natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indicator A: Index of the real income of factors in agriculture per annual work unit
Indikator A: Index över den reala faktorinkomsten i jordbruket per årsverke
This yardstick corresponds to the real net value added at factor cost of agriculture per total annual work unit (60).
Detta mått motsvarar realt nettoförädlingsvärde till faktorpriser per årsverke (60
Indicator B: Index of real net agricultural entrepreneurial income, per unpaid annual work unit
Indikator B: Index över jordbrukets reala företagsinkomst netto per oavlönat årsverke
This indicator presents the changes in net entrepreneurial income over time, per unpaid annual work unit.
Denna indikator visar förändringarna över tiden i företagsinkomsten netto per oavlönat årsverke.
Converted into the form of an index for each Member State, it provides information on trends rather than on income levels.
Om den omvandlas till ett index per medlemsstat får man information om tendenser snarare än om inkomstnivåer.
It is most useful in those countries where agriculture is organised in the form of sole proprietorships.
Denna indikator är mest användbar för de länder där jordbruket är organiserat i form av enmansföretag (familjeföretag).
On the other hand, in view of the existence of "conventional" companies which generate entrepreneurial income exclusively with paid labour, Indicator Β is overestimated in comparison with a notion of individual income.
Men eftersom det finns "klassiska" företag, som genererar företagsinkomst endast med hjälp av avlönad arbetskraft, är indikator B överskattad i förhållande till begreppet enskild inkomst.
This drawback may prevent a comparison of income levels between Member States if the proportions of "conventional" companies differ very much.
Om andelen "klassiska företag" skiljer sig mycket åt mellan medlemsstaterna kan denna nackdel vara ett hinder för jämförelser av inkomstnivåer.
Indicator C: Net entrepreneurial income of agriculture
Indikator C: Jordbrukets företagsinkomst, netto
This income aggregate is presented as an absolute value (61) (or in the form of an index in real terms).
Detta inkomstaggregat presenteras i absoluta tal (61) (eller i form av ett index i reala tal).
It allows comparability over time of the income of the agricultural industry between Member States.
Det möjliggör en jämförelse av jordbrukets inkomster över tiden mellan medlemsstaterna.
AGGREGATION OF INCOME INDICATORS FOR THE EUROPEAN UNION
AGGREGERING AV INKOMSTINDIKATORERNA FÖR EUROPEISKA UNIONEN
Indices and rates of change for the European Union as a whole can be calculated either as weighted averages of the national indices or rates of change, or directly on the basis of Community aggregates obtained by converting national data into EURO (or PPS).
Index och förändringstakt för hela EU kan beräknas antingen som vägda genomsnitt av nationella index eller förändringstakt eller direkt på basis av gemenskapsaggregat som erhållits genom att man konverterar nationella uppgifter till euro (eller till köpkraftspariteter, PPS).
In both cases, a base year has to be chosen; either the year used to determine the shares included from the various countries in the calculation of the Community averages, or the year whose exchange rates were used to calculate the aggregates.
I båda fallen är det nödvändigt att välja ett basår: antingen det år som används för att fastställa de olika ländernas andel i gemenskapsgenomsnitten eller det år vars växelkurs används för att beräkna aggregaten.
Slightly different methods and different base years are used depending on whether the calculations represent an analysis of a short-term trend (changes in year "n" compared with year "n-1") or of a long-term trend (generally from 1980 to year n).
Man använder något olika metoder och olika basår beroende på om beräkningarna motsvarar en analys av utvecklingen på kort sikt (förändringar för år "n" i jämförelse med år "n-1") eller på lång sikt (allmän utveckling från 1980 till år n).
In order to take into account part-time and seasonal work, agricultural employment or changes therein are measured in annual work units (AWU's).
För att deltidsarbete och säsongsarbete skall ingå, mäts sysselsättningen i jordbruket eller förändringar i denna i årsverken.
One AWU corresponds to the input, measured in working time, of one person who is engaged in agricultural activities in an agricultural unit on a full-time basis over an entire year.
Ett årsverke motsvarar den arbetsinsats mätt i arbetstid som en person som sysslar med jordbruksverksamhet utför på heltid under ett helt år.
A distinction is drawn between unpaid and paid AWUs, which together make up total AWUs.
Man skiljer mellan oavlönade årsverken och avlönade årsverken, vilka tillsammans utgör det totala antalet årsverken.
This measure of income corresponds to the former measure "net income from family agricultural activity" for sole proprietorships.
) motsvarar det tidigare måttet "nettoinkomst av familjearbetskraftens jordbruksaktivitet inom
Chapter IV - Income indicators of the agricultural industry eurostat method based on year n-1 appears the most appropriate for a short-term analysis, and is the one that is most consistent with that used by individual Member States.
Kapitel IV — Inkomstindikatorer eurostat bygger de använda deflatorema också på 1995 = 100.
This method based on 1995 appears to be the most adequate one for describing and analysing the trends over the whole of the period from 1980 to year n.
Denna metod med 1995 som basår verkar vara den mest lämpliga för att beskriva och analysera utvecklingen under hela perioden 1980-år n.
DEFLATION OF INCOME INDICATORS
DEFLATERING AV INKOMSTINDIKATORERNA
For each Member State, the indices and the changes, in real terms, of the values of the income indicators are obtained by deflating the corresponding nominal data with the implicit price index of gross domestic product.
För varje medlemsstat erhålls indexen och förändringarna i värdena i reala tal för inkomst indikatorerna genom att deflatera motsvarande nominella uppgifter med det implicita BNP-indexet.
Important factors such as reliability and comparability are points in favour of using this deflator.
Viktiga faktorer såsom tillförlitlighet och jämförbarhet talar för att denna deflator skall användas.
The implicit price index of gross domestic product is a general price indicator for all goods, products and services throughout the economy.
Det implicita BNP-indexet är en indikator på den allmänna prisnivån för alla producerade varor och utförda tjänster i hela ekonomin.
The price index of national final uses also comes into consideration as a deflator.
Man skulle även kunna använda prixindexen för slutlig nationell användning som deflator.
Unlike the GDP price index, it takes the effect of external trade equally and directly into account and thus reflects more quickly and clearly any charges in the prices of imports (e.g. energy price movements).
Till skillnad från det implicita BNP-indexet beaktar detta index direkt och rättvisande utrikeshandelns effekter och speglar alltså snabbare och tydligare prisförändringar i importen (t.ex. förändringar i energipriserna).
Nevertheless, in order to safeguard comparability with other statistics compiled by the European Commission, it was decided not to introduce a new deflator.
För att bevara jämförbarheten med övrig statistik från Europeiska kommissionen har dock ingen ny deflator införts.
Real income aggregates for the European Union as a whole are obtained by first deflating the nominal values (at current prices) recorded in the various Member States, applying the implicit price index of gross domestic product of the particular country concerned, and then converting them into EURO (at 1995 exchange rates for long-term analysis and at those of year n-1 for the short-term trend, as indicated above).
Inkomstaggregaten i reala tal för hela Europeiska unionen erhålls genom att man först deflaterar de nominella värden (i löpande priser) som redovisas i de olika medlemsstaterna med motsvarande lands implicita BNP-index. Därefter konverteras aggregaten till euro (med 1995 års växelkurs för analyser på lång sikt och med år n-1 för den kortsiktiga utvecklingen, såsom anges ovan).
The results are thus added up so as to obtain the real values for the European Union.
Resultaten läggs därefter samman för att få de reala värdena för EU.
It is on the basis of these aggregates in real terms that the indices and rates of change for the European Union are calculated, which means that an "EU deflator" is never explicitly involved.
Det är utifrån dessa aggregat i reala tal som man beräknar index och förändringstakter för Europeiska unionen, vilket innebär att en "gemenskapsdeflator" aldrig uttryckligen är använd.
VALUATION OF ECONOMIC ACCOUNTS FOR AGRICULTURE AND FORESTRY AT CONSTANT PRICES
VÄRDERING AV RÄKENSKAPERNA FOR JORDBRUKET OCH SKOGSBRUKET TILL FASTA PRISER
PRICE AND VOLUME MEASURES
PRIS­ OCH VOLYMMÅTT
For the purposes of economic analysis, when looking at how values change, it is useful to distinguish between those due to changes in volume and those due to changes in price.
För ekonomiska analyser av förändringar i värden är det lämpligt att skilja mellan den utveckling av värdena som speglar volymförändringar och den som beror på prisförändringar.
The ESA 95 (10.15.-10.23.) clearly states that the price component should only include changes relating to prices and that all other changes should be included in the volume component.
I ENS 1995 (10.15.­10.23.) fastställs klart och tydligt att priskomponenten endast skall omfatta prisförändringar och att alla andra förändringar skall ingå under volymkomponenten.
Thus, differences in "quality" between products (physical characteristics, types of retail outlet etc.) are to be taken into account as volume and not price changes.
Skillnader i "kvalitet" mellan produkter (fysiska egenskaper, olika försäljningsställen etc.) skall beaktas som skillnader i volym och inte som skillnad i pris.
For many goods and services there exist several variations which differ in 'quality'.
För ett stort antal varor och tjänster finns det flera varianter som skiljer sig åt vad gäller kvaliteten.
The ESA 95 defines several factors which give rise to differences in quality, but the most important for the EAA is that linked to 'physical characteristics'.
I ENS 1995 definieras flera faktorer som leder till kvalitetsskillnader, men den viktigaste faktorn är enligt EAA den som rör "fysiska egenskaper".
This recognises that within the definition of a given product, there may be physical differences which imply that the physical units (e.g. one tonne) are not identical in an economic sense.
För en given produkt kan det finnas fysiska skillnader som medför att kvantitetsenheter (t.ex. ett ton) inte längre är identiska i ekonomisk mening.
An example of this is with two tons of grain sold in two consecutive years.
Ett exempel på detta är två ton spannmål som säljs under två på varandra följande år.
In year one all the grain is of milling quality, in year two, less than half is of milling quality, the rest is sold for feed.
År ett är all spannmål av malningskvalitet, medan mindre än hälften av spannmålen är av denna kvalitet år två, resten säljs som djurfoder.
This means that the average quality of the grain has fallen.
Detta innebär att den genomsnittliga kvaliteten på spannmålen har sjunkit.
The other difference in 'quality' important for the EAA is that of a shift in sales of a product between two differently priced markets, e.g. domestic and external, industrial use and sales to consumers (cf. ESA 95, 10.15.-10.18.).
En annan "kvalitetsskillnad" som är betydelsefull för EAA/EAF är den som orsakas av att en produkt säljs på olika marknader, eftersom det förekommer olika priser på dem, t.ex. mellan hemmamarknaden och exportmarknaden eller mellan marknaden för industriell användning och marknaden för konsumtionsprodukter (se ENS 1995, 10.15.­10.18.).
The indicators of volume and price used to compile data at constant prices have to take account of changes in quality.
För volym­ och prisindikatorer som används för att sammanställa data i fasta priser måste även förändringar i kvalitet beaktas.
It is therefore recommended that work is conducted at the greatest level of detail in order to get as close as possible to entirely homogeneous elementary products.
Arbetet bör därför genomföras på största möjliga detaljeringsnivå för att få så homogena elementära produkter som möjligt.
If the elementary products are entirely homogeneous, changes in volume can be estimated on the basis of changes in quantity.
Om de elementära produkterna är helt och hållet homogena, kan förändringarna i volym beräknas på grundval av förändringar i kvantitet.
However, statistical information is often only available at a more aggregated level and therefore no longer concerns strictly homogeneous products.
Statistik finns emellertid ofta endast att tillgå på mer aggregerad nivå och gäller då inte längre uteslutande homogena produkter.
In this case, the ESA 95 (10.32.) states that it is preferable to deflate the value for the current year by a suitable price index to estimate changes in volume.
I så fall är det enligt ENS 1995 (10.32.) att föredra att man deflaterar värdet för det aktuella året med ett lämpligt prisindex för att beräkna volym­förändringarna.
The level of detail for which the index used is assumed to be an elementary index (the product under investigation is thus considered as homogeneous) is called the elementary level of aggregation.
Den detaljeringsnivå för vilken det använda indexet förmodas vara ett elementäraggregat (den aktuella produkten betraktas därmed som homogen) kallas den lägsta aggregeringsnivån.
In the EAA/EAF, the elementary level of aggregation corresponds at least to the most disaggregated level of the nomenclature within the data transmission table.
I EAA/EAF motsvarar den lägsta aggregeringsnivån åtminstone den mest disaggregerade klassifikationsnivån i tabellen för överföring av uppgifter.
A greater level of detail is, however, desirable for compiling price indices.
Det är emellertid önskvärt med större detaljeringsnivå vid sammanställning av prisindex.
For each aggregate of goods and services shown in the accounts, price and quantity measures have to be constructed so that value index = price index χ volume index
För varje aggregat för varor och tjänster som visas i räkenskaperna måste pris­ och volymmått konstrueras så att värdeindex = prisindex χ volymindex.
This means that each and every change in the value of a given flow must be attributed to either a price change or a change in volume or a combination of the two (cf. ESA 95 10.13.).
Detta innebär att varje förändring i värdet för ett visst flöde måste bero på antingen en prisförändring eller en volymförändring eller en kombination av båda (ENS 1995,10.13.).
The systematic breakdown of the changes in current value into the components "changes in price" and "changes in volume" is restricted to flows representing transactions of goods and services and to elements concerned in the valuation of these transactions (production, intermediate
Den systematiska uppdelningen av förändringarna i löpande värde i de båda komponenterna prisförändring och volymförändring är begränsad till flöden som motsvarar transaktioner med varor och tjänster och till element för värdering av dessa transaktioner (produktion, insatsförbrukning,
Manual on the EAA/EAF 97 (Rev. 1.1) consumption, consumption of fixed capital, gross value added, net value added, GFCF, change in stocks, taxes and subsidies on products).
Manual till EAA/EAF 97 (Rev. 1.1 ) kapitalförslitning, förädlingsvärde brutto, förädlingsvärde netto, fast bruttoinvestering, lager­investering, produktskatter och produktsubventioner).
PRINCIPLES AND METHOD FOR COMPILING EAA/EAF AT CONSTANT PRICES
PRINCIPER OCH METODER FÖR ATT SAMMANSTÄLLA EAA/EAF I FASTA PRISER
Choice of index formula
Val av indexformier
The ESA 95 (10.62.) expresses a preference for using Fischer indices.
I ENS 1995 (10.62.) fastställs att Fisher­index är att föredra.
This index presents a certain number of disadvantages, however, including the fact that they are non-additive and that they demand a considerable quantity of basic data .
Detta index har emellertid vissa nackdelar, t.ex. att det inte är additivi och att det kräver en stor mängd rådata.
For this reason, the ESA 95 grants that an acceptable method is to use a Laspeyres-type index of volume and a Paasche-type index of prices.
Enligt ENS 1995 är det därför ett acceptabelt alternativ att använda ett volymindex av Laspeyres­typ och ett prixindex av Paasche­typ.
In accordance with the recommendations of the ESA 95, in the EAA/EAF, changes in volume are measured using Laspeyres-type indices and changes in price are measured using Paasche-type indices.
I enlighet med rekommendationerna i ENS 95 mäts i EAA/EAF volymförändringar med hjälp av index av Laspeyres­typ och prisförändringar med hjälp av index av Paasche­typ.
0 Laspeyres volume index:
Laspeyres volymindex:
For each elementary product, p represents the price recorded in the base year 0;
För varje elementär produkt gäller följande:
0 p represents price recorded in year n; n q
Po motsvarar det pris som bokförs för basår 0 p motsvarar det pris som bokförs för år η n q
0 represents the quantity recorded in the base year 0; q n represents the quantity recorded in year n;
0 motsvarar den kvantitet som bokförs för basår 0 q n motsvarar den kvantitet som bokförs för år η
V represents the value recorded in the base year 0: (V
V motsvarar det värde som bokförs för basår 0: (Vo=p q
Changes in volume are measured using Laspeyres-type indices: changes in the quantities of elementary series are therefore weighted by the value in the base year.
Volymförändringar mäts med hjälp av index av Laspeyres­typ: förändringar i indexseriernas kvantiteter viktas därför med hjälp av basårets värde.
Changes in price are measured using Paasche-type indices: changes in the prices of elementary series are therefore weighted by the value in the current year at the prices for the base year.
Prisförändringar mäts med hjälp av index av Paasche­typ: förändringar i indexseriernas priser viktas därför med hjälp av värdet för innevarande år till basårets priser.
The base year is the year from which the prices are used to compile the weighting scheme.
Basåret är det år vars priser används för att sammanställa viktningsschemat.
The most accurate way to measure changes in volume from one year to another is to use the most recent base year available.
Största möjliga noggrannhet vid mätning av volymförändringar från ett år till ett annat får man genom att använda ett så aktuellt basår som möjligt.
This approach guarantees that weightings are relatively up-to-date and avoids problems, therefore, linked to weighting products that are no longer produced and new products that have emerged.
På så sätt kan man se till att viktningen är relativt aktuell och därmed undvika problem i samband med viktning av produkter som inte längre produceras respektive nya produkter som har kommit ut på marknaden.
It is for this reason that the EAA/EAF measures changes in volume using the weightings for the preceding year.
I EAA/EAF mäts därför volymförändringar med hjälp av vägningstal från föregående år.
Presenting series in relation to a reference year
Framläggning av serier utifrån ett referensår
The year used for submitting and presenting data at constant prices may be different from the base year; it is called the reference year.
Det år som används för överlämning och framläggning av data i fasta priser kan vara ett annat än basåret och kallas referensåret.
In a series of indices, the reference year is the one that takes the value 100.
I en indexserie är detta det år som har värdet 100.
Series of volume indices in the prices of a reference year are obtained by chaining indices calculated in the prices of the preceding year (cf. ESA 95, 10.64.).
Serier av volymindex i ett referensårs priser erhålls genom kedjning av indexen som beräknas i föregående års priser (se ENS 1995,10.64.).
It is important that a change of reference year has no effect on the changes in volume with respect to the preceding year.
Det är viktigt att ett byte av referensåret inte påverkar volymförändringarna i förhållande till föregående år.
It is for this reason that EAA/EAF data are presented in relation to a fixed reference year by re-referencing each variable separately, regardless of whether these are aggregates or elementary indices.
Därför presenteras data i EAA/EAF i förhållande till ett fast referenser genom att ändra referensåret separat för varje variabel, oavsett om dessa är aggregat eller elementäraggregat.
Let us consider two homogeneous elementary products, A and B. The following series are based on the price structure for the preceding year:
Utgångspunkten är de två homogena produkterna A och B. Följande serie bygger på prisstrukturen för föregående år:
The volume and price indices for the whole (A+B) depend on the weighting given to each product, A and B.
Volym- och prisindexen för det sammanlagda värdet (A+B) är beroende av vägningstalen för varje produkt A och B.
90-91 price index
Volymindex för 90-91
92-91 price index
Volymindex för 91-92
90-91 volume index
Prisindex för 90-91
91-92 volume index
Prisindex för 91-92
If these series are expressed in relation to a fixed reference year (e.g. 1990), the only way to retain the same n/n-1 volume indices is to chain the indices separately.
Om dessa serier uttrycks med ett fast referensår (t.ex. 1990) är separat kedjning av indexen enda sättet att behålla samma volymindex n/n-1.
This gives the following series (base equal to 100 in 1990):
Detta resulterar i följande serie (1990=100):
The values at constant prices expressed in relation to the reference year 1990 are:
Värden i fasta priser uttryckta med referensåret 1990:
As a result, the account is no longer additive.
Detta innebär att dessa värden inte längre är additiva.
Adding the values at constant prices for A et Β gives the following series:
Summan av värdena i fasta priser för A och B ger följande resultat:
Other than in the year following the reference year, the re-referenced series is not additive.
Frånsett året efter referensåret är serier med ändrat referensår inte additiva.
According to ESA 95 (10.67.), the non-additive constant price data are published without any adjustment (62).This is also the approach taken by the EAA and EAF.
Enligt ENS 1995 (10.67.) bör ej additiva uppgifter i fasta priser publiceras utan att några justeringar görs (62). I EAA och EAF har samma strategi följts.
It is to be explained to users, however, that the tables are not additive.
Man måste emellertid göra klart för användarna att tabellerna inte är additiva.
Calculation of value added at constant prices
Beräkning av förädlingsvärde i fasta priser
Value added constitutes the balancing item of the production account.
Förädlingsvärdet utgör en saldopost i produktionskontot.
As such, it is not possible to split value added directly into a price component and a volume component.
Det är därför inte möjligt att direkt dela upp förädlingsvärdet i en priskomponent och en volymkomponent.
The theoretically correct method for calculating value added at constant prices is to carry out "double deflation" (cf. ESA 95, 10.27.-10.28.).
Den teoretiskt riktiga metoden för att beräkna förädlingsvärdet i fasta priser är genom "dubbeldeflatering" (se ENS 95, 10.2710.28.).
Gross value added expressed in the prices of the preceding year is therefore defined as the difference between output measured in the prices of the preceding year and intermediate consumption measured in the prices of the preceding year.
Bruttoförädlingsvärdet uttryckt i föregående års priser definieras därför som skillnaden mellan produktionen mätt i föregående års priser och insatsförbrukningen mätt i föregående års priser.
Net value added in the prices of the preceding year is defined as the difference between gross value added in the prices of the preceding year and consumption of fixed capital in the prices of the preceding year.
Nettoförädlingsvärdet i föregående års priser definieras som skillnaden mellan brutto förädlingsvärdet i föregående års priser och kapitalförslitningen i föregående års priser.