natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The constitutionof the EU, as an association of States towhich quite specific tasks and functionshave been allotted, must thus be able toanswer the same questions as the constitution of a State.
Eftersom EU är ettförbund av stater, till vilket bestämdauppgifter och funktioner överförts, måstedess författning kunna ge svar på sammafrågor som en nationell författning.
Unlike most of the constitutions of its Member States, the EU constitution is notlaid down in a comprehensive constitutional document, but arises from thetotality of rules and fundamental values bywhich those in authority perceive themselves to be bound.
Till skillnad från flertalet författningar idess medlemsstater finns EU:s författninginte inskriven i ett enda dokument, utanden beståravensamlingregler ochgrundläggande värden som de ansvarigamåste rätta sig efter.
These rules are to befound partly in the founding Treaties or inthe legal instruments produced by the Community institutions, but they also restpartly on custom.
Dessa normer fastställs antingen i grundfördragen eller i derättsakter som antagits av gemenskapsinstitutionerna eller bygger på sedvänja.
In the Member States the body politic isshaped by two overriding principles: therule of law and democracy.
Medlemsstaterna styrs av två övergripandeorganisationsprinciper: rättsstatstanken(rule of law) och demokrati.
All the activities of the Union, if they are to be true tothe fundamental requirements of law anddemocracy, must have both legal anddemocratic legitimacy: the elements onwhich it is founded, its structure, itspowers, the way it operates, the position
Om gemenskapen vill följa dessa principer måste alltsomdengörhaenrättsligochdemokratisk grund: grundande, organisation, behörighet, funktion, medlemsstaternas och deras institutioners ställningoch medborgarnas ställning.
The first pillar is made up of the three European Communities (E(E)C, Euratom,ECSC), which have been deepened andenlarged by economic and monetaryunion.
Den första pelaren utgörs av de tre Europeiska gemenskaperna (E[E]G, Euratom, EKSG), vilka fördjupats ochutvidgats med en ekonomisk och monetärunion.
When the EU was established, the‘European Economic Community’wasrenamed the ‘European Community’.
När EU bildades fick "Europeiskaekonomiskagemenskapen"namnet"Europeiska gemenskapen". EEG-fördragetblev EG-fördraget.
Thischange was intended to give expression tothe transition from a purely economiccommunity to a political union.
Dessa ändringar var ettuttryck för att gemenskapen utvecklatsfrån en rent ekonomisk gemenskap till enpolitisk union.
However,this change of name did not affect the three existing Communities (ECSC, Euratom, EC) since it did not entail anyformal unification of them.
Namnändringen innebardock inte något avskaffande av de tredelgemenskaperna (EKSG, Euratom och EG) eftersom den inte innebar någonformell sammanslagning av de tre gemenskaperna. I samband med grundandet av Europeiska unionen fick vissa av EG:sinstitutionernyanamn."Europeiskagemenskapernas råd" kallas sedan den 8november 1993 "Europeiska unionensråd"."Europeiskagemenskapernaskommission" blev "Europeiska kommissionen".
The ‘Commission of the European Communities’ has become the ‘European
Den första pelaren är det område därgemenskapsarbetet kommit längst. Inom
First pillar: the European Communities
Andra pelaren:Gemensam utrikesoch säkerhetspolitik
Second pillar: common foreign and security policy
Första pelaren:Europeiskagemenskaperna
Third pillar: cooperation in justice and home affairs
Tredje pelaren:Polissamarbete ochstraffrättsligt samarbete Inre säkerhet och rättsliga frågor
Foreign policy•Cooperation,common positionsand measures•Peacekeeping•Human rights•Democracy•Aid to non-membercountries
Utrikespolitik•Samarbete, gemensamma ståndpunkteroch åtgärder•Fredsbevarandeåtgärder•Mänskliga rättigheter•Demokrati•Hjälp till länderutanför EU
•Cooperation betweenjudicial authorities incivil and criminal law•Police cooperation•Combating racism andxenophobia•Fighting drugs and thearms trade•Fighting organisedcrime•Fighting terrorism•Criminal acts againstchildren, trafficking inhuman beings
•Rättsligt samarbeteinom civil- och straffrätt•Polissamarbete•Bekämpning av rasismoch främlingsfientlighet•Bekämpning av olaglignarkotika- ochvapenhandel•Bekämpning avorganiserad brottslighet•Bekämpning avterrorism•Människohandel ochbrott mot barn
Security policy•Drawing on the WEU: questionsconcerning the security of the EU•Disarmament•Financial aspects ofdefence•Long-term: Europe’s securityframework
Säkerhetspolitik•Stöder sig på VEU:sfrågor rörande EU:ssäkerhet•Nedrustning•Ekonomiska aspekterpå försvar•Långfristig europeisksäkerhetsordning
New or amendedprovisions on:•EU citizenship•Education andculture•Trans-Europeannetworks•Consumer protection•Health•Research and environment•Social policy•Asylum policy•External borders•Immigration policy
Nya eller ändradebestämmelser för•Unionsmedbor-garskap•Utbildning och kultur•Transeuropeiska nät•Konsumentskydd•Hälso- och sjukvård•Forskning och miljö•Socialpolitik•Asylpolitik•Yttre gränser•Invandringspolitik
These arrangements involvedregular consultations between foreignministers and ongoing contacts betweentheir government departments.
kontakter mellan deras myndigheter.
The aim of EPC was to bring about better communication and greater convergence of the Member States’positions on all majorforeign policy issues and, if possible, ajoint course of action.
Dettasamarbetesyftadetillattblandmedlemsstaterna skapa bättre ömsesidigförståelse i alla viktiga utrikespolitiskafrågor, att harmonisera ståndpunkternaoch, så långt det var möjligt, utveckla ettgemensamt agerande.
All decisions had tobe taken unanimously, however.
Alla beslut måstedock fattas enhälligt.
Whensecurity-related issues were involved,cooperation was limited to the politicaland financial aspects.
Säkerhetsfrågornabegränsades till politiska och ekonomiskaaspekter.
Recent politicalcrises (the Gulf War, the civil war informer Yugoslavia, the break-up of the Soviet Union) made it very apparent thatthis foreign and security policy instrumentwas not sufficient to enable the EU, as thelargest trading power in the world, tobring its weight properly to bear on worldaffairs.
Den senaste tidens politiskakriser (Gulfkriget, inbördeskriget i föredetta Jugoslavien, Sovjetunionens sönderfall) har med stor tydlighet visat att dettautrikes- och säkerhetspolitiska instrumentinte är tillräckligt för att EU, som ju ärvärldens största handelsmakt, skall kunnauppträda med tillräcklig auktoritet i viktigavärldspolitiska frågor.
In the EU Treaty, the Heads of Stateor Government have now agreed to gradually develop a common foreign and security policy with the following declaredaims:
I Fördraget om Europeiska unionen har nu medlemsstaternas stats- och regeringschefer kommitöverensomattstegvisutformaengemensam utrikes- och säkerhetspolitik,som har som mål att ramen för EG kan gemenskapens institutioner stifta lagar på de områden inomvilka befogenheter överförts på dem, lagarsom får omedelbar giltighet i medlemsstaterna ochsom harföreträdeframförnationell rätt.
• safeguarding the commonly held values,fundamental interests and independence of the EU;
• skydda unionens värden, grundläggande intressen och EU:s oberoende,
• strengthening the security of the EU andits Member States;
• stärka EU:s och dess medlemsstaterssäkerhet,
Second pillar: common foreign and security policy
Andra pelaren:samarbete inom ramen för dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken
Before the Treaty on European Unioncame into being, political cooperationbetween the Member States was on thebasis of the ‘European political coopera-tion’(EPC) arrangements set up in 1970,
• bevara världsfreden och stärka deninternationella säkerheten i enlighetmed principerna i Förenta nationernasstadga samt principerna och målen i Helsingforsavtalets slutakt från 1975och 1990 års Parisstadga, vilka 1994sammanfattades i Organisationen försäkerhet och samarbete i Europa (OSSE),
•securing world peace and increasinginternational security in line with theprinciples set out in the Charter of the United Nations, and the principles andaims of the 1975 Helsinki Final Act andthe 1990 Charter of Paris, which in
Innan Fördraget om Europeiska unionenträdde i kraft skedde det politiska samarbetet mellan EG:s medlemsstater inomramen för Europeiska politiska samarbetet(EPS), som bildades 1970 och förbättradesoch byggdes ut genom den Europeiska enhetsakten 1986/1987.
Third pillar: cooperation in justiceand home affairs
Tredje pelaren:polissamarbete och straffrättsligtsamarbete
• promoting democracy and the rule oflaw, and safeguarding human rights andbasic freedoms.
• utveckla och befästa demokratin ochrättsstatsprincipen samt respekten för demänskligarättigheternaochdegrundläggande friheterna.
The aim underlying cooperation betweenpolice and judicial authorities is to affordcitizens freedom, security and justice byjointly preventing and combating crime(especially terrorism, trafficking in humanbeings, illicit drug and arms trafficking,corruption and fraud), racism and xenophobia (Articles 29 and 30 EU).
Målet för polissamarbete och straffrättsligtsamarbete är att garantera medborgarnafrihet, säkerhet och rättvisa genom gemensamma insatser för att förebygga ochbekämpa brottslighet (särskilt terrorism,människohandel, olaglig handel mednarkotika och vapen, korruption ochbedrägerier), rasism och främlingsfientlighet (artikel 29 och 30 i EU-fördraget).
The direc-tiveonmoney-launderingandthecreation of a European police authority,Europol, which has been operative since1998, are two very positive steps that havebeen taken.
En första lovande åtgärd har redan vidtagits i och med direktivet om bekämpning av penningtvätt och inrättandet av Europeiska polisbyrån (Europol), som varitverksam sedan 1998.
Judicial cooperation is also concernedwith facilitating and accelerating cooperation in relation to proceedings and theenforcement of decisions, facilitatingextradition between Member States, establishing minimum rules relating to theconstituent elements of criminal acts andto penalties in the fields of organisedcrime, terrorism and illicit drug trafficking(Articles 31 and 32 EU).
På området för det straffrättsliga samarbetet handlar det dessutom om att underlätta och påskynda samarbete vid rättsligaförfaranden och verkställighet av beslut,underlätta utlämning mellan medlemssta-ternasamtfastställaminimiregleravseende brottsrekvisit och påföljder påområdenaorganiseradbrottslighet,terrorism och olaglig narkotikahandel(artikel 31 och 32 i EU-fördraget).
Since the EU is not an individual State,these aims can only be achieved step bystep.
Eftersom Europeiska unioneninteärnågon statsbildning, kan dessa mål uppnåsendaststegvis.
Traditionally, foreign and especiallysecurity policy are areas in which the Member States are particularly keen toretain their own (national) sovereignty.Another reason why common interests inthis area are difficult to define is that only France and the United Kingdom havenuclear weapons.
Utrikespolitiken, ochsärskilt säkerhetspolitiken, hör av traditiontill de områden där medlemsstaterna särskilt värnar om att behålla sin suveränitet. Det är dessutom svårt attdefiniera gemensamma intressen på dettaområde, eftersom det endast är Frankrike och Förenade kungariket av EU:s medlemsstater som har kärnvapen.
Another problem is thatsome Member States are not in NATO(Ireland, Austria, Finland, Sweden) or the WEU (Denmark, Greece, Ireland).
Ettannat problem är att alla medlemsstaterinte ingår i försvarspakterna Nato (Irland,Österrike, Finland, Sverige) och VEU(Danmark, Grekland, Irland).
Most‘common foreign and security policy’decisions are therefore still currently takenon the basis of cooperation between States.
Beslut somrör den "gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken" fattas därför för närvarandefrämst inom ramen för det mellanstatligasamarbetet.
In the meantime, however, a rangeof tools has emerged in its own right; thiswas reflected in the Treaty of Amsterdamand has acquired a firm legal frameworkthrough cooperation between States.
Det har emellertid med tidenutvecklats ett självständigt handlingsinstrument, som skrivits in i Amsterdamfördragetoch som genom det mellanstatliga samarbetet fått fasta rättsliga konturer.
Forexample, decisions of principle are passedin the context of the second (and third)pillars, common positions are set out, jointactions and measures carried out andframework decisions passed. Frameworkdecisionsin particulararesimilarinessence to an EC directive although, likethe other tools available to the EU, they
Följaktligen kan under den andra (och tredje)pelaren beslut fattas om principer ochallmänna riktlinjer, gemensamma stånd-punkterformuleras,gemensammaåtgärdervidtas ochrambeslutfattas.Särskilt rambesluten liknar gemenskapsdirektiv, men är i likhet med andra EU-handlingsinstrument inte allmänt giltigaoch direkt tillämpliga i medlemsstaterna.Mot dessa åtgärder och beslut kan hellerinte talan föras vid EG-domstolen.
• THE LEGALCHARACTER OFTHE EC AND EU
• EG:s OCH EU:s RÄTTSLIGA NATUR
Any consideration of the legal nature ofthe EC and the EU must start by looking attheir respective characteristic features.
En definition av den rättsliga natureninnebär ett fastläggande av en organisations allmänna rättsliga struktur utifråndess karakteristiska egenskaper.
The legal character of the EC
EG:s rättsliga natur
The legal nature of the EC was set out intwo precedentsetting judgments by the European Court of Justice in 1963 and1964.
EG:s rättsliga natur har uttytts i två grundläggande domar i Europeiska gemenskapens domstol, 1963 och 1964.
• Van Gend & Loos ‘The objective of the EEC Treaty, which isto establish a common market, the functioning of which is of direct concern tointerested partiesinthe Community,implies that this Treaty is more than anagreement which merely creates mutualobligations between the contracting States.
• Målet Van Gend & Loos direkt betydelse för berörda parter inomgemenskapen, innebär att fördraget ärnågot mer än endast ett avtal som skapar ömsesidiga förpliktelser mellan de fördragsslutande parterna. Detta synsättbekräftasavfördragetsingress,somhänvisar inte bara till regeringar utanockså till folk. Särskilt bekräftas det genomupprättandet av institutioner som fåttsjälvständiga befogenheter vars utövandeberör medlemsstaterna och också derasmedborgare. … Den slutsats som ger sighärav är att gemenskapen utgör en nyrättsordning inom den internationellarätten, till förmån för vilken länderna, låtvarapåbegränsadeområden,harinskränkt sina suveräna rättigheter ochvarsrättssubjekt utgörsinte baraavmedlemsstaterna utan också av derasmedborgare." • Målet Costa/ENEL
The facts of thiscase were the following: in 1962, Italynationalised the production and distribution of electricity and transferred the assetsof the electricity undertakings to the National Electricity Board (ENEL). As ashareholder of Edison Volt, one of thecompanies that was nationalised, Mr Costa considered that he had been deprived of his dividend and consequentlyrefusedto payanelectricity bill for ITL 1 926.
Redan ett år senare kunde domstolen fördjupa sin analys i målet Costa/ENEL.Sakförhållandenavarföljande: 1962förstatligade Italien elproduktionen ochelförsörjningen och överförde de olikaelbolagens anläggningar till elverket ENEL.Costa ansåg att han i sin egenskap avägare till aktier i det förstatligade aktiebolaget Edison Voltagått miste omsinaktieutdelning och vägrade att betala sinelräkning som uppgick till 1 926 lire.
In proceedings before the arbitration court in Milan, one of the arguments put forward by Mr Costa to justify
Infören domstol i Milano motiverade Costa sittagerande bland annat med att lagen omförstatligande bröt mot en rad bestämmelser i EG-fördraget.
The European Court of Justice used thiscase as an opportunity to set out a numberoffindingsofafundamentalnatureconcerning the legal nature of the EC.
För att bedöma detta svaromål från Costa, ställde domstolen diverse frågor till EG-domstolen och bad om en tolkning av EG-
In order to be able to assess Mr Costa’s submissions in his defence, thecourt requested the European Court of Justice to interpret various aspects of the EC Treaty.
I sin dom slog domstolen fastföljande: sålunda skapat en rättsordning som förpliktar såväl deras medborgare som demsjälva."
On the basis of its detailed observations,the Court reached the following conclusion:
Slutsatsernaavdennaomfattanderedogörelse sammanfattar domstolen påföljande sätt:
‘By contrast with ordinary internationaltreaties, the EEC Treaty has created its ownlegal system which ... became an integralpart of the legal systems of the Member States and which their courts are bound toapply.
I motsatstillvanligainternationellafördrag har EEG-fördraget skapat en särskild rättsordning som blivit en integrerad del av medlemsländernas rättsordningar och vars regler deras domstolar ärskyldiga att tillämpa.
By creating a Community of unlimited duration, having its own institutions,its own personality, its own legal capacityand capacity of representation on the
"Genom att skapa engemenskap av obegränsad varaktighetmed egna institutioner, egen rättspersonlighet, rättslig handlingsförmåga ochförmåga att vara företrädd på det internationella planet samt i synnerhet verkliga befogenheter som härrör ur en suveränitetsbegränsning eller ett överförande av befogenheter från staterna tillgemenskapen,harmedlemsstaternainskränkt sina suveräna rättigheter … och
‘It follows from all these observations thatthe law stemming from the Treaty, an independent source of law, could not, becauseof its special and original nature, be overridden by domesticlegal provisions,however framed, without being deprived
Det följer av dessa anmärkningar att "denrätt som härrör ur fördraget, en oberoenderättskälla, inte utan att berövas sin egenskap av gemenskapsrätt och utan att självaden rättsliga grunden för gemenskapen sätts i fråga kan sättas åsido genom nationella föreskrifter, oavsett deras gestalt.
• the primacy of Community law, whichensures that Community law may not berevoked or amended by national law,andthatittakesprecedenceovernational law if the two conflict.
systemetförmedsigenbeståendebegränsning av deras suveräna rättigheter,över vilken en senare ensidig åtgärd somär oförenlig med gemenskapsbegreppetinte kan råda."
Thetransfer by the States from their domesticlegal system to the Community legalsystem of the rights and obligations arisingunder the Treaty carries with it a permanent limitation of their sovereign rights,against which a subsequent unilateral actincompatible with the concept of the Community cannot prevail.’
Enligt detta är EGen självständig sammanslutning av suveräna stater medegna suveräna rättigheter och en rättsordning som är oavhängig av medlemsstaternas och överordnad såväl medlemsstaterna som deras medborgare vad gäller deuppgifter som tilldelats EG.
The legal nature of the EU
EU:s rättsliga natur
Inthelightofthesejudgments,theelements which together typically characterise the special legal nature of the ECare:
Enligt dessa två principdomar från EG-domstolen utgörs egenarten och det karakteristiska i EG:s rättsliga natur av följandeelement:
The EU is no longer merely a plannedobjective of the integration process, butrather an international organisation in itsown right established by the Treaty of Maastricht.
Europeiska unionen är inte längre enbartett programmål för integrationsprocessen,utan har genom Maastrichtavtalet blivit eninternationell organisation med egensärprägel.
What is unusual about this organisation isits function as an ‘umbrella’for the three European Communities, its complementary policies and the forms of cooperationbetween the Member States.
Det ovanliga med denna internationellaorganisation ligger i dess konstruktion somrättslig överbyggnad för de tre europeiskagemenskaperna, i dess kompletterandepolitik samt i formerna för samarbetemellan medlemsstaterna.
• the transfer of powers to the Communityinstitutions to a greater degree than withother international organisations, andextendingtoareasin which States normally retain their sovereign rights;
• Att befogenheter överlåtits till gemenskapens institutioner i större omfattningän i andra internationella organisationer och att dessa befogenheter i stor utsträckning omfattar områden somnormalt varit förbehållna staterna.
• the establishment of its own legal orderwhich is independent of the Member States’ legal orders;
• Att en egen rättsordning skapats, som äroberoende av medlemsstaternas rättsordningar.
The EU’s legal order nevertheless falls along way short of that of the EC.
Samtidigt är denna unions rättsordninginte på långt när lika omfattande som EG:s.
Forexample, the principles of autonomy, direct applicability and primacy of Community law, which are so essential tothe legal order of the EC, do not apply tothe other two pillars of the EU.
De för EG:s rättsordning oavvisligaprinciperna om oavhängighet, direkttillämplighet ochgemenskapsrättensföreträde gäller t.ex. inte för de två andra EU-pelarna.
Instead,thesepillarsbasicallyconsistofprogrammes and declarations of intentwhich are translated into practice throughcooperation between governments andare deliberately not allowed to go beyondthe preliminary stage of a subsequent,‘institutionalised’Union.
I stället omfattar dessa pelaretillstordelprogramochavsiktsför-klaringar som genomförs i form av samarbete på regeringsnivå och medvetet utgörendast ett förstadium till en senare "institutionaliserad" union.
• the direct applicability of Community law, which makes provisions of Community law fully and uniformlyapplicable in all Member States, andbestows rights and imposes obligationson both the Member States and theircitizens;
• Gemenskapsrättens företräde, vilketsäkerställer att gemenskapsrätten varkenkan upphävas eller ändras av nationellrätt och att den i fall av konflikt mednationell rätt har företräde.
EU uses the institutions of the EC whencarrying out its tasks does not alter thissituation because, as ‘institutions of the Union’, these may only act in accordancewith the Treaty on European Union, i.e.onlyinthecontextofcooperationbetween the Member States in the secondand third pillars.
bete inom den andra och tredje pelaren.Fördraget om Europeiska unionen innebärinte att det har skapats någon "EU-författ-ning" som på ett heltäckande sätt reglerardet politiska systemet i denna union.
Distinctness from other types of political organisation
Avgränsning gentemot andra former avpolitisk organisation
The EC and the EU have, by their verynature, certain features in common withthe usual kind of international organisation orfederal-typestructure,andanumber of differences.
Europeiska gemenskaperna och Europeiska unionen har också gemensamma drag jämfört med å ena sidaninternationella organisationer av traditionellt slag och å andra sidan förbundsstatsliknande sammanslutningar.
The EU is itself not yet a ‘finished product’; it is in the process of evolvingand the form it finally takes still cannot bepredicted.
EU är i sig ingen färdig skapelse, utansnarare ett "system i vardande", vars slutgiltiga utformning ännu inte kan förutses.
Through these differences between the ECandthe normaltype ofinternationalorganisation, the EC and thus also the EU,is in the process of acquiring a statussimilar to that of an individual State.
Dessa skillnader mellan EG och traditionella internationella organisationer gör EG, och därigenom också EU, till mer aven statsbildning.
Inparticular, the Member States’partialsurrender of sovereign rights was taken asa sign that the EU was already structured along the lines of a federal State.
Särskilt det faktum attmedlemsstaterna avstått en del av sinsuveränitet till förmån för EG ses som enindikation på att Europeiska unionenredan uppvisar en federal struktur.
However, this view fails to take into account that the EU’s institutions onlyhave powers in certain areas to pursue theobjectives specified in the Treaties.
Dennauppfattning tar dock ingen hänsyn till att EU:s institutioner endast hari detaljavgränsade befogenheter, som syftar till attuppnå de i gemenskapsfördragen uppsattamålen och som berör vissa bestämdaområden.