natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Northern Sparsely Populated Areas This group represents close collaboration between the four northernmost counties of Sweden (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland and Västernorrland), the seven northernmost and eastern regions of Finland (Lapland, Oulu Region, Central Ostrobothnia, Kainuu, North Karelia, North Savo and South Savo) and North Norway (Finnmark, Troms and Nordland)
Denna grupp företräder nära samarbete mellan de fyra nordligaste länen i Sverige (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland, Västernorrland), de sju nordligaste och östligaste regionerna i Finland (Lappland, Oulu-regionen, Centrala Österbotten, Kainuu, Nordkarelen, Norra Savolax och Södra Savolax) samt norra Norge (Finnmark, Troms och Nordland).
“Local and regional projects need to be encouraged to make use of different financing sources such as Jaspers, Jeremie and the Jessica funds to help the strategy become a model of how to develop a macro-region.
”Lokala och regionala projekt måste uppmuntras att använda sig av olika finansieringskällor, som Jaspers, Jeremie och Jessica, för att hjälpa strategin att bli en modell för hur en makroregion utvecklas.
At least at the beginning, the role of the EU Commission should be extremely central, to get the strategy started and to secure its financing and implementation.”
EU-kommissionens roll borde åtminstone i början vara oerhört central, för att strategin ska komma i gång och för att säkra dess finansiering och genomförande.”
Baltic Sea 2020 is of the opinion that the Strategy for the Baltic Sea Region (later referred to as the strategy) offers a unique opportunity to forcefully strengthen the initiatives of HELCOM’s Baltic Sea Action Plan (BSAP).
Östersjön 2020 anser att strategin för Östersjöregionen (nedan kallad strategin) innebär en unik möjlighet att med kraft stärka initiativen i HELCOM:s handlingsplan för Östersjön (BSAP).
For that reason we stress that it is of utmost importance to incorporate the BSAP into the Strategy for the Baltic Sea Region.
Vi framhåller därför att det är av yttersta vikt att integrera BSAP i strategin för Östersjöregionen.
Our primary argument is that the strategy is an EU initiative, which hopefully can strengthen implementation mechanisms and improve governance.
Vårt främsta argument är att strategin är ett EU-initiativ, vilket förhoppningsvis kan stärka genomförandemekanismerna och förbättra styrelseformen.
The initiative and the actions will gain high-level political backing when adopted by the Council.
Initiativet och åtgärderna vinner politiskt stöd när de godkänns av rådet.
“We also welcome that the Baltic Sea Strategy is planned as an action-oriented strategy with precisely defined actions, expected results, identification of actors responsible for implementation and a time schedule for implementation.
”Vi välkomnar också att Östersjöstrategin är tänkt att bli en handlingsinriktad strategi, med klart definierade åtgärder, förväntade resultat, identifiering av aktörer som ansvarar för genomförande samt en tidsplan för genomförandet.
This reflects a concrete and outcome-oriented process.
Det avspeglar en konkret och resultatorienterad process.
The Öresund Committee represents the local and regional authority level with competences to add concrete substance to carry out the strategy.”
Öresundskommittén företräder den lokala och regionala myndighetsnivån, med behörighet att tillföra konkret substans till genomförandet av strategin.”
Forceful implementation of measures can successfully limit damage, especially caused by eutrophication and overfishing, but also by hazardous substances and invasive species.
Ett kraftfullt genomförande av åtgärder kan med framgång begränsa skador, särskilt de som orsakas av eutrofiering och överfiske, men även av farliga ämnen och invasiva arter.
Of pivotal importance is that the strategy not only clearly identifies actions, but also names responsible authorities and institutions which will have the mandate to monitor and ensure implementation.
Det är av avgörande betydelse att strategin inte bara tydligt identifierar åtgärder, utan också utser ansvariga myndigheter och institutioner som har till uppgift att övervaka och garantera genomförandet.
Only then can we strive towards reaching one of the BSAP’s main targets – “a Baltic Sea unaffected by eutrophication”.
Först då kan vi sträva mot ett av huvudmålen för BSAP – ”en Östersjö fri från påverkan av eutrofiering”.
Baltic Sea 2020 a foundation aimed at stimulating concrete and active measures that improve the environment of the Baltic Sea
Östersjön 2020 – en stiftelse med syftet att stimulera till konkreta och aktiva åtgärder som förbättrar Östersjöns miljö.
“The NSPA network welcomes the EU Strategy for the Baltic Sea Region and would like to emphasise the role of the northern areas within the larger context of the Baltic Sea area.
”Nätverket NSPA välkomnar EU:s strategi för Östersjöregionen och skulle vilja framhålla de nordliga områdenas roll inom det större sammanhanget Östersjöområdet.
Often viewed only as remote regions with low population density, these regions are in fact important suppliers of minerals and natural resources; they are regions of a strong innovation capacity and knowledge base and are promoters of economic growth in the Baltic Sea Region.
Dessa regioner ses ofta som avlägsna regioner med låg befolkningstäthet, men är i själva verket viktiga leverantörer av mineraler och naturresurser, med stark innovationskapacitet och kunskapsbas och främjar ekonomisk tillväxt i Östersjöregionen.
They function as an important interface between the EU and Russia and offer first-hand experiences on and solutions for the major challenges the Baltic Sea Region and Europe as a whole are now facing, such as demographic challenges, climate change and globalisation.
De fungerar som ett viktigt gränssnitt mellan EU och Ryssland och kan erbjuda direkta erfarenheter av och lösningar på de viktiga utmaningar Östersjöregionen och Europa i stort i dag står inför, som demografiska utmaningar, klimatförändringar och globalisering.
ACTING TOGETHER FOR THE BALTIC SEA REGION assessment of the Baltic Sea Region in order to get a clear measure of the extent of the issue.
AGERA GEMENSAMT FÖR ÖSTERSJÖREGIONEN och för informationsutbyte mellan system för övervakning av havet.
So many demands, such a small area: it seems everyone has claims on the sea.
Så många krav och så liten yta – det verkar som om alla ställer krav på havet.
If environmental imperatives are to be met and species and life-sustaining ecological processes and services are to be protected while the economy grows, then people need to know which areas to protect, which to set aside for wind turbines, which for shipping lanes and so on. All this involves a bird’s eye view of spatial planning – a mapping out of what should take place where.
Om man ska leva upp till miljökraven och skydda arter och ekologiska livsnödvändiga processer och tjänster samtidigt som ekonomin växer, måste människor veta vilka områden som ska skyddas och vilka som ska undanhållas för vindkraftverk, farleder osv. Allt detta kräver en samlad överblick över den fysiska planeringen – en kartläggning av vad som ska göras och var.
Support for the development of the strategy comes from various quarters with numerous organisations, such as NGOs, those representing business and employee groups and public authorities, having an active interest in the region.
Stödet för att utveckla strategin kommer från olika håll, där ett flertal organisationer, som ickestatliga organisationer, organisationer som företräder företag och grupper av anställda och offentliga myndigheter, har ett aktivt intresse för regionen.
The Strategy for the Baltic Sea Region is seen as an innovative approach to an area with its share of both problems and potential.
Strategin för Östersjöregionen uppfattas som ett innovativt angreppssätt för ett område med både problem och potential.
It has the potential to bring together both an understanding of the way each priority needs to be addressed in view of how it interlinks with others and the fact that this is best done at regional level.
Den har potential att sammanföra både en insikt om hur man behöver ta itu med de olika prioriteringarna mot bakgrund av hur de hänger samman med andra och det faktum att detta görs bäst på regional nivå.
Although maritime transport accounts for over 90% of European trade and is a clean way of getting products from a to b if one considers emissions per tonnes of cargo, a look at the overall environmental impact caused by waste water, industrial cleaning agents and the effect on air quality indicates that the maritime transport industry needs to clean up its act.
Vid generaldirektoratet för havsfrågor och fiske ligger tonvikten på att utveckla hållbar maritim verksamhet i och utanför EU:s vatten.
So the issue of clean shipping is welcomed as an umbrella for a range of measures including the use of shore-side electricity at all major Baltic ports.
Den integrerade havspolitiken, som lanserades under 2007, anknyter smidigt till strategin för Östersjöregionen, eftersom båda lyfter fram lägets betydelse när man för fram politik och den katalysatorverkan olika faktorer har på varandra.
At the Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries, the emphasis is on the development of sustainable maritime activities within and outside EU waters.
Trots att sjötransporter svarar för mer än 90 % av Europas handel och är ett rent sätt att få produkter från punkt A till punkt B, om man ser till utsläppen per befordrat ton, indikerar en titt på de samlade miljökonsekvenserna av avlopp, industrirengöringsmedel och följderna för luftens kvalitet att sjöfartsbranschen måste göra renlighet till en dygd.
The Integrated Maritime Policy, launched in 2007, neatly dovetails with the Strategy for the Baltic Sea Region as both recognise the importance of place when putting forward policies and the knock-on effect one factor has on another.
Frågan om ren sjöfart välkomnas därför som ett samlande begrepp för en rad olika åtgärder, däribland användning av landbaserad el i alla Östersjöhamnar.
Sustainable fisheries
Hållbar fiskerinäring
There is no question that stocks are still a matter for concern, although some are recovering. Increased cooperation among the countries around the Baltic is needed to deal with the failures of the common fisheries policy as it now stands, and to show the way forward as the policy is reformed.
Insikten om att områden som turism eller kraftgenerering till havs inte kan hanteras som åtskilda delar är särskilt viktig för Östersjön, som har en koncentration av havsbaserad verksamhet: starkt trafikerade internationella farleder, ett känsligt ekosystem, område med energiresurser och konsekvenser av föroreningar är bara några av de intimt sammanlänkade faktorerna.
The understanding that areas such as tourism or offshore energy generation cannot be dealt with as distinct elements is particularly important for the Baltic Sea which has a concentration of marine activity: a busy international shipping lane, a fragile ecosystem, the site of energy resources and the impact of pollutants are just a few of the elements inextricably intertwined.
Det råder ingen tvekan om att bestånden fortfarande ger anledning till oro, även om vissa av dem återhämtar sig. Ökat samarbete mellan länderna runt Östersjön krävs för att ta itu med bristerna hos den gemensamma fiskepolitiken som den ser ut i dag och för att staka ut den framtida vägen efter hand som politiken reformeras.
As there is a maritime dimension to many of the issues outlined in the strategy for the region, so Maritime and Fisheries are wholeheartedly behind the idea of a broad spectrum strategy and have put forward five key areas for particular focus.
Eftersom det finns en maritim dimension för många av de frågor som tas upp i strategin för regionen, ställer sig havsfrågor och fiske helhjärtat bakom tanken på en strategi som spänner över ett brett spektrum och har fört fram fem huvudområden att särskilt fokusera på.
Europe’s maritime industries are doing well and there is potential growth in the sector.
Det går bra för Europas havsrelaterade näringar och sektorn har tillväxtpotential.
By grouping together and networking, clusters of industries can do even better.
Genom att sammanföra och skapa nätverk kan näringskluster klara sig ännu bättre.
This is particularly important in the Baltic where markets are small and there is a mix of different activities.
Det är särskilt viktigt i Östersjön, där marknaderna är små och det finns en mix av olika verksamheter.
Strengthening these clusters will benefit the economy of the region and have positive, indirect effects for the EU as a whole.
Genom att stärka dessa kluster gynnas regionens ekonomi och man uppnår positiva indirekta effekter för EU i stort.
Fifteen percent of the world’s cargo is transported on the Baltic and this is set to double by 2015.
Femton procent av världens frakt transporteras över Östersjön och man förväntar att denna kommer att fördubblas fram till 2015.
Freight includes hazardous material such as oil, so safety needs to be high on the agenda.
Transporterna omfattar farligt material som olja, varför säkerheten måste stå högt på dagordningen.
Maritime surveillance is also important for fisheries, border and customs control, and crime prevention.
Övervakning av havet är också viktigt för fiske, gräns- och tullkontroll och för att förhindra brottslighet.
The Directorate is ready to fund a pilot project providing support to crossborder cooperation and to the exchange of information between maritime surveillance systems. It also wants to see a formal safety
Direktoratet står redo att finansiera ett pilotprojekt för att ge stöd för gränsöverskridande samarbete
The European Economic and Social Committee (EESC) represents interest groups such as NGOs, employers’ organisations and groups representing workers, giving them a voice with which to address the larger EU institutions.
arbetstagare och låter dem göra sin stämma hörd för att större EU-institutioner ska lyssna till dem.
Their main focus for the region, with an acceptance that the environment is a high priority, is the Baltic’s future prosperity.
Givet att miljön är högt prioriterad, fokuserar den främst på Östersjöregionens framtida välstånd.
The WWF points out that this approach misses the big picture – that all the activities and impacts collectively need to be measured and action carried out with the understanding that each sector must be integrated into a wider picture.
om helhetsbilden – att all verksamhet och alla följder tillsammans måste mätas och åtgärder vidtas under förutsättningen att alla sektorer är integrerade i ett vidare perspektiv.
This leads to what the group feels should be a key action, maritime spatial planning, which will help illustrate how all users are, and should be, using the sea simultaneously based on the capacity and limits of the ecosystem.
Detta leder fram till vad gruppen anser borde utgöra en central åtgärd – maritim fysisk planering – som bidrar till att illustrera hur alla användare brukar, och borde bruka, havet samtidigt på grundval av ekosystemets kapacitet och begränsningar.
Barriers holding the region back need to be removed – the nine countries around the sea use eight different currencies; red tape such as requirements for licences block the free movement of workers and provision of services; universities and research organisations across the region could benefit from closer collaboration.
Hinder som håller regionen tillbaka måste elimineras – de nio länderna runt Östersjön använder åtta olika valutor, byråkratiska flaskhalsar som licenskrav hindrar den fria rörligheten för arbetstagare och för tillhandahållande av tjänster, universitet och forskningsorganisationer runt om i regionen skulle gynnas av ett närmare samarbete.
The Services Directive, which works for a level playing field for businesses operating across borders, should be in place throughout the EU by the end of 2009 and the EESC feels its thorough implementation is instrumental to the region’s prosperity.
Tjänstedirektivet, som verkar för gemensamma spelregler för företag med gränsöverskridande verksamhet, borde vara på plats inom hela EU före utgången av 2009 och EESK upplever att ett genomförande fullt ut av detta är avgörande för regionens välstånd.
The Committee welcomes the strategy’s support for the reduction of red tape and the emphasis it places on greater connections between research bodies.
Kommittén välkomnar strategins stöd för att begränsa de byråkratiska hindren och betonar den vikt man lägger vid närmare kopplingar mellan forskningsorgan.
But there is a worry at the EESC that the strategy comes with no extra funding.
Men det finns en oro inom EESK att strategin inte åtföljs av någon extra finansiering.
Regional funds set aside for the Baltic’s priorities are extensive, but need to be met proportionately by financing from national governments.
Regionala medel som avsätts för Östersjöprioriteringarna är omfattande, men måste matchas proportionellt med finansiering från nationella regeringar.
The Committee fears that the countries which most need EU investment will not be able to pay their share.
Kommittén fruktar att de länder som bäst behöver EU-investeringar inte kommer att kunna betala sin del.
One of the major threats to the Baltic Sea is eutrophication – excess nutrients from agriculture and untreated sewage flowing into the water, causing algal blooms which strip the water of oxygen and kill the species in the area.
Ett av de största hoten mot Östersjön är eutrofiering – ett överskott av näringsämnen från jordbruket och orenat avlopp rinner ut i vattnet och orsakar algblomning, som förbrukar syret i vattnet och dödar de arter som finns i området.
The World Wide Fund for Nature (WWF) believes an integrated approach to managing the sea and its human uses is the only way ahead.
Världsnaturfonden (WWF) anser att den enda framkomliga vägen är ett integrerat angreppssätt när det gäller hushållningen med havet och dess användning för människors syften.
The problem of eutrophication lands on the desk of ministers for the environment and yet the root cause is mainly agriculture – just one example of how ministries and levels of government need to work together.
Problemet med eutrofiering hamnar på miljöministrarnas bord och ändå är problemet i grund och botten jordbruket – ytterligare ett exempel på att ministerier och olika styresnivåer måste arbeta tillsammans.
The WWF welcomes the emphasis both the Strategy for the Baltic Sea and the Integrated Maritime Policy place on getting sectors to work together.
WWF välkomnar den tonvikt som i både Östersjöstrategin och den integrerade havspolitiken läggs vid att olika sektorer arbetar ihop.
From submarine cables to tourism, the WWF identifies a large variety of different sectors all of which want to use the sea.
WWF identifierar en lång rad olika sektorer som alla vill använda havet – det kan handla om alltifrån undervattenskablar till turism.
Each of these is controlled at various levels – national, regional, EU or global.
Alla regleras de på olika nivåer – nationellt, regionalt, EU eller globalt.
No one organisation has the mandate to manage the whole picture and the pressure on the sea is ever increasing.
Ingen enskild organisation har till uppgift att greppa hela bilden och trycket på havet blir allt större.
So the strategy’s understanding that the Baltic Sea is a regional issue and that each priority is interlinked with the next, is embraced by the WWF.
Därför ställer sig WWF bakom strategins utgångspunkt att Östersjön är en regional fråga och att alla prioriteringar hänger samman med varandra.
panorama 30
WWF påpekar att man med detta angreppssätt går miste panorama 30
European Commission links:
Länkar till Europeiska kommissionen:
Swansea University Centre for NanoHealth http://www.swan.ac.uk/nanohealth/
Andra användbara länkar:
European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) for crossborder cooperation with Russiahttp://ec.europa.eu/europeaid/where/neighbourhood/index_en.htm
Miljöatlas för Östersjön (interaktiv)http://maps.grida.no/baltic/
Directorate General for Maritime Affairs and Fisherieshttp://ec.europa.eu/dgs/fisheries/index_en.htm
Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) för gränsöverskridande samarbete med Rysslandhttp://ec.europa.eu/europeaid/where/neighbourhood/index_sv.htm
Baltic Environmental Atlas (interactive)http://maps.grida.no/baltic/
Länk till viktiga webbplatser för nästa nummer:
Links to projects/organisations mentioned in this issue:
Länkar till projekt och organisationer som nämns i detta nummer:
European Economic and Social Committeehttp://eesc.europa.eu/
Europeiska ekonomiska och sociala kommitténhttp://eesc.europa.eu/
World Wide Fund for Naturehttp://www.wwf.org/
Världsnaturfonden http://www.wwf.org/
REGIO MATTERS
REGIO GÖR SKILLNAD
TERRITORIAL COHESION WHERE THE CONCEPT SPRINGS FROM
TERRITORIELL SAMMANHÅLLNING KONCEPTETS URSPRUNG
Building on the initial interest
Bygga vidare på det initiala intresset
Panorama considers issues of interest regarding Regional Policy.
Panorama tar upp intressanta frågor kring regionalpolitik.
In this edition we outline a recent paper written by Andreas Faludi, Professor of Spatial Policy Systems in Europe at Delft University of Technology, on the history of Territorial Cohesion.
I detta nummer redogör vi för en uppsats som nyligen skrivits av Andreas Faludi, professor i system för rumslig politik vid Delfts tekniska universitet, om den territoriella sammanhållningens historia.
In 1949 the Council of Europe was established.
1949 upprättades Europarådet.
Pointing to over-concentration of population and regional disparities, it passed a resolution stating ‘harmonious geographical development’ was a task for European institutions, and in 1968 a working party published a paper called ‘Regional planning, a European problem’.
Man pekade på den alltför höga befolkningskoncentrationen och regionala skillnader, antog en resolution i vilken sades att ”harmonisk geografisk utveckling” var en uppgift för europeiska institutioner och 1968 publicerade en arbetsgrupp en rapport med namnet Regional planering – ett europeiskt problem.
Territorial Cohesion – a goal worth pursuing
Territoriell sammanhållning – ett mål värt att sträva efter
With the establishment of a framework of goals and themes, the Community found itself with a real Spatial Planning/Territorial Cohesion programme which then provoked the question, “How does this fit in with other Community policies?”
I och med att ett ramverk av mål och teman upprättades, fann sig gemenskapen stå med ett verkligt program för rumslig planering/territoriell sammanhållning, vilket i sin tur ledde fram till frågan: Hur passar detta in med annan gemenskapspolitik?
A question which still stimulates debate today.
Den frågan ger än i dag upphov till diskussion.
The role of Territorial Cohesion within the EU
Den territoriella sammanhållningens roll inom EU
Even before the war, planners in north-western Europe were inspired by Metropolitan park systems in the US, garden cities and the drive for a UK green belt.
Redan före kriget inspirerades planeringsansvariga i nordvästra Europa av urbana parksystem i USA, trädgårdsstäder och strävan efter ett grönt bälte i Storbritannien.
In the devastation following the war, designing policy to fit regions became common.
I den förödelse som följde på kriget blev det vanligt att utforma politiken för att passa regioner.
Creating new models for urban growth, planners wanted to get on board.
Planeringsansvariga ville haka på trenden genom att utforma nya modeller för urban tillväxt.
From the word go, two rationales were at the heart of European Spatial Planning/Territorial Cohesion Policy: balanced development and good territorial governance – cohesion and coherence.
Från första början stod två tänkesätt i centrum för europeisk rumslig planering/politiken för territoriell sammanhållning: balanserad utveckling och goda territoriella styrelseformer – sammanhållning och enhetlighet.
This was based on recognition of the effect the lifting of customs barriers would have on economic geography.
Detta grundades på insikten om vilka konsekvenser det skulle få för den ekonomiska geografin att tullhinder togs bort.