natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore,the creation of an internal market of 450 million inhabitants, 300 million of whom usethe same currency, will lead to greater intra-Community trade and provide new opportunities for investment and industrial organisation which will benefit from the assets ofnot just the current but also the new Member States.
Med dem skapas en inre marknad som omfattar 450 miljoner människor, där 300miljoner använder samma valuta. Det kommer dels att framkalla ett ökat EU-internthandelsutbyte, dels att innebära nya möjligheter att investera och att organisera näringsverksamhet för att dra nytta av fördelarna i både de nuvarande och de blivande medlemsstaterna.
By way of defined common objectives, the Lisbon strategy should give powerfulimpetus to the convergence and integration elements underpinning enlargement.These objectives thus remain perfectly valid and relevant in terms of the Union’s overall development.
De gemensamma mål som ingår i Lissabonstrategin bidrar med kraft till den ökandekonvergens och integrering som är ett led i utvidgningen. Lissabonstrategins målsättningar är alltså högst relevanta som övergripande utvecklingsmål för EU.
A further point to emphasise is that the Lisbon strategy can in some ways be seen as anextension of the structural reforms already accomplished by those countries over a periodof 10 years and more, and as a catalyst for the work still to be done to attain the currentstandards and performance of the Union.
På flera sätt är Lissabonstrategin en fortsättning på strukturreformer som dragits igångför över tio år sedan i de anslutande länderna och samtidigt ett rättesnöre inför det arbetesom återstår innan man har uppnått gängse EU-standard.
However, the ground these new Member Statesneed to make up in several areas should not conceal their good individual performancesin other areas that are sometimes better than those of current Member States.
De nya ländernas eftersläpningpå flera områden får inte dölja att de redovisar goda resultat på andra områden, iblandbättre resultat än de nuvarande medlemsstaterna.
What ismore, these future Member States have greater potential for improvement — and morechance of catching up — thanks in particular to stronger growth and higher investment.Through their experience of reform and their desire to pursue this process, thesecountries will make a valuable contributionto the Lisbon strategy and its politicalmomentum.
De nya medlemsstaterna har vidare enstor inhämtningspotential, eftersom tillväxten och investeringarna där är större. De nyaländernas erfarenheter av reformarbetet och vilja att fortsätta är ett värdefullttillskott till Lissabonstrategin och dess politiska dynamik.
The economic upturn and enlargement therefore offer the Union a potentially favourablesituation which it must exploit to the full.
Den ekonomiska återhämtningen i kombination med utvidgningen ger således ett potentiellt gynnsamt läge som EU har all anledning att utnyttja så långt det går.
This means that both the current and new Member States must commit themselves more firmlyto implementing the Lisbon strategy and achieving its aims.
Detta betyder dock att nuvarande och blivande medlemsstater måste engagera sig med störrekraft i arbetet med att genomföra Lissabonstrategin och uppnå målsättningarna.
Since March 2000 the Lisbon strategy has provided the Union with an effective governance tool and an appropriate action framework for achieving its goals.
Lissabonstrategin är sedan mars 2000 ett effektivt styrinstrument för EU och en lämplig ram för åtgärder som främjar Lissabonmålen.
The overallprogress already made in four years is proof of this.
De övergripande framstegen under desenaste fyra åren visar på detta.
• More than six million jobs have been createdsince 1999, boosting the total employment rate from 62.5 % to 64.3 % in 2002.
• Över sex miljoner nya arbetstillfällen har skapatssedan 1999, vilket har lyft den totalasysselsättningsgraden från 62,5 % 1999 till 64,3 % 2002.
In addition, longterm unemployment has droppedsharply in Europe, falling from 4 % in 1999 to 3 % en 2002.
Långtidsarbetslösheten har vidaregått tillbaka kraftigt från 4 % 1999 till 3 % 2002.
Lastly, the labour market reformsnow under way are starting to bear fruit, with employment holding up relatively well inthe face of slower growth.
De arbetsmarknadsreformer som inlettshar börjat bära frukt, vilket framgår av att sysselsättningen upprätthölls relativt väl när tillväxten började avmattas.
• Several key markets have been completely or partially opened upto competition:telecommunications, rail freight, postal services, electricity and gas markets.
• Flera viktiga marknader har öppnats helt eller delvisför konkurrens: telekom, godstransporter på järnväg, posttjänster, el- och gasmarknaderna.
This processmakes it possible to modernise and stimulate these markets, to improve service quality andto lower costs, with no negative impact on employment.
Avregleringen har lett till modernare och reaktivare marknader, bättre kvalitet på tjänsteutbudet, lägre kostnader, ochdetta har skett utan att sysselsättningen påverkats negativt.
Moreover, a single European airspace will become reality from this year onwards, enabling delays and congestion in air transport to be reduced.
Vidare kommer det gemensamma europeiska luftrummet att verkställas i år, vilket torde leda till färre förseningar ochmindre trängsel i flygtrafiken.
• The knowledgebased economy is becoming a reality, with strong Internet take-up in93 % of schools, as well as in businesses, public administration and households, and thanksto the gradual development of the European Research Area.
• Kunskapsekonomin är på väg att bli verklighet, något som framgår dels av att skolorna är Internetanslutna till 93 % och att även företag, förvaltningar och hushåll har Internet, dels av att det europeiska området för forskningsverksamhet håller på att etableras.
• The sustainable development approach is being taken more fully into account inpolicy-making.
• Synsättet hållbar utveckling får allt större betydelse vid politikutformningen.
Several Member States have embarked on reform of their pension systems/schemes to cope with the ageing of the population.
Exempelvis har flera medlemsstater börjat reformera sina pensionssystem för att angripa problemen med åldrande befolkning.
Similarly, Community action isnow paying increasingly greater heed to preserving our natural environment.
EU-politiken tar även allt större miljöhänsyn.
• Finally, the work done over the first four years has enabled some one hundred regulations, directives and programmesto be adopted — in different fields but all pursuingthe Lisbon goals.
• Slutligen har dessa fyra års arbete mynnat i ca 100 förordningar, direktiv och program,av varierande betydelse men alltid med siktet inställt på Lissabonmålen.
However, despite these initial positive and encouraging results, there is still much to do
Trots dessa lovande och positiva resultat återstår mycket att göra för att uppnå de mål
2 ) to achieve the aims the Union has set itself for 2010.
EU har fastställt till 2010. En analys av framstegen (
An analysis of the progress made( highlights the relatively positive developments but also the major problems which needto be tackled urgently.
) visar på ganska positiva framgångar, men också på allvarliga problem som måste åtgärdas omgående.
These are also confirmed by the reports on implementing the
Denna uppfattningbekräftas vidare dels genom de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, dels
Broad Economic Policy Guidelines and the Employment Guidelines (3) and also by the European Economic and Social Committee opinion delivered last December (4).
3), samt av Europeiska ekonomiska och sociala genom riktlinjerna för sysselsättningen (
)This analysis is partially based on the 14 structural indicators proposed by the Commission (COM(2003)
Mot den bakgrunden behandlar kommissionens analys fyra områden: hållbara offentliga finanser, sysselsättnings- och produktivitetsstöd för tillväxten, den inre marknadens brister samt uthålligare tillväxt.
585) adopted by the Council on 8 December.
)Analysen baseras delvis på de 14 strukturindikatorer som kommissionen har föreslagit (KOM(2003) 585) och som rådet godkände den 8 december 2003. Indikatorerna finns på Internet(http://forum.europa.eu.int/irc/dsis/structind/info/data/index.htm).
(3)COM(2004) 20 final and COM(2004) 24 final.(4)See European Economic and Social Committee opinion 1698/2003.
(3)KOM(2004) 20 och KOM(2004) 24.(4)Se Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande 1698/2003.
So as not to jeopardise the incipient growth, while providing a suitable economic environment for it to develop, it is essential to maintain a stable macroeconomic framework.
Det är viktigt att säkerställa en stabil makroekonomisk inramningsom stöttar ochfrämjar den spirande tillväxten snarare än undergräver den.
In particular, fiscal policies in the Union must continue to be guided by the Stabilityand Growth Pact.
Särskilt måste skattepolitiken i EU-länderna även framöver underordnas stabilitets- och tillväxtpakten.
Such management of budgetary policies can help sustain growth bystabilising inflation, reducing public debt and fostering consumer and investor confidence.
En sådaninramning för budgetpolitiken kan stötta tillväxten genom att hålla tillbaka inflationen,motverka offentlig upplåning och stärka förtroendet för ekonomin hos konsumenter ochinvesterare.
Thus, due to the weak economy — and also as a result of expansionary budgetary policies in some cases — the average EU deficit stood at 2.7 % of GDP in 2003.
Främstpå grund av lågkonjunkturen, men också till följd av några fall av vidlyftig förvaltning,låg EU:s budgetunderskott på i medeltal 2,7 % av BNP 2003.
Itshould also be noted that these policies have led to an increase in savings instead of thedesired aim of boosting consumption, which has thereby reduced confidence.
Det bör vidare noteras attdetta ledde till ökat sparande i stället för det eftersträvade målet som var att stödja konsumtionen, vilket samtidigt förde med sig sviktande förtroende.
Furthermore, more has to be done to make national public finances viablein themedium and long term to guarantee sustainable development of our economy so as tocope with the demographic trends.
Vidare bör de offentliga finanserna konsoliderasbättre på medellång och lång sikt såatt EU-ekonomin kan utvecklas hållbart med hänsyn till befolkningsutvecklingen.
If immigration rates remain constant, the contractionof the working population coupled with the costs of ageing is likely to bring economicgrowth down below 2 % in the long term.
Ominvandringen ligger konstant kan en krympande sysselsättningsgrad i kombination medökade kostnader på grund av att befolkningen åldras dra ner tillväxten på längre sikt tillunder 2 %.
At least half the Member States are at risk here:in 2003, the average level of government debt for the European Union is expected to riseto 64.1 % of GDP, with six Member States exceeding the reference value of 60 % of GDP.
Ett uppenbart hot finns i minst hälften av EU-länderna: 2003 torde statsskulderna i EU ligga på i medeltal 64,1 % av BNP och sex medlemsstater lär passerareferensvärdet på 60 % av BNP.
Against this backdrop, several States have undertaken reforms of pension schemesandhealthcare systems over the past few months to ensure that such systems are socially adequate and financially efficient and viable.
Mot denna bakgrund har flera medlemsstater börjat reformera pensionssystemenochhälso- och sjukvården för att se till att systemen är såväl socialt godtagbara som ekonomiskt effektiva och bärkraftiga.
These efforts, which are heading in the rightdirection, must be sustained.
Detta arbete går i rätt riktning och måste drivas vidare.
As a result, the relativelevel of per capita gross domestic product for the Union remained unchanged in 2003.The Union cannot catch up with the United States as our per capita GDP is at 72 % ofour American partner’s.
Den relativa BNP-nivån per capitai EU var därmed oförändrad under 2003. EU lyckas inte hämta in Förenta staternas försprång, BNP per capita ligger på 72 % av amerikanernas.
The reasons for this insufficient growth are known: unlike in the United States, employment and productivity are still not contributing enough.
Orsakerna till detta är kända: i motsats till vad som gäller i Förenta staterna bidrar sysselsättningen och produktiviteten för lite till tillväxten.
Employment and productivity levels in the EU — 2003
Sysselsättnings- och produktivitetsnivåerna i EU – 2003
Labourproductivityperperson
Arbetsproduktivitetper sysselsattperson(EU=100)
Source: Eurostat rate is still below target, but productivity levels are close to the Union average.
Tyskland, Österrike och Finland har inte nått sysselsättningsmålet,men deras produktivitet ligger nära EU:s medeltal.
In Greece, Spain and Portugal the employment rate is still below the 70 % EU target andlabour productivity is below the Union average.
I Grekland, Spanien och Portugalligger sysselsättningsgraden fortfarande under EU-målet på 70 %, och arbetsproduktivitetenär dessutom lägre än EU:s medeltal.
However, this situation needs to beseen in the light of the strong progress made by Spain and Greece (5) these past fewyears.
Bilden bör dock nyanseras med information om att Grekland och Spanien (5) är på stark frammarsch sedan några år.
At the start of the slowdown, employment held up quite well and the rise in unemploymentwas limited.
I början av lågkonjunkturen bjöd sysselsättningen visst motståndoch arbetslöshetensteg långsamt.
This outcome is explained partly by the relative stability of employment inthe services sector, combined with the initial effects of the labour market reforms launchedor continued in certain Member States.
Detta förklaras delvis av att sysselsättningen i tjänstesektorn låg ganskastilla och av att de första resultaten av medlemsstaternas arbetsmarknadsreformer gavsig till känna.
However, the effects of the economic downturn are now being felt on employment.
Så småningom blev den ekonomiska tillbakagången kännbar.
Theeuro area recorded a loss of some 200 000 jobs (in net terms) in 2003, the first declinesince 1994.
År 2003 backade sysselsättningen i euroområdet för första gången sedan 1994 och 200 000 arbetstillfällen(netto) försvann.
Given the sluggish recovery and some persistent inflexibilities, very littlejob creation is foreseen for 2004 and the unemployment rate should continue to riseslightly to 8.2 % in 2004(9.1 % in the euro area), before heading downwards in2005(6).
Återhämtningen har gått långsamt och hämmas av att vissa stelheterpå arbetsmarknaderna kvarstår. Därför förväntas mycket få nya arbetstillfällen under 2004och arbetslösheten torde snarast öka något till 8,2 % 2004 (9,1 % i euroområdet) för attsedan vända neråt 2005(6).
Against this background, it is vital for employment to make a greater contribution to growthin Europe, in keeping with the targets set since 2000.
Sysselsättningen måste bidra mycket mer till tillväxten i EU enligt de mål som fastställdes 2000.
At present, employment rates arestill too low and a greater effort needs to be made by the Member States.
Sysselsättningsgraden är för låg, och medlemsstaterna måste göra mer för atthöja den.
• The overall employment rate settled at 64.3 % in 2002, compared to 62.5 % in 1999.Despite a 1.8 point advance in three years, it will not prove possible to achieve the intermediate target of 67 % in 2005 for the Union as a whole.
— Den totala sysselsättningsgraden låg på 64,3 % 2002mot 62,5 % 1999. Trots enförbättring med 1,8 procentenheter på tre år lär delmålet 67 % för 2005 knappast gåatt uppfylla i hela EU.
Nevertheless, the 70% target laid down for 2010 is still realistic if the economic upturn feeds through into ratesas high as those at the end of the 1990s.
Men slutmålet 70 % för 2010 är fortfarande realistiskt om denekonomiska återhämtningen höjer sysselsättningsgraden till de nivåer som uppnåddes i slutet på 90-talet.
Furthermore, and mainly because they wereunable to create enough jobs, the new Member States had an average employment rateof just 57 % in 2001, but with the Czech Republic, Cyprus and Slovenia already bettering the current Community average.
Främst på grund av svårigheter att skapa nya arbetstillfällenhade de nya medlemsländerna en genomsnittlig sysselsättningsgrad på bara 57 %2001. Dock ligger Cypern, Slovenien och Tjeckien redan över nuvarande EU-medel-tal.
This situation, which is on the whole disappointing,can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation rate of older workers.
Situationen är nedslående och beror särskilt på strukturproblem på arbetsmarknaderna och de äldre arbetstagarnas låga sysselsättningsgrad.
• The trend in the employment rate of workers aged between 55 and 64 is indeedworrying.
— Utvecklingen när det gäller sysselsättningsgrad för arbetstagare 55–64 år äroroande.
Although it has improved by three points since 1999, settling at 40.1 % in2002, about another seven million jobs are needed for this age group in order to achievethe target of 50 % in 2010.
Trots en ökning på 3 procentenheter sedan 1999, vilket ger en total sysselsättningsgrad på 40,1 % 2002, skulle det behövas 7 miljoner arbetstillfällen för dennakategori för att nå målsättningen på 50 % 2010.
Belgium, Luxembourg and Italy have the worst record onthis score.
Belgien, Italien och Luxemburg harde sämsta siffrorna.
This needs to be examined in parallel with the increase in the average ageat which people leave the labour market, which rose from 60.4 in 2001 to 60.8 in 2002.This situation is all the more worrying given that the average rate for the new Member States is as low as 30 %.
Detta bör utredas tillsammans med genomsnittlig ålder för utträdefrån arbetsmarknaden, som steg från 60,4 år 2001 till 60,8 år 2002. Situationen är destomer oroande som de nya medlemsstaterna ligger på 30 %.
These two objectives are a long way from being achievedat the current pace.
Dessa två mål lär inte uppfyllas med nuvarande takt.
The Union must take action to promote and ensure active ageing of the labour forceif it is to succeed on this score.
Om EU skall lyckas krävs en kraftansträngning för att främjaoch trygga förvärvsverksamhet för en åldrande arbetskraft.
The corresponding figure forthe new Member States in 2001 was 50.1 % on average.
De nya EU-länderna låg i genomsnitt på 50,1 % 2001.
Parallel to this, some headway has been made on the availability and accessibility of care facilities for childrenunder three years of age.
Parallellt har omsorgen för barn under tre år byggts ut något och blivit lite lättare att få tillgång till.
However, as stressed by the report on equal opportunities formen and women presented to the Spring European Council, women continue to bemore vulnerable to unemployment and inactivity.
Såsomframhålls i rapporten om jämställdhet till Europeiska rådets vårmöte löper kvinnordock fortfarande större risk att drabbas av arbetslöshet eller overksamhet.
Furthermore, the gender discrimination situation on the job market, especially in terms of different pay rates, has hardlyimproved these past few years.
Vidare harkönsdiskrimineringen på arbetsmarknaden, t.ex. när det gäller löneskillnader, knappast minskat under de senaste åren.
• The European Employment Task Force, headed by Wim Kok, expressed similar viewsin the report presented to the Commission last November.
— Arbetsgruppen för sysselsättningen i EU, ledd av Wim Kok, gav uttryck för liknandeåsikter i sin rapport till kommissionen från november i fjol.
Productivity, the second factor in growth, is still not making enough of a contributioneither.
Tillväxtens andra komponent, produktiviteten, tillför inte heller tillräckligt mycket.
The growth rate in productivity per employed personin Europe has beengoing down since the mid-1990s and is now fluctuating between 0.5 % and 1 %(asagainst 2 % in the United States).
Pro-duktivitetsökningenper anställd i EU sjunker sedan mitten av 90-talet och pendlar idag mellan 0,5 % och 1 %(mot 2 % i Förenta staterna).
As a result, the European Union’s efforts to catch upwith the United States are at a standstill.
Detta betyder att EU intelängre hämtar in Förenta staternas försprång. Belgien, Irland och Luxemburg har debästa resultaten.
The contribution of information and communication technologies to productivity growthis less than half of that found in the United States.
Informations- och kommunikationsteknikens del i produktivitetsökningen är endasthälften av den i Förenta staterna.
This is largely due to take-up anduse of these technologiesstill being too slow in certain service sectors (financial sector and wholesale and retail trade) and in certain sectors of industry.
Detta torde främst bero på att informations- ochkommunikationstekniken används för lite och tas upp för långsamti vissa delar avtjänsteverksamheten (finanssektorn, parti- och minuthandel) och vissa delar av tillverkningsindustrin.
This is particularlymanifest in Belgium, Spain and France whilst Denmark and the United Kingdom are performing better on this score.
Detta gäller särskilt Belgien, Spanien och Frankrike, medan Danmark och Förenade kungariket uppvisar bättre resultat.
The new Member States, however, are benefiting frommajor investment in this sector which is enabling information and communication technologies to spread more widely.
I gengäld investerar man kraftigti de anslutande länderna, vilket ger bättre spridning åt informations- och kommunikationstekniken.
This situation is a result of inadequate investment in these technologies and in accompanying measures for training and organisational reform in companies.
Att informations- och kommunikationstekniken inte bidrar mer beror på att det inte satsas tillräckligt på den tekniken och på kringåtgärder, t.ex. utbildning och organisationsreformer i företagen.
Investment right across the spectrum is the key to prospects for growth in the mediumand long term.
Den allmänna investeringsnivån är en central faktor när man tittar på medel- och långsiktig tillväxt.
However, investment by businesses fellfrom 18.3 % of GDP in 2000to 17.2 % in 2002.
Företagens investeringar går tillbaka, de svarade för 18,3 % av BNP2000 och sjönk till 17,2 % 2002.
Faltering investment is also making itself felt in the new Member States,though foreign direct investment is still high and accounts for between 1.5 % of GDPin Lithuania and 5 % in Estonia.
Backande investeringar är ett fenomen som också berörde nya medlemsländerna, men där är direktinvesteringarna från utlandet fortfarandemycket stora. De svarar för mellan 1,5 % av BNP i Litauen och 5 % i Estland.
The same applies to public investment which, in terms of percentage of GDP, was in declinein the Union during the 1990s and is now far lower than in the United States (3.3 % asagainst 2.4 % in 2003).
Samma sak gäller de offentliga investeringarna uttryckt i procent av BNP, vilka harminskat i EU sedan 90-talet och har fallit till en mycket lägre nivå än den i Förenta staterna (3,3 % mot 2,4 % 2003).
This overall slowdown is all the more worrying as it works tothe detriment of the priority areas identified by the Lisbon strategy: projects of European interest, such as transnational network infrastructures and the knowledge sector (research, innovation, education and training).
Kräftgången är oroande eftersom den drabbar områden som prioriteras av Lissabonstrategin: allmännyttiga EU-projekt som infrastrukturtill transnationella nät och kunskapsområdet (forskning, innovation, utbildning).
In this respect, the European Growth Initiative and the Quick Start programme, whichhave been given the green light by the European Council, are a major source of leverage to unlock investment in the infrastructure and knowledge sectors.
Här utgör EU:s tillväxtinitiativ och snabbstartprogrammet, som båda tillstyrkts av Europeiska rådet, viktiga insatser för att locka investeringar till satsningar på infrastruktur och kunskap.
The Quick Start programme
… särskilt inom forskning och innovation …
The Quick Start programmeis at the very heart of the European Initiative for Growth.
I allmänhet har åtgärder inriktade på att öka investeringarna i forskning och skapa godaförutsättningar för sådana investeringar varit splittrade och oengagerade.