natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At all levels and in all implementing measures it emphasises einclusion, including e-accessibility forpeople with special needs.
På alla nivåer och i allagenomförandeåtgärder betonas attalla skall kunna delta i informationssamhället, bl.a. måste personermed särskilda behov ha tillgång tillden nya tekniken.
E-inclusionmeans that key services must be available not only via personal computerbut also via interactive digital television, third generation mobile phonesand cable networks.
Viktiga tjänstermåste vara tillgängliga inte bara viapersondatorer utan också via interaktiv digital-TV, tredje generationensmobiltelefoner och kabelnät.
The European Commission launchedthe basic outline for eEurope in November 1999.
I november 1999 presenterade Europeiska kommissionen grundernaför eEurope.
Subsequent actionplans have set out roadmaps of whatneeds to be done by when.
I senare handlingsplaner har man fastställt vad som börgöras, och ställt upp tidsplaner fördetta.
As the EU leaders stated, the newaction plan should focus on ‘thewidespread availability and use ofbroadband networks throughout the Union by 2005 and ... the security ofnetworks and information, egovernment, e-learning, ehealth and e-busi-ness’.
Såsom EU:s stats- och regeringschefer konstaterat bör den nya handlingsplanen koncentreras på ”omfattande tillgänglighet och användande av bredbandsnät i hela unionensenast 2005, … och nätverks- ochinformationssäkerhet, e-förvaltning,e-lärande, e-hälsa och e-handel”.
• the action plan 2002 endorsed bythe EU leaders at their Feira summit in June 2000;
• Handlingsplanen eEurope 2002,som EU:s stats- och regeringschefer godkände vid toppmötet i Feira i juni 2000.
• the action plan 2005 approved by EU leaders in Seville in June 2002.
• Handlingsplanen eEurope 2005,som godkändes av EU:s stats- ochregeringschefer i Sevilla i juni2002.
Both plans pursue the aim of creatingan inclusive information society, butsince 2000 the situation has evolved:some measures have been completedand new challenges have emerged.
Båda dessa planer syftar till attskapa ett informationssamhälle somomfattar alla, men situationen harförändrats sedan år 2000. Vissa
How does the EU work?
Hur arbetar EU?
The eEurope effort is not about creating new institutions or laws.It is about bringing coordination and a common goal to politicalactions that already take place in many different contexts:
Initiativet eEurope syftar inte till att skapa nya institutioner eller nylagstiftning, utan till att samordna och skapa ett gemensamt mål förde politiska åtgärder som redan vidtas i olika sammanhang:
> National competence:each EU country has the exclusive rightto decide how its schools and public services systems work. Theyhave, however, decided to try to learn more from each other byagreeing common goals and to exchange information on theirprogress towards achieving them. This is referred to as the ‘opencoordination method’. Regional or local authorities are often responsible for the action on the ground. > European Union competence:The EU treaties say that Europeanlawscan be made on matters such as free trade in goods. Someof this legislation is adapted to take account of new technologies.The EU budgetfinances programmes to promote development inless well-off regions, research, educational exchanges, etc. Someof this money is re-directed to promote Internet use. ZEFA
> Nationell behörighet: Varje EU-land beslutar ensamt om hurskolsystem och system för offentliga tjänster skall fungera. Menländerna har beslutat att försöka lära av varandra genom attkomma överens om gemensamma mål och utbyta information omvad som görs för att uppnå målen. Detta kallas för den öppnasamordningsmetoden. Regionala eller lokala myndigheter ansvarar ofta för konkreta åtgärder. > EU:s behörighet: Enligt EU-fördragen kan det antas EU-lagstiftningpå områden som fri varuhandel. En del av dennalagstiftning har anpassats med hänsyn till den nya tekniken.Genom EU-budgetenfinansieras program för att främja utvecklingen i mindre gynnade regioner, forskning och utbytesverksamhet inom utbildning etc. Vissa av dessa anslag har omfördelats för att främja Internetanvändning. ZEFA
No strings to tie medown!
Ingen barlast!
Portabletechnology is set to takeover from conventionalcomputers
Den bärbara tekniken ärnästa steg efter dekonventionella datorerna.
Cheaper, faster and secure Internet access
Billigare, snabbare och säkrare Internettillgång
When the eEurope programme wasconceived in 2000, use of the Internetin the Europe was being hamperedmainly by:
När programmet eEurope skapades år2000 fanns följande viktiga hinder för Internetanvändningen:
•expensive, insecure and slowaccess;
•Dyr, osäker och långsam Internettillgång.
One of the top priorities for eEurope 2002 was to modernise the rules andregulations governing Internet accessand to create a single market for alltelecommunications services.
En av de högsta prioriteringarna för eEurope 2002 var att moderniserabestämmelser och lagstiftning för Internettillgång och att skapa en inremarknad för alla teletjänster.
•an insufficient number of digitallyliterate people online;
•Ett otillräckligt antal digitalt kompetenta personer med Internetuppkoppling.
•the lack of a sufficiently dynamic,entrepreneurial, service-orientedculture;
•Brist på en tillräckligt dynamisk,företagsinriktad och tjänsteorienterad kultur.
•the public sector not doing enoughto help develop new applicationsand services.
•En offentlig sektor som inte tillräckligt aktivt drev på utvecklingenav nya tillämpningar och tjänster.
eEurope identified the steps neededto correct these weaknesses.
I eEurope fastställdes nödvändigaåtgärder för att komma tillrätta meddessa brister.
They centred on three main objectives:
Det rörde sig främst omföljande centrala mål:
•to develop cheaper, faster andsecure Internet access;
•Att utveckla billigare, snabbare ochsäkrare Internettillgång.
•to invest in people and skills;•to stimulate use of the Internet.
•Att investera i människor och kompetens.
Conditions for Internet access havebeen influenced by laws and structures from earlier times, when mostcustomers depended on just onemonopoly telephone company.
Villkoren för tillgång till Internet harpåverkats av lagar och strukturer frånen tid då de flesta kunder var beroende av ett telebolag med monopol.Avregleringen av marknaden inleddesi slutet av 1980-talet men var inte tillräckligt omfattande.
Liberalisation began in the late 1980s butdid not go far enough. So, in March2002, the EU formally adopted a newregulatory framework.
I mars 2002antog EU därför formellt ett nytt regelverk, som innebär att EU:s lagstiftningkommer att förenklas och antaletlagar minska från tjugotre till åtta.Det kommer att skapas en verkligtavreglerad telemarknad där konkurrens leder till lägre priser och bättretjänstekvalitet.
The packagewill simplify and streamline the existing EU legislative framework, cuttingthe number of laws from 23 down toeight and creating a truly liberalisedtelecoms market where competitioncuts prices and improves the qualityof services.
Detta kommer attinnebära att medborgarna och företagen får en billigare och snabbaretillgång till Internet.
The result will be cheaperand faster Internet access for citizensand business alike.
•Att främja användningen av Internet.
eEurope 2002 has achieved significant successes in all these areas during the last three years.
Genom eEurope 2002 har det åstadkommits betydelsefulla resultat påalla dessa områden under de senastetre åren.
But what about making it secure?
Men hur ser säkerheten ut?
Therisks of security breaches multiply withthe Internet explosion, so if Europe is tosucceed in bringing and keeping usersonline it must ensure consumer andbusiness confidence in the Internet.
Riskernaför säkerhetsbrott mångdubblas i taktmed att Internet blir allt vanligare.Kunder och företag måste kunna haförtroende för Internet för att det skallkunna slå igenom bland den europeiska allmänheten.
between 10 and 20 euro for thecheapest offer in most Member States,including call charges.
Kostnaderna för Internettillgång minskar. I en undersökning som kommissionen genomförde i november 2001konstaterades att månadskostnadenför den genomsnittlige hemanvändaren (20 timmars användning underlågtrafik) uppgick till mellan 10 och20 euro med det billigaste erbjudandet i de flesta medlemsstater, inklusive samtalskostnader.
Smart ways to handleknowledge is the key toall jobs
Smarta sätt att hanterasin kunskap är nyckelntill alla jobb.
Here too, the EU has been active.
Även på detta område har EU vidtagitåtgärder.
The Commission has set out comprehensive strategies for network and information security.
Kommissionen har utarbetatomfattande strategier för nät- ochinformationssäkerhet.
It has also proposeda framework decision on combatingterrorism (which includes attacksagainst information systems) and aspecific decision on attacks againstcomputer systems.
Den har ocksålagt fram ett förslag till rambeslut omterroristbekämpning (som omfattarattacker mot informationssystem) ochett särskilt beslut om attacker motdatorsystem.
The aim is toensure that the different EU countriesall take tough action against the perpetrators of serious attacks.
Syftet är att se till attalla EU-länder vidtar kraftfulla åtgärder mot dem som ligger bakom allvarliga attacker.
Equally important to building consumer confidence is data protectionand privacy. A 1995 EU frameworkdirective and a specific 1998 directive(later modified) covering electroniccommunications guarantee a highlevel of privacy for the individual andensure free movement of personaldata within the EU and to third countries with similar standards.
Dataskydd och skydd av personuppgifter är lika viktigt för att skapa tillit.Genom ett EU-ramdirektiv från 1995och ett särdirektiv från 1998 (somsenare ändrats) om elektronisk kommunikation garanteras omfattandeskydd av personuppgifter liksom frirörlighet för sådana uppgifter inom EU och till länder utanför EU somtillämpar liknande krav.
Results:By mid-2002, 40% of EUhouseholds had Internet access,according to the ‘eEurope Benchmarking Report’ for 2002, up from18% in March 2000.
Resultat: I mitten av 2002 hade 40 %av hushållen i EU tillgång till Internetenligt ”eEurope Benchmarking Report” för 2002. I mars 2000 varandelen 18 %.
This staggering improvement means that there areroughly 150 million web users in Europe — on a par with the US.
Denna enorma förbättring innebär att det finns ungefär150 miljoner webbanvändare i Europa, vilket är i paritet med Förentastaterna.
Thenumber of web users world wide is404 million, and this figure isexpected to grow to 550 million by2005.
Antalet webbanvändare ihela världen uppgår till 404 miljoner,och antalet väntas öka till 550 miljoner 2005.
The governments of the EU countrieshave committed themselves:
Samtidigt kommer tillverknings- ochtjänstesektorn att få tillgång till denhögkvalificerade personal sombehövs, och konsumenter med digitalkompetens kan köpa de nya produkterna och tjänsterna.
The number of peoplewith access to the Internet has increaseddramatically and thecosts have gone down.
Antalet människor medtillgång till Internet harökat dramatisktsamtidigt somkostnaderna har sjunkit.
•to a substantial annual increase inper capita investment in humanresources including an increase inspending on education, from anaverage 5% of GDP in 1999 and5.1% in 2000;
Vid toppmötet Lissabon konstaterade EU:s stats- och regeringschefer att denframtida konkurrenskraften kommeratt ha sin grund i en reformeradutbildningspolitik, som inbegriper elärande och ett livslångt lärande.
At their Lisbon summit, EU leadersacknowledged that future competitiveness depended on a renovatededucation policy including ‘e-learning’and lifelong vocational training.
•se till att investeringarna i mänskliga resurser per capita årligen ökarbetydligt, bl.a. utgifterna förutbildning, från ett genomsnitt på5 % av BNP år 1999 och 5,1 % år2000,
•to halve by 2010 the number of 18to 24 year olds with only lower-sec-ondary level education who are notin further education and training;
•till 2010 halvera antalet personermellan 18 och 24 år som endasthar grundskoleutbildning och sominte deltar i ytterligare utbildning,
•to turn schools and training centres, all linked to the Internet, intomulti-purpose local learning centres accessible to all;
Varje EU-land ansvarar för att organisera sitt eget utbildningssystem ochbestämmer skol- och universitetsundervisningens innehåll.
Each EU country remains fully responsible for organising its own nationaleducation system and for what istaught in its schools and colleges. Butthe EU plays a crucial role in coordinating national policies towards common EU-wide objectives.
•omvandla skolor och utbildningscentra, som alla skall ha tillgång till Internet, till lokala centraför olika undervisningsändamålsom är öppna för alla,
•to agree a European frameworkdefining new basic skills (including IT skills, foreign languages, technological culture, entrepreneurshipand social skills) to be providedthrough lifelong learning.
•komma överens om en europeiskram för att definiera ny grundläggande kompetens (bl.a. när det gäller IT, främmande språk, tekniskkultur, företagsamhet och socialkompetens) som skall förvärvasgenom ett livslångt lärande.
That is where the ‘eLearning’ programme comes in.
Det är här som programmet eLearning kommer in i bilden.
It coordinatesnational efforts to modernise our education and vocational training systems.
Genom detta program samordnas de nationella insatserna för att modernisera våra utbildningssystem.
The aim is to ensure that schoolleavers are all computer-literate andthat workers have the right to life-longlearning so they can keep up with the Internet revolution at their workplace.
Syftet är att se till attalla som går ut skolan har datorkompetens och att arbetstagarna får rätttill ett livslångt lärande, så att de kandra nytta av Internetrevolutionen påsin arbetsplats.
Results: The initial target was that bythe end of 2001 all schools in the EUshould have access to the Internet andmultimedia resources.
Resultat: Det ursprungliga målet varatt alla skolor i EU i slutet av 2001skulle ha tillgång till Internet och multimediaresurser.
The Union hasachieved a 93% Internet access forschools in 2002 compared to 89% in2001.
År 2002 har 93 % avskolorna i EU Internettillgång, vilketkan jämföras med 89 % år 2001. Avdessa har 64 % ISDN-anslutning,medan 19 % har bredbandsanslutning med ADSL-teknik.
In 2002
Det finns fort-
Stimulating the useof the Internet there were only 17 students to everyonline computer.
Under 2001 fanns det igenomsnitt en dator med Internetanslutning per 25 elever. Under 2002hade siffran sänkts till 17 elever.
The objective in2002 is to lower the ratio to 15 students per online computer by the endof 2003.
Måletnu är att det i slutet av 2003 skall finnas en dator med Internetanslutningper 15 elever.
At the workplace, the goal is to ensurethat the people of Europe are in aposition to acquire — at any time inlife — new knowledge and skills toensure their future employability.
Åtgärderna för att främja användningen av Internet i EU har koncentrerats på att skapa en gynnsam miljödär företag och andra typer av organisationer kan utveckla digital kompetens och digitala tjänster.
Thisobjective is crucial in social terms ifthe EU is to head off exclusion in a European Union in which 150 millioncitizens have not completed highersecondary level education.
Ett direktiv som började tillämpas i hela EU ijanuari 2002 innehåller t.ex. ett regelverk för elektronisk handel.
The guarantee of lifelong learning is thereforeof fundamental importance to our European social model, and helpsmake e-inclusion possible.
I mars2002 fattades det formella beslutetatt skapa toppdomänen ”.eu”, sominnebär att alla europeiska medborgare, organisationer och företag kanha webbplatser och e-postadressersom slutar med ”.eu”, i stället för medde bokstäver som anger ett land eller”.com”.
To stimulate Internet takeup the EUhas concentrated on providing afavourable environment in which companies and any other types of organisation can develop digital skills andservices.
Målet för arbetsplatser är att se till attmedborgarna i Europa under hela sittliv kan förvärva ny kunskap och kompetens för att säkra sin anställbarheti framtiden.
It has, for example, set out alegal framework for electronic commerce in a directive which became lawthroughout the EU in January 2002.In March 2002 the formal decisionwas taken to create the ‘.eu’ top leveldomain which will allow European citizens, organisations and businesses tohave web sites and e-mail addressesthat end with ‘.eu’ instead of lettersindicating a country or ‘.com’.
Detta mål är mycket viktigt ur social synvinkel om EU skallkunna komma tillrätta med segregeringen i EU, där 150 miljoner medborgare inte har fullgjort gymnasieskolan.Garantin om ett livslångt lärande ärdärför mycket viktig för den europeiska sociala modellen och bidrar tillatt alla kan delta i informationssamhället.
But most EU action has not involvedlegislation. Instead it has relied onpeer pressure and the annual ‘springreviews’ to make sure the individual EU countries actually do what theyhave promised each other to promote eGovernment, eHealth, eContent andsimilar initiatives.
Men de flesta av EU:s åtgärder hardock inte handlat om lagstiftning,utan i stället koncentrerats på inbördes påverkan mellan medlemsstaterna och en årlig översyn varje vår föratt se till att de enskilda EU-ländernagör vad de lovat varandra för attfrämja initiativ som eGovernment, eHealth och eContent.
By 2002, more than half of EU workers were using computers at theirworkplace, and this has grown byabout a fifth since 2001. Three out offour white-collar workers are computerusers.
2002 använde mer än hälften avarbetstagarna i EU dator på sinarbetsplats, vilket innebär en ökningmed ungefär en femtedel sedan 2001.Tre av fyra tjänstemän är datoranvändare.
However, not enough peopleare receiving the necessary training:only about a third of the EU workforcehas ever had computer training for ajob.
Det är dock inte tillräckligtmånga som får den utbildning somkrävs.
This situation has to improve: digital skills are essential to the employability of workers in all sectors.
Bara ungefär en tredjedel avarbetskraften i EU har någon gångfått datorutbildning för ett arbete.Denna situation måste förbättraseftersom den digitala kompetensenhar stor betydelse för arbetstagarnasanställbarhet i alla sektorer.
Government made simple
Förenklad förvaltning
Easy accessto public services
Lättillgängliga offentligatjänster
The 20 types of public services, where governments aremaking life easier through new technology:
Nedan anges 20 typer av offentliga tjänster där förvaltningen förenklas genom den nya tekniken:
The motto for the ‘eGovernment’ scheme is ‘better online than in line.’Its aim is to provide easy electronicaccess to public services. No longerneed we stand in queues waiting tobe served!
Mottot för eGovernment är ”better onlinethan in line”, dvs. att vi inte längre skallbehöva köa för att få hjälp, utan i ställetkunna utnyttja online-tjänster, genom attde offentliga tjänsterna blir lättillgängligapå elektronisk väg.
EU governments havestarted making 20 basic services available online.
Myndigheter i EU harbörjat arbetet för att 20 grundläggandetjänster skall finnas online.
For citizens these servicesinclude filing income tax returns andlooking for jobs, while businesses cannow use the Internet to file VATreturns, to register new companies, tomake customs declarations and forpublic procurement.
För medborgarna gäller det t.ex. inlämning av deklarationer och jobbsökning, medan företagennu kan använda Internet för momsredovisning, registrering av nya företag, tulldeklarationer och offentlig upphandling.
Public services for citizens: 1.
Offentliga tjänster för medborgarna:1.
Income taxes: declaration, notification of assessment2.
Inkomstskatt: deklaration och preliminärt skattebesked.2.
Job search services by labour offices3.
Arbetsförmedlingarnas jobbsökartjänster.3.
Social security contributions: • unemployment benefits• family allowances• medical costs (reimbursement or direct settlement)• student grants4.
Bidrag från socialförsäkringssystemet:• arbetslöshetsförmåner• barnbidrag• ersättning för läkemedel och läkarbesök (efterskott eller direkt ersättning)• studiebidrag4.
Personal documents (passport and driver's licence)5.
Personliga dokument (pass och körkort).5.
Car registration (new, used and imported cars)6.
Fordonsregistrering (nya, begagnade och importerade fordon).6.
Application for building permission7.
Ansökningar om byggnadslov.7.
Declaration to the police (e.g. in case of theft)8.
Polisanmälningar (t.ex. vid stöld).8.
Public libraries (availability of catalogues, search tools)9.
Bibliotekstjänster (kataloger och sökverktyg).9.
Certificates (birth, marriage): request and delivery10.
Intyg (t.ex. personbevis): begäran och utfärdande.10.
Enrolment in higher education/university11.
Ansökan till högre utbildning/högskola.11. Adressändring.12.
Health-related services (e.g. interactive advice on theavailability of services in different hospitals; appointments for hospitals)
Hälsotjänster (t.ex. interaktiv information om tillgångenpå tjänster i olika sjukhus; tid för sjukhusbesök).
Results: In April 2002, research carriedout for the European Commissionshowed that, on average, 55% of basicpublic services were available onlinecompared to 45% in October 2001and that most of the web sites surveyedalready provide more interactivity thansimply downloading forms.
Resultat:I april 2002 konstaterades i enundersökning som utförts för Europeiskakommissionens räkning att i genomsnitt55 % av de grundläggande offentligatjänsterna fanns tillgängliga online, vilketkan jämföras med 45 % i oktober 2001.Det konstaterades också att de flesta avde webbplatser som undersökts omfattadefler interaktiva tjänster än bara nedladdning av dokument.
Public services for businesses:1.
Offentliga tjänster för företag:1.
Social contribution for employees2.
Sociala avgifter för anställda.2.
Corporation tax: declaration, notification3.
Bolagsskatt: deklaration och preliminärt skattebesked.3.
VAT: declaration, notification4.
Moms: momsredovisning och preliminärt besked.4.
Registration of a new company5.
Registrering av nytt företag.5.
Submission of data to statistical offices6.
Inlämning av uppgifter till statistiska myndigheter.6. Tulldeklarationer.7.
Environment-related permits (incl. reporting)8.
Miljötillstånd (även rapportering).8. Offentlig upphandling.
Services which involve paying money tothe public sector remain the highestperformer with a 79% rate in April2002 compared to 62% in October2001.
Tjänster för inbetalning av pengar till denoffentliga sektorn uppvisar fortfarande debästa resultaten (79 % av sådana tjänster iapril 2002, jämfört med 62 % i oktober2001).
Of these services, VAT declarations have the highest score (88%).
Av dessa tjänster är det momsdeklarationen som uppvisar bäst resultat (88 %).
Overall, Ireland has the highest score(85%) followed by Sweden (81%),Finland (70%) and Denmark (69%).
Irland har den högsta andelen (85 %) ochdärefter följer Sverige (81 %), Finland (70 %) och Danmark (69 %).
Another initiative, ‘eHealth’, aims touse digital technologies to improvethe quality and accessibility of healthservices.
Genom ett annat initiativ, eHealth, skall den digitala tekniken kunnaanvändas för att förbättra tillgångenpå hälsotjänster och dessa tjänsterskvalitet.
This includes e-accessibilityfor the disabled.
Detta omfattar tillgångentill tjänster för personer med funktionsnedsättning.
Results:There has been considerableprogress in Internet takeup by general practitioner doctors.
Resultat: Det har gjorts stora framsteg när det gäller att öka användningen av Internet bland allmänpraktiserande läkare.
In June2001, 60% of all primary careproviders were equipped with an Internet connection, compared to48% in May 2000.
I juni 2001 hade 60 % av dem som arbetar inom primärvården Internetuppkoppling,vilket kan jämföras med 48 % i maj2000.
Over the sameperiod, the percentage of generalpractitioners using the Internet tocommunicate with patients rose from12 to 34%.
Under samma period ökadeandelen allmänpraktiserande läkaresom använder Internet för patientkontakt från 12 % till 34 %.