natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The habitats listed in Annex I tothe habitats directive were originally grouped in fivebiogeographical regions, based on the Corine landcover identification system.
De livsmiljöer som anges i bilaga I i livsmiljödirektivet var ursprungligen grupperade i fem biogeografiska regioner, baserade på landområdesidentifieringssystemet Corine.
These are the Alpine,Atlantic, Continental, Macaronesian and Mediterranean region.
Dessa är de alpina,atlantiska, kontinentala och makaronesiska regionernasamt Medelhavsregionen.
In 1995, when Austria, Finland and
När Österrike, Finland och
The birds directive lists in its Annex I over 180 birdspecies for which special protection areas (SPAs) haveto be designated by a procedure of direct notificationfrom Member States to the Commission.
I bilaga I till fågeldirektivet anges över 180 fågelarterför vilka särskilda skyddsområden måste utses genomett förfarande med direkt delgivning från medlemsstaterna till kommissionen.
Many of thesespecies are associated with forest habitats, either directly (woodpeckers, grouse, finches and warblers) or
Många av dessa arter är förknippade med skogslivsmiljöer, antingen direkt (hackspettar, skogshöns, finkar och sångare) eller i samband med olika landskapstyper som små våtmarker
Table 2: The biogeographical regions (see map on p.14)
Tabell 2: De biogeografiska regionerna (se kartan på s. 14)
Countries whose territory falls in this region
Länder vars territorium ligger i denna region
Atlantic region
Atlantiska regionen
Belgium, Denmark, Germany, Spain, France, Ireland, the Netherlands, Portugal, Sweden,UK
Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna, Portugal, Sverige,Förenade kungariket
Since 1992, the establishment of Natura 2000 hasprogressed to varying degrees in all Member States.Some 14000 sites in the six biogeographical regionsin all 15 EU Member States have been listed as proposed sites (pSCI — proposed sites of Communityimportance) for the network.
Sedan 1992 har inrättandet av Natura 2000 fortskriditolika snabbt i de olika medlemsstaterna. Ungefär 14000områden i de sex biogeografiska regionerna i alla EU:s15 medlemsstater har angivits som föreslagna områden(föreslagna områden av gemenskapsintresse) i nätverket.
These proposed listsare then discussed between the Member States, the Directorate-General for the Environment, and observing NGOs such as landowner associations and natureconservation organisations.
Dessa föreslagna förteckningar diskuteras sedanav medlemsstaterna, GD Miljö och de ickestatliga organisationer med observatörsstatus som markägarföreningar och naturskyddsorganisationer.
Revised lists of specialareas of conservation (SACs) have then to be designated by Member States, at the latest in June 2004.
Reviderade förteckningar över särskilda bevarandeområden måste sedan fastställas av medlemsstaterna, senast i juni 2004.
According to Article 4 of the habitats directive,Member States are required to propose sites of Community importance related to these forest habitatsfor each of the six biogeographical regions.
I enlighet med artikel 4 i livsmiljödirektivet krävs detatt medlemsstaterna för var och en av de sex biogeografiska regionerna skall föreslå en lista över områdenav gemenskapsintresse när det gäller dessa skogslivsmiljöer.
It is theexplicit aim of the European Commission to ensurethat Natura 2000 includes a coherent network of forest areas.
Det är Europeiska kommissionens uttalade mål att säkerställa att Natura 2000 inkluderar ett sammanhängande nätverk av skogsområden.
The biodiversity action plan for the conservation of natural resources(7) sets the ambitioustarget of having all forest types from Annex I to thehabitats directive assessed and sufficiently represented by 2002.
I åtgärdsplanen för biologisk mångfald avseende bevarandet avnaturresurser(7) fastställs det ambitiösa målet om attalla skogstyper från bilaga I i livsmiljödirektivet skallvara utvärderade och i tillräckligt hög grad representerade senast 2002.
This highlights the importance offorest habitats for Natura 2000 and for the overallprotection of biodiversity.
Detta understryker skogslivsmiljöernas betydelse för Natura 2000 och för det allmännaskyddet av den biologiska mångfalden.
The figure above gives an overview of the importance of the forest cover (Annex I HD habitats)within Natura 2000 sites in the different biogeographical regions, according to the actual state ofthe pSCI designation(8).
Nedanstående figur ger en översikt över den betydelsesom skogstäckningen (bilaga I i livsmiljödirektivet) i Natura 2000områden har i olika biogeografiska regioner, i enlighet med det aktuella läget i fråga om områden av gemenskapsintresse(8).
Forest cover in sites proposed under the habitats directivewithin biogeographical regions
Skogstäcket i områden som föreslagits i enlighet med livsmiljödirektivet iolika biogeografiska regioner
% of forest cover
% av skogstäcket
(7)The action plan (COM/2001/0162 f) is an instrument for the implementation of Article 8 of the CBD.(8)All figures mentioned in this report reflect the data that were available in February 2002.
)Åtgärdsplanen (KOM(2001)162 slutlig) är ett instrument för genomförandet av konventionen om biologisk mångfald.)Alla siffror som anges i denna rapport speglar de uppgifter som var tillgängliga i februari 2002.
Indicative map of biogeograpical region EU-15 + 12
Vägledande karta över biogeografiska regioner EU-15 + 12
Approval: Habitat Committee meeting, 4.10.1999
Paris, oktober1999 Godkännande: möte i habitatkommittén, 4.10.1999
This biogeographical map was originally developped under Council Directive 92/43/EEC for EU 15 (Natura 2000 Network).
Denna biogeografiska karta blev ursprungligen framtagen i enlighet medrådets direktiv 92/43/EEG för EU-15 (Natura 2000-nätverket).
It has beenextended according to the agreement with the Standing Committee ofthe Bern Convention (Emerald Network).
Den harutvidgats i enlighet med en överenskommelse med Bernkonventionensständiga kommitté (Emeraldnätverket).
EU forests cover approximately 113 million hectares(36% of the Union territory), of which 87 millionhectares are considered productive forests.
EU:s skogar täcker ca 113 miljoner ha (36% av unionens yta) varav 87 miljoner ha anses vara produktivaskogar.
Some65% of EU forests are privately owned.
65% av EU:s skogar är privatägda.
With the accession of Austria, Finland and Sweden,the EU became the world’s second largest paper andsawn-wood producer.
I och med anslutningen av Österrike, Finland och Sverige har EU blivit världens näst största producent avpapper och sågat trä.
It is the foremost importer andthe third largest exporter of forest products.
Unionen är den främsta importören och den tredje största exportören av skogsprodukter.
Forestsare also of high importance in the Mediterraneanarea because of their protective functions andimportance for biodiversity.
Skogarna har också stor betydelse i Medelhavsområdet p.g.a. deras skyddsfunktioner och betydelse förden biologiska mångfalden.
Altogether, the EU for-est-based industries’ production value amounts tonearly EUR 300 billion, employing some 2.2 millionpeople.
Tillsammans uppgår värdetav EU:s skogsbaserade industriproduktion till nära 300miljarder euro och den sysselsätter ca 2,2 miljonermänniskor.
Differences in forest type, forest coverand ownership structure within the EU
Skillnader i skogstyp, skogsareal ochägarstruktur inom EU
Austria, Finland and Sweden are heavily forestedand have substantial forest products industriesbased predominantly on coniferous forest;
Österrike, Finland och Sverige är mycket skogrikaländer och har betydande skogsindustrier somhuvudsakligen är baserade på barrskog.
Greece, Spain, France, Italy and Portugal have Mediterranean woodland, managed primarily forprotection and where fire is potentially a seriousthreat.
Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Portugalhar Medelhavsskogar som huvudsakligen förvaltasmed hänsyn till skydd och i dessa skogar är bränderett allvarligt hot.
France and Italy, in particular, also havelarge areas of temperate forest and mountainforests, including coppice areas, farm woodlotsand community forests;
Frankrike och Italien har ocksåstora områden med tempererade skogar ochbergsskogar, inbegripet skottskogar, jordbruksskogar och gemensamt ägda skogar.
Belgium, Germany, France and Luxembourg have amixed ownership structure and a range of foresttypes with production being significant but notalways the primary aim in any forest;
Belgien, Tyskland, Frankrike och Luxemburg har enblandad ägarstruktur och en rad olika skogstyperdär produktionen är det viktigaste, men oftast inteenda syftet i en skog.
4.Facts about EU forests,forestry and theenvironment
4.Fakta om EU:s skogar,skogsbrukoch miljön
Denmark, Ireland, the Netherlands and the UKhave predominantly artificial forest, based onplantations, although the objects of managementhave been widened in the last decade to encompass service values; south-west France, northern Spain and parts of Portugal have large areas of industrial wood plantations, mainly destined for pulping.
Danmark, Irland, Nederländerna och Förenadekungariket har huvudsakligen planterade skogar,även om målen för förvaltningen har breddats underdet senaste årtiondet till att även omfatta tjänstevärden.
(Sources: Europe’s environment, the second assessment, EEA1998 and The environment in the EU at the turn of the century,EEA, 1999.)
Miljötillståndet för EU:s skogar möjlighet h o c
The distinctive nature of European ecosystems is oftenforgotten. Even the dominant species of the forests arevirtually restricted to Europe.
(Källa:Europas miljö: andra utvärderingen, Europeiska miljöbyrån,1998, och Miljön i EU vid sekelskiftet, Europeiska miljöbyrån, 1999.)
or est s ‘Challenges and opportunities’: Interpretation guide
Skogsutbredningen har varierat kraftigt under dettaårtusende med mycket låg eller dålig täckning imånga länder.
Many habitats and plant associations are indeedexclusively European and thus it is solely theresponsibility of European countries to safeguardtheir future.
Skogarna kan fortfarande anses utgöra den europeiskanaturens viktigaste beståndsdel.
Moreover, Europe hosts a number ofrestricted-range endemic species.
En indikator på skogarnas hälsa är att skogsbiotopen fortfarande är hemvist för det största antalet ryggradsdjur (däggdjur,fåglar, reptiler och amfibier) på kontinenten.
Productivity and total production are increasing inmany areas, despite declining forest health and severe pest attacks.
De europeiska ekosystemens särdrag glöms ofta bort.Även de dominerande arterna i skogarna är praktiskt taget begränsade till Europa.
The increase is probably due to acombination of use of high-yield strains, management including fertilisation and pest control, high
Tusentals insektsarter och arter av ryggradslösa djur är begränsade till de skogslivsmiljöer som dessa träd utgör.
20 levels of airborne CO and eutrophication.
Många livsmiljöer och växtsamhällen är faktiskt uteslutande europeiska och det är således de europeiska ländernas ansvar att säkerställa deras framtid.
The changes that forests have undergone over the lastfew centuries (see Annex I) have brought a great number of species to the verge of extinction.
De förändringar som skogarna har genomgått under desenaste århundradena (se bilaga I) har lett till att ettstort antal arter står på gränsen till utrotning.
Many speciesare about to disappear from several European countries and perhaps from the whole continent.
Mångaarter håller på att försvinna från flera europeiska länder och kanske från hela kontinenten.
This is especially true for organisms at the top of the food chainsuch as large carnivores and birds of prey.
Detta är särskiltfallet för organismer högst upp i näringskedjan, somstora rovdjur och rovfåglar.
Only a very small proportion of the natural forestwhich once covered most of Europe remains untouched, mostly in isolated pockets, and the losscontinues for old natural and seminatural deciduous and coniferous woodlands.
Endast en mycket liten del av den urskog som engång täckte större delen av Europa är fortfarandeorörd och den finns huvudsakligen i isolerade fickor.
In western Europe,less than one third of total forest area is seminatural and there are nearly no truly natural oldforests left.
Minskningen fortsätter för gammal urskog ochskötta löv- och barrskogar med vissa naturligastrukturer.
Some new forest habitat types are being created,for instance the habitats associated with short rotation Christmas trees, energy woodlands or the useof exotic species such as eucalyptus; these generally have low biodiversity.
I västra Europa består mindre än entredjedel av det totala skogsområdet av sköttaområden med vissa naturliga strukturer och detfinns nästan inga riktiga urskogar kvar.
As part of a new UN/ECE/FAO assessment of the temperate and boreal forests of the world (TBFRA 2000),new data on forest dwelling species were gathered,showing that the number of threatened taxa is alarmingly high. Typically, 20 to 50% of mammals, and 15to 40% of birds of the forest-dwelling species werecategorised as threatened.
Som en del av en ny utvärdering från FN/ECE/FAO omvärldens tempererade och boreala skogar (TBFRA 2000)samlades det in nya uppgifter om skogslevande artervilka visar att antalet hotade taxa är oroväckande högt.Vanligtvis blev 20–50% av däggdjuren och 15–40% avskogsfåglarna kategoriserade som hotade.
A typical European countryharbours several endangered mammals and birdspecies.
Ett typiskteuropeiskt land hyser flera hotade däggdjurs- och fågelarter.
In many countries, the proportion of endangered mammals and birds was over 40%.
I många länder överstiger andelen hotade däggdjur och fåglar 40%.
The situationwas almost as bad for lichens, mosses and vascularplants — in some countries, nearly half of the forestassociated lichen species are thought to be at risk.
Läget var nästan lika illa för lavar,mossor och kärlväxter – i en del länder anses nästanhälften av lavarterna i skogen vara hotade.
Summarising, one can say that, although the absolute area of EU forests is expanding, the environmental quality of the forest ecosystems is often indecline.
En del “nya” skogslivsmiljötyper håller på att skapas, t.ex. de livsmiljöer som förknippas med skogsbruk med kort omloppstid som odling av julgranaroch energiskog eller med användningen av exotiskaarter som eukalyptus.
Biological importance of European forests
Hållbar skogsförvaltning
Article 10 of the Convention on Biological Diversityencourages the sustainable use of components ofbiological diversity.
Sammanfattningsvis kan man säga att även om denabsoluta ytan med skog ökar i EU försämras oftamiljökvaliteten hos skogsekosystemen.
Facts about EU forests, forestry and the environment
Fakta om EU:s skogar, skogsbruk och miljön beståndsdelar.
Box 1: The first Rio principle
Ruta 1: Den första Rio-principen giska mångfald, produktivitet, föryngringskapacitet,livskraft och potential att nu och i framtiden uppfyllade relevanta ekologiska, ekonomiska och sociala funktionerna på lokal, nationell och global nivå upprätthålls och som inte skadar andra ekosystem.”
‘Human beings are at the centre of concerns forsustainable development.
”I strävan mot en hållbar utveckling stårmänniskan i centrum.
They are entitled to ahealthy and productive life in harmony withnature.’(Principle 1 of the Rio Declaration, United Nations Conference on Environment and Development, 1992.)
Hon har rätt till etthälsosamt och rikt liv i samklang med naturen.”(Princip 1 i Rio-deklarationen, FN:s konferens ommiljö och utveckling, 1992)
This document uses the abovementioned definitionof the MCPFE as it was agreed during discussionsbetween experts from the more than 40 States participating in the Council of Europe, including thecurrent 15 EU Member States and all CEECs currentlynegotiating EU accession.
I detta dokument används ovanstående definition frånministerkonferensen för skydd av Europas skogarsåsom överenskommits vid diskussionerna mellanexperter från över 40 stater som deltar i Europarådet,inklusive EU:s nuvarande 15 medlemsstater och allacentral- och östeuropeiska länder som för närvarandeförhandlar om anslutning till EU.
The same definition was also endorsed by the EUCouncil in its resolution on the EU forestry strate- gy(11) that was proposed by the Commission in1998(12) (see below).
Samma definition godkändes också av EU:s ministerrådi dess resolution om en skogsbruksstrategi för Europe- iska unionen(11) som lades fram av kommissionen1998(12) (se nedan).
(a)conservation of biodiversity;
I synnerhet inkluderas följande kriterier för hållbartskogsbruk (Helms, 1998): a)Bevarande av den biologiska mångfalden.
(b)maintenance of productive capacity of forestecosystems;
b)Bibehållande av skogsekosystemens produktionskapacitet.
(c)conservation and maintenance of soil and waterresources;
Definitionen “hållbar skogsförvaltning” har utvecklatsunder årens lopp i enlighet med samhällets förändradebehov.
The definition of ‘sustainable forest management’has evolved over time according to the changingneeds of society.
I den tyskagruvstaden Freiberg uppmanade år 1713 de lokalagruvmyndigheterna skogsbrukarna att iaktta en hållbarårlig avkastning av skogen.
Although comprehensive regulations to balance timber yields and harvests can betraced as far back as the ‘ordonnance’ of Colbertunder Louis XIV in 1667, the first recorded mentioning of the word ‘sustainability’ actually appeared inconnection with forestry in the early 18th century.In 1713, in the German mining town of Freiberg, thelocal mining authorities urged the foresters toobserve the sustainable annual yield of the forest.This historic meaning of sustainability, as it wasdeveloped by the forest sector almost three hundredyears ago, mainly considered the sustainable yield ofwoody biomass to cope with historic timber andenergy shortages.
Denna historiska betydelseav hållbarhet, såsom den utvecklades inom skogssektorn för nästan trehundra år sedan, tog huvudsakligenfasta på den hållbara avkastningen av vedbiomassanför att klara av de historiska timmer- och energibristerna.
However, the modern definition ofsustainability also includes important social andecological aspects.
Den moderna definitionen av hållbarhet omfattar även viktiga sociala och ekologiska aspekter.
(d)maintenance of forest contributions to globalcarbon cycles;
d)Bibehållande av skogens bidrag till de globala kolcyklerna.
(e)maintenance and enhancement of long-termbenefits to meet the needs of societies;
I Brundtlandrapporten( e)Bibehållande och ökning av de långsiktiga fördelarna för att uppfylla samhällets behov.
United Nations Conference on Environment and Development (UNCED) in Rio de Janeiro in 1992,defined sustainable development as follows:
FN:s konferens om miljö och utveckling (UNCED) i Riode Janeiro 1992, definierades hållbar utveckling påföljande sätt: f)En rättslig, institutionell och ekonomisk ram förskogsbevarande och hållbar förvaltning.
‘Sustainable development is development whichmeets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet theirown needs.’
“Hållbar utveckling är utveckling som uppfyller nuvarande generationers behov utan att äventyra framtidagenerationers förmåga att uppfylla sina behov.”
On the basis of this UNCED concept of sustainability,the Ministerial Conference on the Protection of
På grundval av detta UNCED-begrepp om hållbarhet harministerkonferensen för skydd av Europas skogar
Forests in Europe (MCPFE) (
10) utvecklat en gemensam definition av håll-
) has developed a com- mon definition of SFM that was adopted at the Helsinki Conference in 1993 (‘Resolution H1’):
(MCPFE) ( bar skogsförvaltning som antogs vid Helsingforskonferensen 1993 (“Resolution H1”):
The application of this modern, multi-functionalunderstanding of sustainability can lead to a higherbiodiversity in forests.
“Ledning och användning av skogar och skogsområdenpå ett sådant sätt och i en sådan takt att deras biolo-
Certain forms of forest management can have positive effects on biodiversity,by creating a high diversity of habitats on a smallarea and by imitating natural processes of disturbance in the forest ecosystem, including certainforms of agroforestry such as cork production insouthern Europe.
Vissa former av skogsförvaltningkan få positiva effekter på den biologiska mångfaldengenom att den leder till att det skapas ett stort antallivsmiljöer på ett litet område och genom att imiteranaturliga störningsprocesser i skogsekosystemet, inbegripet vissa former av skogsjordbruk som korkproduktionen i södra Europa.
(9)The report ‘Our common future’ was presented by the World Commission on Economic Development in 1987, and is often referred toby the name of the chairperson, former Norwegian Prime Minster Gro Harlem Brundtland.(10)Please refer to the information on the MCPFE in Chapter 5.
)Rapporten “Vår gemensamma framtid” lades fram av Världskommissionen för ekonomisk utveckling 1987 och den hänvisas ofta till genomnamnet på dess ordförande, den f.d. norska statsministern Gro Harlem Brundtland.
Further information at: http://www.mcpfe.org(11)Council resolution of 15.12.1998, OJ C 56/1, 26.9.1999.
Ytterligare information finns på Internet (http://www.mcpfe.org).(11)Rådets resolution av den 15 december 1998, EGT C 56, 26.9.1999, s. 1.
Moreattention is being given to the environmental andsocial functions of forests, for example, for biodiver- sequestration and recre- sity, water resources, CO2 ation.
Ruta 2: Ram för gemenskapsåtgärder ienlighet med EU:s skogsbruksstrategi ar
or est s ‘Challenges and opportunities’: Interpretation guide
“ Ut man ing og s k h o c ingssystem för timmer som hämtas från skogar där förvaltningen uppfyller miljökriterierna.
These important ‘forest services’ are becoming increasingly valuable in a rapidly changing world where people tend to prioritisethe creation of human living spaces over naturalhabitats.
Skogarnas miljömässiga och sociala funktioner, t.ex. den biologiskamångfalden, vattenresurser, koldioxidupptag ochrekreation uppmärksammas i ökad grad.
More detailed information on global forest issues,importance of EU forests, European forest history,naturalness of forests and the role of forestry can befound in Annex I ‘General information on forests andforestry’.
De flestaeuropeiska skogsområden förvaltas fortfarande på ettsådant sätt att liten hänsyn tas till frågor rörande denbiologiska mångfalden och prioritet ges till det traditionella målet om hållbar timmeravkastning (“Europasmiljö: andra utvärderingen”, Europeiska miljöbyrån,1998).
Box 2: Framework for Communityactions according to the EU foreststrategy
Ramen för skyddet av den biologiskamångfalden
Biological diversity is not only of ecological and economic benefit, but also an irreplaceable part of ourcultural heritage and history, and a legitimate resource for future generations.
Biologisk mångfald är inte enbart av ekologisk ochekonomisk betydelse utan också en oersättlig del avvårt kulturarv och vår historia och en rättmätig resursför framtida generationer.
At the same time, therate at which biological diversity is decreasing showsno sign of easing up (Europe’s environment: the secondassessment, Chapter 8, EEA, 1998).
Samtidigt visar den biologiska mångfaldens minskningstakt inga tecken på attmattas av (“Europas miljö: andra utvärderingen”, kapitel 8, Europeiska miljöbyrån, 1998).
The main reasonsfor this development in the EU are highly intensiveforms of land use, pollution, and the break-up of natural habitats through infrastructure and urbanisation.Over the past decades, a series of international instruments have been developed with the objective of protecting our natural heritage.
I EU är de viktigaste orsakerna till detta den högintensiva markanvändningen, föroreningar och upplösningen av livsmiljöer genom infrastruktur och urbanisering. Under desenaste årtiondena har ett antal internationella instrument utvecklats med syftet att skydda vårt naturarv.