natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While the scale of challenges emanating from this enlargement will be particularly large, the experience from former accessions of countries with a GDP markedly below the Union average (e.g. Ireland, Greece, Portugal and Spain) confirms that major improvements in the social situation can be achieved through concerted, sustained efforts at national and EU level.
Under de senaste åren har socialpolitiken på EU-nivå utvecklats i betydande grad…
Considerable labour force reserves with a relatively high educational achievement level make many new Member States well placed for a long period of sustained growth, particularly if this relative advantage is underpinned by further human resource development and more employment-friendly social protection.
Under de senaste sex åren har utvecklingen i fråga om samordning av sysselsättningspolitik och socialpolitik på EU-nivå41vidgat den sociala agendans räckvidd, konsoliderat dess
The ability of several new Member States to introduce advanced pension reforms in the midst of economic and political turmoil demonstrates an ability to tackle difficult reform issues, which can be applied in the further process of change.
Utmaningarna är särskilt stora i samband med den aktuella utvidgningen, men erfarenheten från tidigare anslutningar som gällde länder vars BNP var klart lägre än EU-genomsnittet (t.ex.
Health sector reforms in many new Member States have established important parts of the conditions for a period of rapid and significant improvements in the contributions from health care to a better overall health status, particularly as these countries become able to move more money to the sector.
En viktig fråga som flera observatörer tagit upp är därför huruvida den nuvarande sociala agendans allmänna inriktning är en god grund för den utvidgade unionen eller om agendan kommer att behöva omarbetas.
Moderate levels of relative poverty in most new Member States indicate a fair degree of national social cohesion and a sizeable impact of social protection schemes that can be an important asset for successfully tackling the challenges of economic modernisation and globalisation.
Denna rapport visar att det trots de betydande och ganska problematiska skillnader som finns mellan EU-15 och de nya medlemsstaterna också finns tydliga likheter när det gäller utmaningarna, dvs. att hantera de snabba ekonomiska förändringarna och vidta åtgärder med tanke på den åldrande befolkningen.
Nonetheless, the state of affairs in several of the incoming countries, still largely associated with the fall-out from the transition period, but increasingly reflecting the new social impact of economic growth, which inevitably will leave behind people unable to adapt to the new technological requirements, calls for further intensification of policy efforts to counter disparities in living conditions, and combat poverty and social exclusion44.
Flera av de nya medlemsstaterna präglas fortfarande av effekterna av övergångsperioden, även om de i allt högre grad avspeglar nya sociala effekter till följd av ekonomisk tillväxt som kommer att leda till att människor som inte kan anpassa sig till de nya tekniska kraven hamnar utanför.
Success in achieving these objectives will enhance living conditions and thereby possibilities for reducing mortality and avoiding a further depression of fertility levels.
Läget är alltså sådant att det krävs intensifierade politiska insatser för att motverka skillnaderna i fråga om levnadsvillkor och bekämpa fattigdom och social utestängning44.
While the strengthening of social protection systems will be called for in order to sustain the path to modernisation, decision-makers in the new Member States will be confronted with difficult policy choices imposed by an increasing pressure to consolidate public finances and ensure favourable macroeconomic conditions for sustainable growth.
Ett gott resultat när det gäller att uppnå dessa mål kommer att förbättra levnadsvillkoren och skapa bättre förutsättningar att minska dödligheten och undvika en ytterligare minskning av födelsetalen. De sociala skyddssystemen måste stärkas för att moderniseringen ska kunna upprätthållas, men beslutsfattarna i de nya medlemsstaterna kommer samtidigt att stå inför svåra politiska beslut på grund av ett ökat tryck för att konsolidera de offentliga finanserna och skapa ett gynnsamt makroekonomiskt klimat för hållbar tillväxt.
This demonstrates the importance of achieving employment generating economic growth and promoting active social and employment policies, in order to rapidly close the current employment gap in relation to the EU.
Detta visar betydelsen av att skapa sysselsättning samtidigt som man stimulerar ekonomisk tillväxt och främjar en aktiv socialpolitik för att snabbt minska sysselsättningsklyftan i förhållande till EU.
In addition, in order to deliver on reforms and to take full benefit of accession, the new Member States will have to improve their administrative and social governance capacities, including an increased capacity to mobilise and involve social partners - and civil society at large - in decision-making processes.
För att reformerna ska leda till önskat resultat och för att fördelarna med anslutningen ska kunna utnyttjas till fullo måste de nya medlemsstaterna också förbättra sin kapacitet i fråga om administration och sociala styrelseformer, inbegripet kapaciteten att mobilisera och engagera arbetsmarknadens parter och det civila samhället i stort i beslutsprocessen.
On the basis of these opportunities and the considerable progress in the acquis, the ten new Member States - with the support of EU policies - could be well placed to become an important driver of economic growth and social improvement in the enlarged Union.
Perspektivet med en krympande befolkning i arbetsför ålder och den snabba ökningen av andelen pensionärer är en stor gemensam utmaning för den utvidgade unionen.
In such developments it will be important to draw on the mutually reinforcing synergies between employment and social policies and the wealth of policy experience accumulated at EU level.
Med denna utveckling kommer det att vara viktigt att dra nytta av de ömsesidigt förstärkande synergieffekterna mellan sysselsättningspolitiken och socialpolitiken och av den politiska erfarenhet som ackumulerats på EU-nivå.
Implementing the European Employment Guidelines and Recommendations as well as the common objectives assigned to the policy coordination processes in the fields of pensions and social inclusion will be crucial.
Genomförandet av de europeiska sysselsättningsriktlinjerna och rekommendationerna samt de gemensamma målen för de politiska samordningsprocesserna för pensionssystem och social integration kommer att vara av avgörande betydelse.
Investments in cost-efficient, employment-friendly social protection and health care constitute an important part of the measures needed to develop and sustain people’s ability to participate and contribute45.
Investeringar i kostnadseffektiva och sysselsättningsfrämjande system för socialt skydd och hälso- och sjukvård är ett viktigt inslag i de åtgärder som behövs för att utveckla och bibehålla människors förmåga att delta och bidra45.
Annex 1: Statistical portraits
Bilaga 1: Statistiska porträtt
In 2003, there were 74 million elderly people aged 65 and over in the EU-25, compared with only 38 million in 1960.
År 2003 fanns det 74 miljoner äldre som fyllt 65 år i - EU-25-jämfört med endast -38 miljoner 1960.
Today elderly people represent 16% of the total population or 29% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
I dag utgör de äldre 16 % av den totala befolkningen - eller 29 % av vad som anses vara befolkningen i arbetsför ålder (15-64 år).
By 2010, the latter ratio is expected to rise to 27%.
Fram till år 2010 - förväntas – andelen äldre i befolkningen ha ökat till 27 % -.
Over the next fifteen years in EU-15, the number of ‘very old’ people aged 80 and over will rise by almost 50%.
Under de närmaste 15 åren kommer antalet mycket gamla (som fyllt 80 år) att öka med nästan 50 % i EU-15.
Old age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
Försörjningsbördan för äldre (Befolkningen 65 år och äldre i procent av befolkningen i arbetsför ålder (15-64 år) den 1 januari)
Old age dependency ratio, 2003 and 2010
Försörjningsbördan för äldre - 2003 och 2010
Elderly population by household situation and age, EU-15, 2010
Äldre indelade efter hushållssituation och ålder, EU-15, 2010
65-79 years80 years and over
65-79 år80 år och däröver
Living alone
Annat
Net migration is the main component of annual population change in the EU-25.
Nettoinvandringen är den viktigaste komponenten i de årliga befolkningsförändringarna i EU-25.
In 2002, the annual net migration rate was 2.8 per 1 000 population in EU-25, representing around 85% of total population growth.
År 2002 var nettoinvandringen 2,8 per invånare i EU-25 och svarade för omkring 85 % av den av den totala befolkningstillväxten.
In 2002 there were 384 500 asylum requests in the EU-25.
År 2002 sökte 384 500 personer asyl i EU-25.
Crude net migration rate, 2002 (The difference between population change and natural increase during the year per 1000 population)
Uppskattad nettoinvandring 2002 (Skillnaden under året mellan befolkningsförändring och naturlig ökning per 1 000 invånare)
Average annual rate of population change by component, EU-25, 1960-2002 per 1000 population
Genomsnittlig befolkningsförändring efter orsak, EU-25, 1960-2002 per 1 000 invånare
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among women.
Befolkningens och särskilt kvinnornas utbildningsnivå har förbättrats avsevärt de senaste trettio åren.
In 2002 77% of young people aged 20-24 in the current Union (EU-25) had an upper secondary qualification.
År 2002 hade 77 % av de unga i åldern 20-24 år i den nuvarande unionen (EU-25) gymnasieutbildning.
At the same time, however, 17% of people aged 18-24 left the education system with only lower secondary education at best.
Samtidigt lämnar dock 17 % av åldersklassen 18-24 år utbildningssystemet med i bästa fall grundskoleutbildning.
Youth education attainment level, 2002 (Percentage of the population aged 20 to 24 having completed at least upper secondary education)
Ungdomars utbildningsnivå 2002 (Procentandel av befolkningen i åldern 20-24 år som har minst gymnasieutbildning)
Unemployment rate by level of education and sex, EU-25, 2002
Personer som avbrutit sin skolgång efter kön 2002Peocentandel av befolkningen i åldern 18-24 som har utbildning på högst grundskolenivå och som inte deltar i ytterligare utbildning
Unemployed persons as a percentage of the total active population of the same group
Arbetslöshet efter utbildningsnivå och kön, EU-25, 2002Arbetslösa i procent av befolkningen i arbetskraften med samma utbildningsnivå
Less than upper secondary
Högskoleutbildning
Upper secondary and postsecondary, not tertiary
Gymnasieutbildning och eftergymnasial utbildning, ej högskola
In the Union (EU-25), 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (over the four weeks prior to the survey) in 2002.
I EU-25 deltog 8 % av befolkningen i åldern 25-64 år i utbildning år 2002 under de fyra veckor som föregick undersökningen.
Such training activities are more prevalent (between 18-22%) in Denmark, Finland, Sweden and the United Kingdom, whereas the new Member States display the lowest level of adult population participating in education or training (the peak stands at around 9% for the Slovak Republic and Slovenia).
Utbildningsdeltagande är vanligare i Danmark, Finland, Sverige och Förenade kungariket (18-22 %), medan vuxna i mindre omfattning deltar i utbildning i de nya medlemsstaterna (den största andelen, ca 9 %, finns i Slovakien och Slovenien).
Older people are less likely to receive training than younger people.
Äldre personer deltar i utbildning i mindre omfattning än yngre.
Higher qualified people are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Högutbildade deltar i större utsträckning i utbildning än lågutbildade.
Lifelong learning (adult participation in education and training), 2002 (Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey)
Livslångt lärande (vuxnas utbildningsdeltagande) 2002 (Procentandel av befolkningen i åldern 25-64 år som deltog i utbildning under de fyra veckor som föregick undersökningen)
Note: FR - The reference period is one week preceding the survey Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Utgifter för utbildning 1999 och 2000
Public expenditure on education as a percentage of GDP
Offentliga utgifter för utbildning i procent av BNP
Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey
Procentandel av befolkningen i åldern 25-64 år som deltog i utbildning under de fyra veckor som föregick undersökningen
Lower secondary or less Upper secondary and postsecondary, not tertiary Tertiary All
Grundskolenivå eller lägre Gymnasieutbildning och eftergymnasial utbildning, ej högskola Högskoleutbildning Totalt
Notes: DK: change in coverage in 1999.
Anm.: DK: ändring i statistikens omfattning år 1999.
FR: Educational expenditure figures do not include DOM (Overseas Departments).
FR: I utgifterna för utbildning ingår inte de utomeuropeiska departementen.
UK: Estimates, based on data for UK financial years which run from 1 April to 31 March.Source: Eurostat – Education Statistics
Förenade kungariket: Uppskattningar, grundade på uppgifter för Förenade kungarikets budgetår som löper från den 1 april till den 31 mars.
In 2002, over 199 million people were in employment in the enlarged Union, a rise of 11.5 million since 1996.
År 2002 var mer än 199 miljoner människor sysselsatta i den utvidgade unionen, vilket är en ökning med 11,5 miljoner sedan 1996.
From 1997 until 2001, annual growth was between 0.9% and 1.6% but in 2002, employment growth almost stagnated.
Från 1997 till 2001 var den årliga tillväxten mellan 0,9% och 1,6 %, men år 2002 ökade sysselsättningen inte nämnvärt.
The employment rate for the population aged 15-64 stood at 62.9% in 2002.
Den sysselsatta andelen av befolkningen i åldern 15-64 år var 62,9 % år 2002.
Employment rate, 2002 (Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group)
Sysselsättning 2002 (Sysselsatta i åldern 15-64 år i procent av befolkningen i samma åldersklass)
Employment rate of older workers, 2002 (Employed persons aged 55-64 as a percentage of the population of the same age group)
Sysselsättning, äldre arbetstagare 2002 (Sysselsatta i åldern 55-64 år i procent av befolkningen i samma åldersklass)
Employment rate by age group and sex, EU-25, 2002
Sysselsatta i procent av befolkningen i samma åldersklass
Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group
Sysselsatta i åldern 15-64 år i procent av befolkningen i samma åldersklass
In 2002, the unemployment rate increased by 0.3 percentage points for the first time since 1996.
År 2002 ökade arbetslösheten med 0,3 procentenheter för första gången sedan 1996.
The rise occurred in all Member States except in Hungary, Finland and Sweden, where it remained unchanged, and in Greece, Italy, Cyprus, the three Baltic States, the Czech Republic and the Slovak Republic where it continued to decrease.
Ökningen drabbade alla medlemsstater utom Ungern, Finland och Sverige, där arbetslösheten förblev oförändrad, och Grekland, Italien, Cypern, de tre baltiska staterna, Tjeckien och Slovakien, där den fortsatte att minska.
Unemployment rate, 2002 (Unemployed persons as a percentage of the active population)
Arbetslöshet 2002 (Arbetslösa i procent av befolkningen i arbetskraften)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition)
Källa: Eurostat - Arbetslöshetsstatistik (ILO:s definition)
Long-term unemployment rate, 2002 (Long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population)
Långtidsarbetslöshet 2002 (Långtidsarbetslösa (minst 12 månader) i procent av befolkningen i arbetskraften)
Unemployment rate and long-term unemployment rate by sex, 2002
Arbetslöshet och långtidsarbetslöshet efter kön 2002
(in ascending order by total unemployment rate; Left bar: Females, Right bar: Males)
(i stigande ordning efter den totala arbetslösheten; vänstra stapeln: kvinnor, högra stapeln: män)
Unemployment rate (UER) 1992-2002 and long-term unemployment rate (LT UER) 1992-2002 by sex, EU-15 and EU-25
Arbetslösa (A) 1992-2002 och långtidsarbetslösa (LTA) 1992-2002 efter kön, EU-15 och EU-25
Unemployed and long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population
Arbetslösa och långtidsarbetslösa (minst 12 månader) i procent av befolkningen i arbetskraften
Unemployed less than 12 months Unemployed at least 12 months
Arbetslösa mindre än 12 månader Arbetslösa minst 12 månader
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Källa: Eurostats arbetslöshetsstatistik (ILO:s definition) och kvartalsvisa arbetskraftsstatistik
In 2001, social protection expenditure as a percentage of GDP increased in most of the countries in the European Union.
År 2001 ökade utgifterna för socialt skydd i procent av BNP i flertalet länder i Europeiska unionen.
There are considerable differences between Member States for the expenditure as a percentage of GDP and even more in terms of per-capita PPSs.
Skillnaderna mellan medlemsstaterna är betydande när det gäller utgifterna i procent av BNP, och ännu mera mätt i köpkraftsstandard (PPS) per capita.
Different countries have markedly different systems for financing social protection, depending on whether they favour social security contributions or general government contributions.
Olika länder har klart olika system för finansiering av det sociala skyddet, beroende på om de är positiva till sociala avgifter eller offentliga sektorns bidrag.
Expenditure on social protection as a percentage of GDP, 2001
Utgifter för socialt skydd i procent av BNP 2001
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Källa: Eurostat - Det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros)
Expenditure on social protection per head of population, 2001
Utgifter för socialt skydd per invånare 2001
Social protection receipts as a percentage of total receipts, 2001
Inkomster för det sociala skyddet i procent av de totala inkomsterna, 2001
Employer’s social contributions
Arbetsgivares kollektiva sociala avgifter
Social contributions of protected persons
Förmånsberättigades sociala avgifter
Note: CZ, EE, CY, LV LT, PL, BG, RO and TR: No data.Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Anm.: Inga uppgifter finns från CZ, EE, CY, LV LT, PL, BG, RO och TR.Källa: Eurostat - Det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros)
In most Member States in 2001, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions, followed by the sickness function.
Under 2001 gick den största delen av utgifterna för det sociala skyddet i flertalet medlemsstater till funktionerna ålderdom och efterlevande, följt av hälso- och sjukvård.
The other functions accounted for less than 30 % of the total.
Övriga förmånsslag svarade för mindre än 30 % av de totala utgifterna.
The structure of benefits is relatively stable over time.
Förmånernas struktur är relativt stabil över tiden.
Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2001
Förmåner vid ålderdom och förmåner för efterlevande i procent av totala sociala förmåner 2001
Old age and survivor benefits as a percentage of total social benefits in 1993 and 2001
Förmåner vid ålderdom och förmåner för efterlevande i procent av totala sociala förmåner 1993 och 2001
Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, 2001
Sociala förmåner efter funktion i procent av totala förmåner 2001
In 2001, Labour Market Policy expenditure represented an average of 2% of GDP among the fourteen countries that provided data.
År 2001 utgjorde de arbetsmarknadspolitiska utgifterna i genomsnitt för 2 % av BNP i de fjorton länder som lämnat uppgifter.
Expenditure on active labour market measures amounts to 0.66% and expenditure on passive policies to 1.27%.
Utgifterna för aktiva arbetsmarknadsåtgärder uppgick till 0,66 % och utgifterna för passiva åtgärder till 1,27 %.
In all cases data show a slight decrease for a third consecutive year.
I samtliga fall visar uppgifterna en svag minskning för tredje året i följd.
The same considerable differences that could be observed for 2000, appear in 2001: Two countries spent more than 3% of GDP (Belgium and Denmark), six countries spent between 2% and 3% (Germany, Spain, France, the Netherlands, Finland and Sweden), and six countries spent less than 2% (Greece, Ireland, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom).
Samma avsevärda skillnader som noterades för år 2000 fanns år 2001: I två länder (Belgien och Danmark) stod utgifterna för mer än 3 % av BNP, i sex länder (Tyskland, Spanien, Frankrike, Nederländerna, Finland och Sverige) mellan 2 och 3 % och i sex länder (Grekland, Irland, Italien, Österrike, Portugal och Förenade kungariket) under 2 %.
These important differences are due to the extent of non-targeted support in some countries, support that also benefits unemployed and target groups, but because it is not exclusively designed to help these groups, it is not included in the coverage of the LMP data collection.
Dessa stora skillnader beror på storleken av icke målinriktat stöd i vissa länder, som också gynnar arbetslösa och målgrupper, men eftersom det inte uteslutande är avsett att hjälpa dessa grupper ingår det inte i uppgiftsinsamlingen om utgifterna för arbetsmarknadspolitiken.
Public expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2001 (Categories 27 excl. 2.4)
Offentliga utgifter för aktiva arbetsmarknadsåtgärder i procent av BNP 2001 (Kategorierna 2-7, med undantag av 2.4)
Notes: Categories 2-7: Training - Job rotation and job sharing - Employment incentives - Integration of the disabled - Direct job creation - Start-up incentives.
Anm.: Kategorierna 2-7: Utbildning - arbetsrotation och arbetsdelning - sysselsättningsfrämjande åtgärder - integration av funktionshindrade - direkt skapande av nya arbetstillfällen - incitament att starta nya företag.
Sub-category 2.4: Special support for apprenticeship.
Underkategori 2.4: Särskilt stöd till lärlingsutbildning.
Categories 8-9: Out of work income maintenance and support - Early retirement.Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Kategorierna 8-9: Ersättning för inkomstbortfall för arbetslösa - förtidspensionering.Källa: Eurostats arbetsmarknadspolitiska databas
Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2001
Arbetsmarknadspolitiska utgifter per åtgärdstyp (kategorierna 2-7), EU-15, 2001
Public expenditure on LMP measures as a percentage of GDP, 2001
Offentliga utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i procent av BNP 2001
Start-up incentives 3.8%
Incitament att starta nya företag3,8%
Training (excl. sub-category 2.4) 32.5%
Utbildning (med undantag av underkategori 2.4)
Direct job creation25.0%
Direkt skapande av nya arbetstillfällen
Job rotation and job sharing 0.9%
Arbetsrotation och arbetsdelning0,9%
Employment incentives 21.3%
Sysselsättningsfrämjande åtgärder21,3%
Note: No data for either the new Member States or the Candidate Countries.Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Anm.: Inga uppgifter finns för de nya medlemsstaterna eller kandidatländerna.Källa: Eurostats arbetsmarknadspolitiska databas