natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As freedom of movement is one of the key principles of European integration, the Commission welcomed the fact that many Member States have opened their labour markets completely since the enlargement in May 2004 and that other Member States have sim-plifi ed their existing national access regimes or procedures to varying degrees.
Eftersom fri rörlighet är en av huvudprinciperna för europeisk integration, välkomnade kommissionen det faktum att många medlemsstater i olika utsträckning förenklat sina befintliga nationella ordningar eller förfaranden.
The EES in action
3.6 ”Flexicurity”: ett nytt sätt att se på arbetslivet
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
Högre andel deltids- och visstidsarbete
More flexible forms of employment have clearly made a strong contribution to employment expansion, with part-time accounting for over half the overall increase.
Flexiblare anställningsformer har på ett tydligt sätt starkt bidragit till att sysselsättningen expanderat och deltidsarbete står för mer än hälften av den samlade ökningen.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period.
Icke-typiska anställningsformer, främst deltids- och visstidsanställningar, har följaktligen blivit vanligare i EU-25 under perioden.
The share of part-time employment in total employment has grown from 16% in 1997 to 18.8% in 2006, and the share of fixed-term contracts among employees from 11.7% to 14.9% (see chart 9).
Andelen deltidsanställda av det totala antalet sysselsatta har ökat från 16 % 1997 till 18,8 % 2006 och andelen visstidsavtal bland anställda har ökat från 11,7 % till 14,9 % (se diagram 9).
Ten years on, in 2007, the European labour market continues to change.
Efter tio år med ESS fortsätter Europas arbetsmarknad att förändras.
Four main reasons can be highlighted: European and international economic integration; the rapid development of new technologies, particularly in the information and communication areas; the demographic ageing of European societies, together with still relatively low average employment rates and too high longterm unemployment, which put at risk the sustainability of social protection systems; and the development of segmented labour markets in many countries where both relatively protected and unprotected workers coexist (“insiders” and “outsiders”).
Man kan lyfta fram fyra huvudorsaker: europeisk och internationell ekonomisk integration, snabb utveckling av ny teknik särskilt på informations- kommunikationsområdet, det demografiska åldrandet av Europas samhällen i förening med fortfarande relativt låg genomsnittlig sysselsättningsgrad och alltför hög långtidsarbetslöshet, vilket äventyrar de sociala skyddssystemens hållbarhet samt framväxten av segmenterade arbetsmarknader där både relativt skyddade och oskyddade arbetstagare finns sida vid sida (”integrerade” och ”utestängda”).
In order to achieve the Lisbon objectives of more and better jobs, new forms of fl exibil-ity and security are needed for individuals of all ages and companies as well as for Member States and the EU.
För att uppnå Lissabonmålsättningarna om fler och bättre arbetstillfällen krävs nya former av f l flexibilitet och trygghet för personer i alla åldrar och för företag, liksom för medlemsstater och EU.
Individuals increasingly need employment security rather than job security, as fewer have the same job for life.
Enskilda personer behöver i allt högre grad sysselsättningstrygghet snarare än anställningstrygghet, eftersom allt färre behåller samma jobb genom hela livet.
Companies, including the many SMEs in
De borde ha möjlighet att rekrytera personal vars kompetens stämmer med de krav som ställs och som är produktivare och anpassningsbarare, vilket leder till mer nyskapande och stärkt konkurrenskraft.
Europe, need to be able to better adapt their workforce to changes in economic conditions.
I början av 2006, vid ett informellt rådsmöte i Villach i Österrike, diskuterade medlemsstaterna för första gången ”flexicurity”. Europeiska rådet uppmanade medlemsstaterna att ”i de nationella reformprogrammen mer systematiskt utveckla omfattande politiska strategier för att göra arbetstagare och företag anpassningsbarare”.
In the beginning of 2006, in an informal Council in Villach, Austria, the Member States debated ‘flexicurity’ for the first time.
Ett informellt trepartstoppmöte om sociala frågor hölls vid Europeiska rådet i Finland 2006.
The European Council called on the Member States “to develop more systematically in the National Reform Programmes comprehensive policy strategies to improve the adaptability of workers and enterprises”.
Vid toppmötet framhölls behovet av att anpassa sig till globaliseringen och att ändra synsätt på arbetslivet för att hitta en balans mellan fl exibi-litet och trygghet, där ekonomisk effektivitet och social rättvisa kan samexistera.
The Commission, jointly with Member States and Social Partners, was asked to “explore the development of a set of common principles on f l flexicurity” as a useful reference in achieving more open and responsive labour markets and more productive workplaces.
I juni 2007 godkände kommissionen ett meddelande kallat ”Mot gemensamma principer för flexicurity”. Dess syfte är att främja en omfattande diskussion
At the European Council in Finland in 2006, an informal Tripartite Social Summit took place.
10 år med Europeiska sysselsättningsstrategin mellan EU-institutioner, medlemsstater, arbetsmarknadens parter och andra intressenter för att Europeiska rådet i slutet av 2007 ska kunna godkänna en uppsättning gemensamma principer för flexicurity.
During this summit the need to adapt to globalisation and change the perspective towards working life in order to find a balance between flexibility and security where economic efficiency and social justice can coexist was stressed.
Dessa gemensamma principer förväntas sedan inspirera och bidra till genomförandet av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och arbetstillfällen och särskilt sysselsättningsriktlinjerna.
Its purpose is to facilitate a comprehensive debate between EU Institutions, Member States, social partners and other stakeholders, so that the European Council may adopt a set of common principles of flexicurity by the end of 2007.
Utformande av flexibla och tillförlitliga anställningsavtal med hjälp av modern arbetsrätt, kollektivavtal och arbetsorganisation (både för arbetsgivare och arbetstagare, integrerade och utestängda).
These common principles should then inspire and contribute to the implementation of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs, and in particular the Employment Guidelines.
Övergripande strategier för livslångt lärande för att öka arbetstagarnas anpassningsförmåga och möjligheter att få arbete, särskilt när det gäller de mest utsatta arbetstagarna.
• flexible and reliable contractual arrangements (from the perspective of the employer and the employee, of ‘’insiders’’ and ‘’outsiders’’) through modern labour laws, collective agreements and work organisation;
Effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärdersom hjälper människor att klara av snabba förändringar, begränsar perioderna av arbetslöshet och underlättar omställningar mellan jobb.
• comprehensive lifelong learning (LLL) strategies to ensure the continual adaptability and employability of workers, particularly the most vulnerable;
Moderna sociala trygghetssystem som ger relevant inkomststöd, främjar sysselsättningen och underlättar rörligheten på arbetsmarknaden.
• effective active labour market policies (ALMP) that help people cope with rapid change, reduce unemployment spells and ease transitions to new jobs;
Hit hör omfattande socialt skydd (arbetslöshetsförmåner, pension och hälso- och sjukvård), som hjälper människor att förena arbetsliv och familjeansvar, som att ta hand om barn.
• modern social security systems that provide adequate income support, encourage employment and facilitate labour market mobility.
Den har även arbetat med att inrätta typiska tillvägagångssätt som medlemsstaterna kan använda för att nå högre flexicurity.
This includes broad coverage of social protection provisions (unemployment benefits, pensions and healthcare) that help people combine work with private and family responsibilities such as childcare
De består av en uppsättning åtgärder som, om de införs i anslutning till varandra, kan förbättra ett lands resultat i fråga om flexicurity. flexicurity.
It has also worked on establishing typical “pathways” to be used by Member States towards achieving more flexicurity.
Nästa gemensamma sysselsättningsrapport (2007–2008) bör inrikta sin analys på i vilken utsträckning medlemsstaterna utvecklar övergripande politiska strategier som omfattar flexicuritys fyra komponenter.
Pathways are sets of measures that can, if introduced in conjunction with each other, improve a country’s performance in terms of flexicurity. flexicurity.
I sin analys av årets nationella reformprogram inom ramen för Lissabonstrategin kommer kommissionen att ge inledande kommentarer till hur medlemsstaterna skulle kunna få glädje av gemensamma principer och vägar för flexicurity, för att utforma sin egen specifika politik.
The next Joint Employment Report of 20072008 should focus its analysis on the extent to which Member States are developing comprehensive policy strategies covering the four
Medlemsstaterna kommer under hela nästa cykel av sysselsättningsriktlinjerna (2008–2010)
10 years of the European Employment Strategy components of flexicurity.
10 år med Europeiska sysselsättningsstrategin att uppmanas använda sina nationella reformprogram för att särskilt rapportera om sina f l flexicuritystrategier.
In its analysis of this year’s Lisbon National Reform Programmes, the Commission will provide initial comments on the way Member States might benefit from common principles and pathways of fl exicu-rity to design their own specific policies.
Kommissionen kommer att följa upp dessa strategier i de årliga framstegsrapporterna och rapportera om framsteg som gjorts inom ramen för fl exicuritystrate-gierna i slutet av nästa Lissaboncykel.
This will be combined with a strengthened and more focused mutual learning programme to ensure Member States benefit from flexicurity policies that work.
Detta kommer att förenas med ett förstärkt och mer riktat program för ömsesidigt lärande, för att säkerställa att medlemsstaterna drar nytta av f l flexicuritypolitik som fungerar.
The European Employment Strategy will focus especially on integrated flexicurity policies in the next few years.
Europeiska sysselsättningsstrategin kommer under de närmaste åren särskilt att inriktas på integrerad politik för flexicurity. flexicurity.
3.7 The role of the European Social Fund (ESF)
3.7 Europeiska socialfondens (ESF) roll
At the Berlin European Council in 1999, the mission and priorities of the ESF were rede- fi fined and its fi financial “envelope” set at €60 billion for the period 2000-2006.
Vid Europeiska rådet i Berlin 1999 omformades uppgiften och prioriteringarna för ESF och dess finansieringsram fastställdes till 60 miljarder euro för perioden 2000–2006.
The ESF has supported important priorities of the EES including active labour market policies, the development of human resources, the integration of vulnerable groups and gender equality on the labour market.
ESF har stött viktiga prioriteringar för ESS, däribland aktiv arbetsmarknadspolitik, utveckling av mänskliga resurser, integrering av utsatta grupper och jämställdhet på arbetsmarknaden.
Through the ESF operational programmes agreed between the European Commission and the Member States, the support to national employment policies was conditioned by their consistency with the EES priorities.
Genom de operativa program för ESF som Europeiska kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om villkorades stödet till nationell sysselsättningspolitik mot dess överensstämmelse med ESS:s prioriteringar.
The measures that fall within the Employment Guidelines (including a range of flexicurity policies) are eligible for ESF support, and in many cases the European Regional Development Fund can also provide financial support.
De åtgärder som hör till sysselsättningsriktlinjerna (däribland en rad fl exi-curityåtgärder) kan få stöd från ESF och i många fall kan Europeiska regionala utvecklingsfonden också ge finansiellt stöd.
Among the actions that can be funded are training at company level and active labour market measures, including job-finding assistance of the unemployed, lifelong learning and the promotion of self-em-ployment and entrepreneurship.
Bland de åtgärder som kan finansieras finns utbildning på företagsnivå och aktiva arbetsmarknadsåtgärder, däribland hjälp till arbetslösa att hitta jobb, livslångt lärande och främjande av egenföretagande och entreprenörskap.
EU’s Social Policy Agenda seeks to promote and disseminate, also beyond the borders of the EU, its values and experience of a model of development combining economic growth and social justice.
EU:s socialpolitiska dagordning eftersträvar att – även utanför EU:s gränser – främja och sprida EU:s värderingar och erfarenheter av en utvecklingsmodell som förenar ekonomisk tillväxt och social rättvisa.
Advancing the social dimension of globalisation and decent work for all are key commitments in this respect.
Att främja den sociala dimensionen av globaliseringen och anständiga arbetsvillkor för alla är i det avseendet centrala åtaganden.
International exchanges on how best to implement various facets of employment policy, at both the technical but also the more political level, are also undertaken.
Även internationellt utbyte om hur man bäst genomför olika aspekter av sysselsättningspolitik, både på ett tekniskt och på ett mer politiskt plan, genomförs.
The Commission has developed policy dialogues and cooperation at multilateral and bilateral levels with international organisations, especially the OECD, the International Labour Organisation and G8, and with countries including the USA, Japan, China and India.
Kommissionen har utvecklat politisk dialog och samarbete på multi- och bilateral nivå med internationella organisationer, särskilt OECD, Internationella arbetsorganisationen och G8 samt med länder som USA, Japan, Kina och Indien.
Trends in employment and unemployment rates in the EU
Statistik över sysselsättnings- och arbetslöshetstal i EU
Chart 1: Employment rates in the EU, US and Japan, 1975-2006
Diagram 1: Sysselsättningsgrad i EU, USA och Japan, 1975–2006
64 rk ing age population o
64 v befolkningen i arbetsför ålder
Source: DG EMPL calculation based on longterm trends in employment and population, Commission Services.
Källa: GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheters beräkning baserad på långsiktiga trender i sysselsättning och befolkningsutveckling, kommissionen.
Chart 2: Unemployment and long term unemployment rates in the EU, 1997-2006
Diagram 2: Arbetslöshets- och långtidsarbetslöshetstal i EU, 1997–2006
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment and EU labour force survey, annual results.
Källa: Eurostat, harmoniserade serier om arbetslöshet och Europeiska gemenskapens arbetskraftsundersökning, årliga utfall.
Trends in employment and activity rates across Member States11
Trender för sysselsättningsgrad och förvärvsfrekvens
Chart 3: Employment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Diagram 3: Sysselsättningsgrad i EU:s medlemsstater, 1997 och 2006
60 or k ing age population
60 v befolkningen i arbetsför ålder
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages.
(*) Uppgifterna för Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen och Slovakien avser 1998 och uppgifterna för Cypern och
Chart 4: Activity rates in EU Member States, 1997 and 2006
Diagram 4: Arbetskraftstal i EU:s medlemsstater, 1997 och 2006
70 rk ing age population o
70 v befolkningen i arbetsför ålder
Note:* Data refer to the year 1998 for the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
(*) Uppgifterna för Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen och Slovakien avser 1998 och uppgifterna för Cypern och Malta avser 2000.
11 In the subsequent graphs Bulgaria and Romania are not included since they joined the EU only in 2007.
11) Bulgarien och Rumänien ingår inte i de följande diagrammen, då de först 2007 blev medlemmar i EU.
Trends in unemployment and longterm unemployment rates across Member States
Trender för arbetslöshets- och långtidsarbetslöshetstal i medlemsstaterna
Chart 5: Unemployment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Diagram 5: Arbetslöshetstal i EU:s medlemsstater, 1997 och 2006
Note:* Date refer to the year 1998 for the EU25, Czech Republic, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
(*) Uppgifterna för EU-25, Tjeckien, Lettland, Litauen och Slovakien avser 1998 och uppgifterna för Cypern och Maltaavser 2000.
Chart 6: Longterm unemployment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Diagram 6: Långtidsarbetslöshetstal i EU:s medlemsstater, 1997 och 2006
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment. Note:* Date refer to the year 1998 for the EU25, Czech Republic, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
(*) Uppgifterna för EU-25, Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen och Slovakien avser 1998 och uppgifterna för Cypernoch Malta avser 2000.
Changes in employment rates in the EU by sex and age groups
Ändringar av sysselsättningsgrad i EU efter kön och åldersgrupper
Chart 7: Employment rates in EU25, 1997 and 2006
Diagram 7: Sysselsättningsgrad i EU-25, 1997 och 2006
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages
Källa: Eurostat, Europeiska gemenskapens arbetskraftsundersökning, årliga genomsnitt.
Chart 8: Employment rates in EU25, 1997 and 2006
Diagram 8: Sysselsättningsgrad i EU-25, 1997 och 2006
Overall ER (15-64)
Förändringiprocentenheter
Trends in part-time and fixed-term employment in the EU
Trender för deltids- och visstidsanställning i EU
Chart 9: Share of part-time employment and share of employees in fixed term employment in EU25, 1997 and 2006
Diagram 9: Andel deltidsarbetande och andel anställda med visstidsanställning i EU-25, 1997 och 2006
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages.
Källa: Eurostat, Europeiska gemenskapens arbetskraftsundersökning, årliga genomsnitt.
Chart 10: Early school-leavers, 1997-2006 Percentage of the population aged 18-24 with at most lower secondary education and not in further education or training
Diagram 10: Elever som lämnat skolan i förtid, 1997–2006Procentandel av befolkningen i åldersgruppen 18–24 med högst högstadieutbildning och som inte genomgår vidare utbildning eller yrkesutbildning.
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages.
Källa: Eurostat, arbetskraftsundersökningen justerade serier, 1998 uppskattning.
GENDER EQUALITY LAW in the European Union
JÄMSTÄLLDHETSLAGSTIFTNINGEN i Europeiska unionen
The European Union has been pursuing the goal of equal treatment of women and men for half a century.
Likabehandling av kvinnor och män har varit Europeiska unionens mål i ett halvt sekel.
The EC Treaty, signed by the six founding countries of the European Economic Community (EEC) in Rome in 1957, enshrined the right of equal pay for equal work for men and women.
Att kvinnor och män har rätt till lika lön för lika arbete fastställdes i EG-fördraget, som undertecknades i Rom 1957 av de sex länder som grundade Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG).
Since then, the EEC has grown into a European Union of 27 countries.
Sedan dess har EEG växt och utvecklats till en europeisk union med 27 medlemsstater.
Men and women’s rights to equal treatment and nondiscrimination have evolved too.
Även när det gäller mäns och kvinnors rättigheter i fråga om likabehandling och icke-diskriminering har det skett en utveckling.
Today, EC gender equality law forms a central pillar of equal opportunities policy in Europe.
I dag är gemenskapens jämställdhetslagstiftning en grundpelare i EU:s politik när det gäller lika möjligheter.
13 European Directives have been adopted in the field of equal treatment between women and men.
Tretton EU-direktiv om likabehandling av kvinnor och män har antagits.
These are legally binding for EU Member States, which must incorporate these Community laws into their national legislation.
Direktiven är rättsligt bindande för EU:s medlemsstater, som är skyldiga att införliva dem med sin nationella lagstiftning.
The legislation covers a broad range of issues ranging from access to employment, working conditions and remuneration, to social security schemes, self-employment and protection of pregnant women and recent mothers.
Lagstiftningen omfattar ett stort antal frågor – allt ifrån tillgång till anställning, arbetsvillkor och lön till sociala trygghetssystem, egenföretagande och skydd för gravida kvinnor och nyblivna mödrar.
THE EUROPEAN UNION
I EUROPEISKA UNIONEN
Taken together, these instruments provide a solid and comprehensive basis to ensure that the principle of nondiscrimination is respected.
Tillsammans utgör rättsakterna en stark och heltäckande grund för att respekt för principen om icke-diskriminering ska säkerställas.
They empower citizens who feel this right has been violated to take their case to national courts.
De ger medborgare som anser att deras rättigheter har kränkts möjlighet att väcka talan vid nationella domstolar.
In order to enhance the transparency, clarity and coherence of the law, a Directive was adopted in 2006 putting the existing provisions on equal pay, occupational schemes and the ‘burden of proof’ into a single text.
För att göra lagstiftningen tydligare och mer sammanhängande antogs 2006 ett direktiv som innebar att alla befi nt-liga bestämmelser om lika lön, företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet och ”bevisbörda” samlades i en enda rättsakt.
EUROPEANDIRECTIVES ONGENDEREQUALITY
EU-DIREKTIVOM JÄMSTÄLLDHET
Since the EC Treaty was signed in Rome in 1957, the European Union has adopted 13 Directives in the field of gender equality.
Sedan EG-fördraget undertecknades i Rom 1957 har Europeiska unionen antagit 13 direktiv om jämställdhet.
These cover the right to equal treatment for men and women in areas of work, pay and social security and for access to goods and services.
De handlar om kvinnor och mäns rätt till likabehandling i fråga om arbete, lön och social trygghet, samt om tillgång till varor och tjänster.
They provide special protection to pregnant women and those who have recently given birth, and attempt to establish common standards for women who are selfemployed and helping spouses.
Genom direktiven ges gravida kvinnor och nyblivna mödrar särskilt skydd, och det fastställs gemensamma standarder för kvinnor som är egenföretagare eller hjälper sina makar i deras verksamhet.
Equal treatment at work
Kvinnor och mäns ska ha lika lön för lika eller likvärdigt arbete.
The EC Treaty also provided the basis for legislation on equal treatment of men and women in employment and occupation.
Genom EG-fördraget lades också grunden för lagstiftning om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet.
This was taken up by Directive 76/207/EEC (amended in 2002), which implemented the principle of equal treatment regarding working conditions and access to employment, self-employment and vocational training.
Denna fråga behandlas i direktiv 76/207/EEG (ändrat 2002), där principen om likabehandling i fråga om arbetsvillkor, tillgång till anställning, egenföretagande och yrkesutbildning genomförs.
A new Directive has been adopted in 2006 to consolidate and simplify all of these Directives.
Ett nytt direktiv antogs 2006 för att konsolidera och förenkla alla dessa direktiv.
This new Directive will enter into force on 15 August 2009. From that date on, Directives 75/117/EEC, 76/207/EEC, 86/378/EEC and 97/80/EC will be repealed.
Det nya direktivet träder i kraft den 15 augusti 2009 och därmed upphör direktiven 75/117/EEG, 76/207/EEG, 86/378/EEG och 97/80/EG att gälla.
ECLAWDEFINE ANDHARASSMENT?
HUR DEFINIERAS DISKRIMINERING OCH TRAKASSERIERI GEMENSKAPSLAGSTIFTNINGEN?