s BNP.
Nevertheless, despite its relatively small size, EU cohesion policy performs a valuable role in tackling the underlying causes of disparities across the Union in income and employment.
Trots att andelen är relativt liten, ger EU:s sammanhållningspolitik ett värdefullt bidrag då det gäller att lösa de problem som ligger bakom skillnader i inkomst och sysselsättning i unionen.
While Member State policies involving public spending are mainly directed at providing basic services and income support, EU cohesion policy is focused on reducing the structural disparities which directly affect the economic competitiveness of regions and the employability of people.
Medan medlemsländernas politik och offentliga utgifter främst är inriktade på att tillhandahålla grundläggande tjänster och inkomststöd, lägger EU:s sammanhållningspolitik vikten vid att minska strukturella skillnader som direkt påverkar regioners konkurrenskraft och människors chans att hitta ett arbete.
The combined effect of these tendencies is that the contribution of public expenditure to income is in general much higher in the less prosperous regions than in the more prosperous ones, but mainly because of the lower level of income rather than higher public spending.
Dessa tendenser gör tillsammans att de offentliga utgifternas bidrag till inkomst generellt sett är mycket högre i fattigare regioner än i rikare områden.
While government revenue is proportional to income
Detta beror dock främst på de låga inkomstnivåerna snarare än på högre offentliga utgifter.
By contrast, public spending on investment in human and physical capital amounts to only just over 2%ofGDP on average and
De offentliga utgifterna är främst avsedda att garantera tillgång till grundläggande tjänster…
Government revenue, on the other hand, seems to be broadly proportional to income, in the main because in all Member States most taxes are levied centrally
Den största delen av medlemsländernas offentliga utgifter går till att tillhandahålla en rad tjänster som skall garantera att alla har tillgång till utbildning, häl-
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING xiii
75 smallest inflows were Spain (1½% of GDP), Italy (1%) and Greece (just under 1%).
Investeringsflödena till Portugal uppgick däremot endast till 4 procent av BNP, medan de länder med lägst investeringsflöden var Spanien (1 ½ procent av BNP), Italien (1 procent) och Grekland (något under 1 procent).
0 0 either on incomeor expenditure.
Detta beror främst på att alla medlemsländer tar upp skatter centralt, antingen på inkomst eller utgifter.
It, therefore, does not tend to offset the positive contribution of public expenditure to reducing income disparities between regions.
De brukar därför inte neutralisera de offentliga utgifternas bidrag som minskar inkomstskillnader mellan regioner.
Moreover, in countries where a significant proportion of revenue is raised locally, redistribution mechanisms are in place to reduce disparities in the income available to regions to fund expenditure.
I länder där en stor del av statsinkomsten erhålls lokalt finns det dessutom utjämningssystem som skall minska skillnaderna i den inkomst som regionerna förfogar över för att finansiera utgifterna.
Within countries, FDI is generally concentrated in and around large cities, especially national capitals, with very little going to lagging regions.
Inom länderna är de utländska direktinvesteringarna generellt sett koncentrerade till och omkring större städer, i synnerhet huvudstäder.
The new German Länder, excluding the eastern part of Berlin, therefore, accounted for only just over 2% of total inflows into Germany between 1998 and 2000 and Objective 1 regions in Spain for under 10% of inflows into the country in 2000.
En mycket liten del av investeringarna går till eftersatta regioner. De nya tyska delstaterna, med undantag av Berlin, stod för endast något över 2 procent av de totala investeringsflödena till Tyskland mellan 1998 och 2000.
Similarly, in Italy, under 4% of the total employed in foreignowned companies were in the south of the country.
I Italien var under 4 procent av det totala antalet sysselsatta anställda i utlandsägda företag i södra delen av landet.
The widespread trend towards devolving responsibility for public services to regional and local level has not, therefore, been accompanied by a similar trend in respect of raising the money to fund these services.
Den utbredda tendensen att decentralisera ansvaret för offentliga tjänster till regional och lokal nivå har därmed inte följts av en liknande tendens att decentralisera pengaupptagningen för att finansiera dessa tjänster.
The main exception is Italy, where responsibility for raising revenue is being increasingly devolved to the regions without a counterpart strengthening of regional transfers.
Ett undantag är Italien där ansvaret för att samla in statsinkomster alltmer läggs på regionerna utan att de regionala transfereringarna stärks för den skull.
Foreign direct investment: amajor factor in regional development
Utländska direktinvesteringar: en viktig faktor i regional utveckling
The same general pattern is evident in the accession countries.
Det går tydligt att se samma mönster i anslutningsländerna.
In 2001, over two-thirds of inward FDI into Hungary went to the Budapest region, over 60% of inflows into the Czech Republic to the Prague region and a similar proportion of inflows into Slovakia to Bratislava.
År 2001 gick över två tredjedelar av de utländska direktinvesteringarna i Ungern till Budapestregionen. Över 60 procent av investeringsflödena till Tjeckien gick till regionen kring Prag och en liknande andel av investeringarna gick till Bratislava i Slovakien.
Impact of Community policies: competitiveness, employment and cohesion
Gemenskapspolitikens inverkan på konkurrenskraft, sysselsättning och sammanhållning
Unlike structural policy, other EU policies are not aimed principally at narrowing regional disparities or reducing inequalities between people.
Till skillnad från strukturpolitiken är inte övrig EU-politiks främsta mål att minska regionala skillnader och ojämlikhet mellan människor.
Nevertheless, they have implications for cohesion and in many cases take specific account of disparities.
Andra politiska områden inverkar emellertid på sammanhållningen och tar i många fall skillnader med i beräkningen.
Foreign direct investment (FDI) can potentially play a key role in reducing regional disparities in economic performance not only as a source of income and jobs but as a means of transferring technology and knowhow to lagging regions, It is particularly important for the accession countries, in need of substantial restructuring of their economies and of a step increase in productivity and competitiveness.
Utländska direktinvesteringar har en viktig potentiell roll att spela då det gäller att minska regionala skillnader i ekonomisk prestation, inte endast i form av inkomstkälla utan även som en möjlighet att sprida teknologi och know-how till eftersatta regioner.