natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strate- gic environmental assessment directive (22) and theenvironmental impact assessment directive (23) require an environmental assessment to be carried out forcertain plans and programmes and certain private andpublic projects, including the likely impact on soils.Risk assessments related to soil are carried out under the
Direktivet om bedömning av vissa planers och pro- grams miljöpåverkan (22) och direktivet om inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (23) innehåller krav på att en miljöbedömning skall genomföras för vissaplaner och program och vissa privata och offentliga projekt, bl.a. vad gäller dylika projekts påverkan på marken.Riskbedömningar som gäller marken utförs inom ramen
tive defines a number of terrestrial habitats that dependon specific soil characteristics, such as dunes, peatlands, calcareous grasslands and wet meadows.
Livsmiljödi- rektivet anger ett antal livsmiljöer på land som är beroendeav särskilda egenskaper såsom sanddyner, torvmarker,kalkrika gräsmarker och våta ängsmarker.
(sewage sludge directive (25), waste framework directive (26), landfill directive (27), incineration directive (28)
Det finns en stor samling lagar om avfall (direktivet om avloppsslam (25), ramdirektivet om avfall (26), deponidirektivet (27), förbränningsdirektivet (28) och avloppsvat-
)) that regulates the management and recycling of waste and therebycontributes to preventing soil contamination.
)) som reglerar hantering och återvinning av avfall och på så sätt bidrar till att förebygga kontamination av marken.
The Sapard programme (30) allows accession countriesto make a head start on adapting to EU requirements.Pilot agrienvironment schemes can be part of theseprogrammes.
Sapardprogrammet (30) gör det möjligt för anslutningsländerna att få ett försprång när det gäller att anpassa sigtill EU:s krav.
The EU is committed to improving its agricultural environment.
Pilotprogram för miljön inom jordbruket kaningå som en del i dessa program.
In order to devise the correct initiatives toachieve this, and to measure their success, it is essentialto develop the means to assess them (indicators), especially at regional/local level. For example, it is difficultto assess the relationship between water managementand agricultural activities owing to a lack of data (e.g. ondrainage and the drying out of wetlands).
Förvaltning av naturvårdsområden, utveckling och främjande av ekologisktjordbruk, förebyggande av erosion och föroreningar ochupprätthållande av jordbruksverksamhet i områden medstort naturvärde är särskilt betydelsefulla för anslutningsländerna.
Directive 2001/42/EC of the Council and the European Parliament of 27 June 2001 (OJ L 197, 21.7.2001).
Rådets och Europaparlamentets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001(EGT L 197, 21.7.2001).)
(23) Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 (OJ L 175, 5.7.1985).(24) Council Regulation (EEC) No 793/93 of 23 March 1993 (OJ L 84 , 5.4.1993).
Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 (EGT L 175, 5.7.1985).)
The European Councils of Cardiff and Vienna (both1998) underlined the importance of developing environmental indicators.
Rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 (EGT L 84,5.4.1993).
) Council Directive 86/278/EEC of 12 June 1986 (OJ L 181, 4.7.1986).) Council Directive 75/442/EEC of 15 July 1975 (OJ L 194, 25.7.1975).)
(25) Rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 (EGT L 181, 4.7.1986).(26) Rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 (EGT L 194, 25.7.1975).
Council Directive 99/31/EC of 26 April 1999 (OJ L 182 , 16.7.1999).) Directive 2000/76/EC of the Council and the European Parliament of 4 December 2000 (OJ L 332, 28.12.2000).)
(27) Rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 (EGT L 182, 16.7.1999).(28) Rådets och Europaparlamentets direktiv 2000/76/EG av den 4 decem- ber 2000 (EGT L 332, 28.12.2000).)
Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 (OJ L 135 , 30.5.1991).
Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 (EGT L 135, 3.5.1991).
Agriculture and the environment > 11 Page 12
Jordbruket och miljön > 11 Page 12
With the help of environmental indicators itis possible to understand better the complex issues in thefield of agriculture and environment, to show developments over time, and to provide quantitative information.For example, the development of fertiliser use is meaningful only if considered in relation to the developmentof actual fertiliser uptake.
Om indikatorerna skall fylla en funktion måste deåterspegla platsspecifika egenskaper och programkriterier. Allmänna indikatorer är ofta mindre tillförlitliga i frågaom att mäta enskilda insatsers effektivitet.
Indicators have to reflect sitespecific features and programme criteria in order to bemeaningful.
Europeiska unionen har som mål att förbättra den jordbruksrelaterade miljön.
General indicators tend to be less reliableabout the performance of specific policies.
På grund av bristen på tillgängliga uppgifter är det t.ex. svårt att göra enbedömning av förhållandet mellan vattenförvaltning ochjordbruksverksamhet (t.ex. när det gäller dränering ochuttorkning av våtmarker).
The development of agrienvironment indicators wasdescribed in a communication on indicators for the integration of environmental concerns into the common
Till exempel ärutvecklingen när det gäller användningen av konstgödsel meningsfull endast om den beaktas tillsammans medutvecklingen av den faktiska upptagningen av konst-
To improve,develop and compile the agrienvironment indicatorsidentified by these two communications at the appropriate geographical level, the IRENA (33) project has beenlaunched (September 2002).
För att förbättra, utveckla ochsammanställa de miljöindikatorer för jordbruket somavses i dessa meddelanden på rätt geografisk nivå lanserade man i september 2002 IRENA-projektet (33).
The project is a collaborative effort between the Directorates-General for Agriculture, Environment, Eurostat, the Joint Research Centre and the European Environment Agency which isresponsible for the coordination.
Dettaprojekt är ett initiativ som har utarbetats gemensamt avgeneraldirektoratet för jordbruk, generaldirektoratet förmiljö, Eurostat, Gemensamma forskningscentret och Europeiska miljöbyrån, vilken ansvarar för samordningenav projektet.
The final output of theproject will be an indicator report and an indicator-basedassessment to be presented by December 2004.
Projektet kommer att utmynna i en indikatorrapport och en indikatorbaserad bedömning som skallläggas fram i december 2004.
Text finishedin December 2003
Texten färdigställd i december 2003.
Editor: Eugene LEGUEN DE LACROIX, European Commission, Directorate-General for Agriculture.
Ansvarig utgivare: Eugène LEGUEN DE LACROIX, Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för jordbruk.
This publication does not necessarily express the official views of the Commission.For further information: European Commission, Office L-130 4/148A, B-1049 Brussels Telephone: direct line (32-2) 29-53240, exchange 29-91111. Fax 29-57540Telex: COMEU B 21877. Internet: http://europa.eu.int/comm/agriculture/index.en.htm
Denna publikation speglar inte nödvändigtvis kommissionens officiella ståndpunkt.För övriga upplysningar: Europeiska kommissionen, Kontor: L-130 4/148A, B-1049 Bryssel.Tfn direktanknytning (32-2) 29-53240, tfn växel (32-2) 29-91111, fax 29-57540.Telex: COMEU B 21877. Internet: http://europa.eu.int/comm/agriculture/index_sv.htm
Printed on recycled paper
TRYCKT PÅ ÅTERVUNNET PAPPER
RURAL DEVELOPMENT IN THE EUROPEAN UNION
LANDSBYGDSUTVECKLING I EUROPEISKA UNIONEN
Rural development and Agenda 2000
Landsbygdsutvecklingen och Agenda 2000
2003 CAP reforms and rural development
2003 års GJP-reformer och landsbygdsutvecklingen
Member State involvement in rural development policy
Medlemsstaternasansvarförlandsbygdsutvecklingen
Looking forward: rural development policy post-2006
En blick in i framtiden: landsbygdsutvecklingen efter 2006
Rural development and enlargement
Landsbygdsutvecklingen och utvidgningen
Europe Direct is a service to help you findanswers to your questions about the European Union New freephone number:0080067891011
Europe Direct är en tjänst som hjälper dig att få svarpå dina frågor om Europeiska unionen.
© European Communities, 2003Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Ett nytt gemensamt avgiftsfritt telefonnummer:00 800 6 7 8 9 10 11
A great deal of additional information onthe European Union is available on the Internet.
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet via Europa-servern (http://europa.eu.int).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2003
©Europeiska gemenskaperna, 2004Kopiering tillåten med angivande av källan.
Rural development in the European Union
Landsbygdsutveckling i Europeiska unionen
The EU’s common agricultural policy (CAP)has been developing in recognition of this.Over recent years the policy has shifted fromsupporting production to supporting producers’income directly and towards the objective ofsustainable agriculture.
EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) harutformats med detta i åtanke. Under senare århar man gått över från produktionsstöd tilldirekta inkomststöd för producenterna, medmålsättningen ett hållbart jordbruk.
An important part ofthis reform process is the encouragement thatfarmers receive, via rural development measures,to adjust their businesses, land managementmethods and agricultural practices to society’sdemands.
Ett viktigt inslag i den här reformen är den uppmuntran som jordbrukarna får att via utvecklingsåtgärder anpassa sina gårdar, sin markanvändning och sina jordbruksmetoder tillsamhällets krav.
Rural development policy increasingly targets individuals and groups, otherthan farmers, who are active in these areas inorder to promote the integrated and sustainabledevelopment of rural areas.
I landsbygdsutvecklingentänker man inte bara på jordbrukare, utanmer och mer på andra personer och gruppersom är involverade i arbetet med att få tillstånd en integrerad och hållbar utveckling pålandsbygden.
Rural areas cover 80% of the European Union’s (EU) territory and are home to appro-ximately25% of its population.
Landsbygden täcker 80 % av Europeiska unionens yta, och är hembygd för ungefär 25 % avbefolkningen.
A distinguishingfeature of Europe’s rural areas is their diversity both in geographical and landscape features, and in the different challenges theyface.
Vad som kännetecknar landsbygden i Europa är mångfalden, såväl geografiskt som när det gäller landskapsbilden, samtde problem man står inför.
These range from restructuring of theagricultural sector, remoteness, poor serviceprovision and depopulation to populationinflux and pressureon the natural environment, particularly in rural areas near tourban centres.
Det rör sig omomstrukturering av jordbruket, avlägsetbelägna områden, dålig service och avfolkning, men också om en tillströmning av människor och påfrestningar på miljön, särskilt inärheten av större städer.
European citizens value ruralareas as offering an alternativelandscape andquality of life in their highly urbanisedsociety.
Européerna sätterstort värde på landsbygden eftersom denerbjuder ett alternativ i fråga om landskapoch livskvalitet i ett starkt urbaniserat samhälle.
In recent years issues such as environmentalsustainability, the viability of rural economies,food quality, animal health and welfare standards have become more prominent.Changing patterns of agricultural trade, concernover the budgetary cost of supporting farmersand the need to accommodate new Member States mean that the EU cannot continue tosubsidise production as it has previously.
Under senare år har ett antal nya frågor kommit i fokus: miljömässig hållbarhet, ekonomisk livskraft på landsbygden, livsmedelskvalitet, normer för djurhälsa och djurskydd.Ändrade handelsmönster, oro beträffandekostnaderna för stöden till jordbrukarna, samtde nya medlemsstaternas anslutning innebäratt EU inte kan fortsätta med den tidigarepolitiken att betala ut bidrag för produktion.Alla dessa faktorer har lett till att man i GJPsuccessivt går över till att satsa mer på landsbygdsutveckling.
Allof these factors have led to the emphasis of the CAP shifting gradually in favour of the reinforcement of rural development measures.Several CAP reform agreements, notably thoseof March 1999 (known as ‘Agenda 2000’) and June 2003, have marked this change ofemphasis.
Detta har kommit till uttrycki flera överenskommelser om GJP-reformer,särskilt i mars 1999 (känd som ”Agenda2000”) och i juni 2003.
Although in most rural areas the primary sector has become less important in terms ofits economic weight and share in employment,agriculture and forestry are the main landusers and play a key role in the managementof the natural resources in rural areas and indetermining the rural landscape and culturalheritage.
På de flesta håll har primärsektorn minskat ibetydelse, ekonomiskt och i fråga om sysselsättning, men det är fortfarande jord- ochskogsbruk som dominerar och är av avgörande betydelse i fråga om markanvändning,naturresurser, landskapsbilden och kulturarvet.
Even with its reduced share in theoverall economic activities in rural areas theseinterdependencies mean that agriculture stillhas a valuable contribution to make to thesocioeconomic development of rural areas andfull realisation of the growth potential of ruralareas.
Även om jordbruket har minskat i ekonomisk betydelse spelar det fortfarande en viktigroll i den socioekonomiska utvecklingen ochför att landsbygden till fullo skall kunnautnyttja sin tillväxtpotential.
The strengthening of EU rural developmentpolicy has become an overall EU priority.
Att satsa mer på landsbygdsutveckling ärnumera en prioritering i hela EU.
Theconclusions of the Göteborg European Councilof June 2001 make this clear: ‘During recentyears, European agricultural policy has givenless emphasis to market mechanisms andthrough targeted support measures becomemore oriented towards satisfying the generalpublic’s growing demands regarding foodsafety, food quality, product differentiation,animal welfare, environmental quality andthe conservation of nature and the countryside’.
I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Göteborg ijuni 2001 sägs detta mycket klart: ”Undersenare år har EU:s jordbrukspolitik varitmindre inriktad på marknadsorienteradeåtgärder och mer och mer på att tillgodose allmänhetens växande krav på säkra livsmedelav hög kvalitet, ett varierat utbud, djurskydd,god miljö, samt bevarande av naturen ochlandskapet.”
The present document summarises the mainfeatures of rural development policy following Agenda 2000 and the CAP reform agreementof June 2003.
I det här dokumentet ges en sammanfattningav de viktigaste inslagen i landsbygdsutvecklingspolitiken efter Agenda 2000 och överenskommelsen från juni 2003 om GJP-reformer-na.
Rural development – some recent key dates
Landsbygdsutveckling— viktiga milstolpar
• European Conference on Rural Development (Cork, November 1996).
• Europeiska konferensen om landsbygdsutveckling (Cork, november 1996).
The reform agreement reached at the Berlin ‘Summit’of EU leaders in March 1999 as part of the ‘Agenda2000’ strategy was a major landmark in the CAP’sdevelopment, particularly in terms of rural development policy.
Den överenskommelse om en reform som träffadesunder stats- och regeringschefernas toppmöte i Berlini mars 1999, som en del av strategin Agenda 2000,var ett stort steg framåt i GJP:s utveckling, särskilt ifråga om landsbygdsutveckling.
Much preparation and consultation,including an important rural development conferencein Cork, Ireland in 1996, involving all stakeholders inthe rural economy, preceded elaboration of the Agenda 2000 strategy.
Innan Agenda 2000strategin kunde utarbetas krävdes det omfattandeförberedelser och många överläggningar, inklusiveen viktig konferens i Cork (Irland) 1996, med deltagande av samtliga parter som berörs av landsbygdens ekonomi.
The eventual agreement reinforced rural development policy in several ways.
Den slutliga överenskommelsen innebar i flera avseenden ökade satsningar på landsbygdsutveckling.
•Agenda 2000 CAP reform(Berlin, March 1999)– made rural development policy applicable in allrural areas of the EU; brought together the previous nine instrumentsinto a single legal framework for rural development (Council Regulation(EC) No 1257/1999); and, increasedfinancialresources for rural development.
• Agenda 2000 och GJP-reformen (Berlin, mars1999)– gjorde landsbygdsutvecklingspolitikentillämplig i samtliga EU:s landsbygdsområden,samlade de tidigare nio olika instrumenten inomen enda rättslig ram (rådets förordning (EG)nr 1257/1999) och ökade de ekonomiska resurserna.
CAP Pillar 1 and 2 concept introduced.
Begreppet GJP:s första och andra pelaremyntades.
•January 2000-December 2006:duration of current generation of national and regional programmes including rural development measures.
• Januari 2000–december 2006:löptid för dennuvarande generationen nationella och regionalaprogram, även i fråga om landsbygdsutveckling.
The rural development policy introduced by Agenda 2000established a sustainable framework for the future ofrural areas throughout the EU, complementing reforms inmarket sectors in promoting a competitive, multifunctionalagricultural sector and encouraging alternative sources ofincome in rural areas as well as bolstering agri-environ-ment measures.
Den politik som lanserades genom Agenda 2000 skapade en hållbar ram för landsbygden i hela EU, och reformerinom marknadens olika sektorer kombinerades med attman strävade efter ett konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk, samt uppmuntrade möjligheterna tillalternativa inkomster på landsbygden och ett miljövänligare jordbruk.
The guiding principles of the new policywere: decentralisation of responsibility; and, flexibility ofprogramming based on a ‘menu’ of actions to be targetedand implemented according to Member States’ and regions’specific needs, and able to take into account the diversityof rural areas within the EU.
De grundläggande principerna i den nyapolitiken var följande: decentralisering av ansvaret ochflexibilitet i programplaneringen, för vilken det erbjödsett ”smörgåsbord” med åtgärder som man kunde väljabland utifrån medlemsstaternas och regionernas särskilda behov, vilket innebar att hänsyn kunde tas till denmångfald som landsbygden uppvisar i olika delar av EU.
• Göteborg European Council (June 2001)tookreform forward, agreeing that, amongst its objectives, the CAP should contribute to sustainabledevelopment by ‘increasing its emphasis onencouraging healthy, high quality products, environmentally sustainable productionmethods,including organic production, renewable rawmaterials and the protection of biodiversity’.
• Genom Europeiska rådets möte i Göteborg(juni 2001)togs ytterligare ett steg i reformerna:man kom fram till en överenskommelse som gårut på att GJP bland annat skall ha som mål att”bidra till att hållbar utveckling åstadkoms genomatt lägga ytterligare tonvikt vid att främja hälsosamma produkter av god kvalitet, framställningsmetoder som är hållbara ur miljösynpunkt inklusive ekologisk produktion, förnybara råmaterial ochskydd av den biologiska mångfalden”.
The new rural development policy aimed to improve integration between the different types of EU assistance,helping to ensure smooth and balanced development inall European rural areas.
Syftet med den nya politiken var att anlägga ett helhetsperspektiv på olika typer av EU-stöd, så att mankunde få en harmonisk och balanserad utveckling pålandsbygden i hela unionen.
The main features of this development are:
De centrala inslagen i dennahelhetssyn är
•strengthening the agricultural and forestry sector;•improving the competitiveness of rural areas;•maintaining and preserving the environment and rural heritage.
• ”Den nya reformerade jordbrukspolitiken”(Luxemburg, juni 2003)– en genomgripandereform av GJP, inklusive ökade satsningar pålandsbygdsutveckling, i fråga om mål och ekonomiska resurser.
• ‘The new, reformed agricultural policy’(Luxembourg, June 2003)– comprehensive andfundamental reform to the CAP, including strengthening of rural developmentpolicy, in scope andfinancial resources.
• att stärka jordbruket och skogsbruket,• att förbättra landsbygdens konkurrenskraft,• att bevara och skydda miljön och arvet.
• EU Conference on Rural Development(Salzburg, 12–14 November 2003).
• EU-konferens om landsbygdsutveckling(Salzburg, 12–14 november 2003).
The result of the Agenda 2000 reforms was a newemphasis on assisting rural areas and their economiesand communities, and not just farming.
Agenda 2000-reformerna resulterade i att man satte helalandsbygdens ekonomi och dess invånare i fokus, intebara jordbruket.
The key elementsof Agenda 2000, as they relate to rural development, aredescribed here.
I det följande beskrivs av de viktigasteinslagen.
1.1 Agenda 2000: a recipe for rural development
1.1 Agenda 2000: ett recept för landsbygdsutveckling
Agenda 2000 retained the system of co-financing bythe EU and Member States but produced a unifiedsystem of rural development measures, with increasedfinancial resources being made available.
I Agenda 2000 finns stöden från EU och medlemsstaterna kvar, men man lanserar ett nytt system därolika åtgärder för utveckling av landsbygden är kopplade till varandra, samtidigt som de finansiella resurserna ökar.
Following Agenda 2000 one main rural development regulationhas governed these measures1.
Efter Agenda 2000 finns det en endaförordning om utveckling av landsbygden (1).
1Council Regulation (EC) No 1257/99 of 17 May 1999 (OJ L 160, 26.6.1999).
)Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 (EGT L 160, 26.6.1999).
1.1.1 Main measures – the ‘menu’
1.1.1 Huvudåtgärder — ”smörgåsbordet”
Less favoured areas and areas subject to environmentalconstraints
Mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade begränsningar
Rural development policy under Agenda 2000 offers a‘menu’ of 22 measures which can be grouped into thefollowing broad categories.
I landsbygdsutvecklingen enligt Agenda 2000 finns det22 olika åtgärder att välja bland, och de kan delas in i ettantal kategorier.
Member States choose fromthis menu those measures that suit the needs of theirrural areas best.
Medlemsstaterna väljer ut de åtgärdersom passar bäst med tanke på den egna landsbygdensbehov. Dessa skrivs in i de nationella eller regionala programmen.
The EU contribution to the financingof measures varies depending on the measure and theregion concerned (Objective 1 status – less prosperousregions – or others).
EU:s deltagande i finansieringen varierar beroende på typ av åtgärd och område (mål 1-områden,mindre gynnade områden respektive övriga områden).
Certain rural areas are designated as less favoured areas(LFAs) because the conditions for farming are more difficult, due to natural handicaps which increase productioncosts and reduce agricultural yields.
Vissa områden betecknas som mindre gynnade eftersomförhållandena där gör det svårare att bedriva jordbruk pågrund av naturbetingade svårigheter som leder till högreproduktionskostnader och lägre avkastningar.
These conditions maythreaten the long-term survival of farming, continuedland management and the viability of rural communitiesin these areas.
Dessa förhållanden kan på lång sikt innebära att jordbruket, landskapsvården och livskraften på landsbygden riskerar attförsvinna.
Farmers in LFAs are eligible for compensatorypayments.
Jordbrukarna i de mindre gynnade områdenakan få kompensationsbidrag.
Under Agenda 2000 these payments wereadapted to reflect better the role which farmers play asmanagers of the natural landscape in such areas: paymentsare now calculated per hectare and not per head of livestockas before, so breaking the link with production, and areconditional on the farmer respecting good farming practice.
I Agenda 2000 anpassadesdessa bidrag för att man i högre grad skulle kunna tahänsyn till den roll som jordbrukarna spelar i landskapsvården, vilket åstadkoms genom att bidragen numeraberäknas per hektar i stället för som tidigare på grundvalav antalet djur. Därmed bröts kopplingen till produktionen, och kravet för att få stöd är numera att jordbrukarenföljer principerna för ett sunt och ansvarsfullt jordbruk.