natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the Lisbon summit, attention to social policy andits interplay with employmentand economic policieshas been greatly heightened in the EU policy debate.
Sedan Europeiska rådets möte i Lissabon har socialpolitiken och dess samverkan med sysselsättningspolitiken och den ekonomiska politiken getts mycket störreutrymme i den politiska debatten på EU-nivå.
Inthe light ofthe European Social Agenda and the newprocesses on social inclusion and pensions, the periodicmonitoring of the social situation in Europe offered bythis publication takes on new importance.
Den periodiska övervakning av den sociala situationen i EUsom denna publikation tillhandahåller får ökad betydelse i ljuset av den europeiska sociala dagordningenoch de nya processerna för social integration och pensioner.
This publication serves as an executive summary ofthemain Report. It is divided into 3 chapters.
Den demografiska och sociala utvecklingen, globaliseringen, förändringar på informations- och kommunikationsområdet och den nya ekonomi som därigenomskapas är viktiga drivkrafter som leder till nya utmaningar och möjligheter.
The first chapter provides an overview of the main social trends backed by the latestfacts and figures at European level.The second chapter presents a brief analysis of trends insocial protection expenditure over the lastdecade.Finally, the third chapter takes a closer look atthisyear’s special theme ofgeographical mobility and, inparticular, howthe various types ofmobility rangingfrom commuting to migration, interact with the socialfabric of European society.
Syftet med denna rapportäratt belysa den sociala utveckling som blir följden ochfastställa vilka konsekvenser den får för centrala poli-
Demographic and social trends, globalisation, transformations in the information and communication areaand the resulting new economy are major driving forcesraising new challenges and opportunities.
I denna publikation, som är indelad i tre kapitel, gesen sammanfattning och kommentarer till huvudrapporten.
The purposeofthis reportis to shed lighton the resulting socialdevelopments and identify some implications for thekey policy domains.
I detförsta kapitletges en översiktöver defrämsta utvecklingstendenserna på detsociala området, med aktuell statistik på EU-nivå.
By developing capabilities to betteranticipate and manage change, both the economy andsociety can respond to these challenges.
I det tredje kapitlet granskas åretstema, dvs. geografisk rörlighet, särskilt med avseendepå hur olika typer av rörlighet– från pendling tillmigration – samverkar med de sociala strukturerna isamhället i EU.
1.1 Population Dynamics
Befolkningsutveckling
Population developments offer a good starting point fora portrait of the social situation.
Dessa utvecklingstendenser finns i hela EU, men är olikastarka i olika medlemsstater.
marriage until they want to have children or feel certainthattheir relationship will last.
Befolkningsutvecklingen är en bra utgångspunkt när manvill få en bild av den sociala situationen.
Europeans live longer lives…Life expectancy both at birthand at retirement age is expected to continue to grow.
Européerna lever längre…Den förväntade livslängden –både vid födseln och vid uppnådd pensionsålder – förväntas fortsätta öka.
Although these trends can be observed throughout the Union, the degree to which they assert themselves variessignificantly between Member States.
Men födelsetalen är fortfarande mycket låga… Födelsetalenminskar inte längre i samma taktsom för några år sedan,men de är fortfarande mycket låga och det finnsinga teckenpå en ökning inom den närmaste framtiden.
But fertility levelsremain very low …Although fertility isno longer dropping to the extent it was a few years ago,fertility levels have remained very low and there is no indication that they will recover in the near future.
Dettotala antalet arbetslösa i defemton EU-medlemsstaterna har minskat till cirka 14 miljoner (dvs. 8,2 %av arbetskraften), vilketär den lägstaarbetslösheten sedan 1992.
Consequently the EU population is ageing…As the number of young entrants drops and the larger age cohortscome of age the labour force is greying.
Det betyder att EU:s befolkning åldras… De allt lägre födelsetalen och de större årskullarnas åldrande leder till attarbetskraften blir allt äldre.
When the babyboomers begin to retire from around 2010 the labourforce is likely to shrink and the old age dependency ratiowill suddenly increase.
När efterkrigstidens stora årskullar börjar gå i pension 2010, kommer arbetskraften troligen att krympa och den demografiska försörjningsbördankommer plötsligt att öka.
Today, elderly people represent16% ofthe total population, equivalentto about 1/4 ofthe working age population (15-64 year olds).
Idag utgör gruppen äldre människor 16 % av den totala befolkningen, vilket motsvararungefär en fjärdedel av befolkningen i arbetsför ålder (1564 år).
By 2010,the latter ratio is expected to rise to 27%.
Andelen förväntas ha ökat till 27 % 2010.
Meanwhile thenumber of 'very old' people aged 80 and over will increase by almost 50% over the next 15 years.
Samtidigtkommer andelen "mycket gamla" (som fyllt 80 år) att ökamed nära 50 % under de kommande 15 åren.
Women have been themain component of employment growth. The total number ofunemployed in the EU-15 dropped to about14million or 8.2% ofthe labour force, which is the lowestunemployment rate since 1992.
En hastig blick på tre aspekter på levnadsvillkor som är viktiga faktorer för medborgarnas livskvalitet – hälsa, inkomstoch utbildning – visar följande:
A brief look at three key aspects of living conditions whichplay an importantrole in the overall quality of citizen'severyday lives, - health, income and education - revealsthat:
Hälsan förbättras, men detfinns fortfarande betydandesociala skillnader i fråga om hälsotillståndet
The overall size and growth of the EU population is chan-ging.
EU-befolkningens storlek och tillväxtmönster håller på attförändras.
After centuries of continuous expansion the end of European population growth is now in sight.
Efter århundraden av kontinuerlig tillväxt ser vinu slutetpå befolkningstillväxten i Europa.
The majority of EU regions are likely to see their populations stagnating or declining before 2015.
I flertaletregioner i EU kommer befolkningen sannolikt att stagneraeller börja minska före 2015.
But, between countries,there will be large differences in the timing and intensityof these processes.
När detta inträffar och hurstor förändringen blir kommer dock attvariera avsevärtmellan länderna.
Health is improving butlarge social differences in healthstatus persist
En rad undersökningar visar att det finns stora skillnader mellan olika socialgrupper när det gäller hälsotillståndet och att skillnaden i fråga om förväntad livslängd blirallt större mellan fattiga och rika i samhället1.
While the internal drivers of population growth are running outofsteam, international migration has rapidlygained importance as a factor in population growth - inthe last five years it hasconstituted 70% of the increase inthe EU population.
Eftersom de inhemska faktorerna för befolkningstillväxtförsvagas, har internationell migration snabbt blivit en alltviktigare faktor för befolkningstillväxten. Under de senastefem åren har migrationen mellan länder utgjort 70 % avbefolkningsökningen inom EU.
This phenomenon hasacquired a newprominence with the prospect of an ageing and shrinkingworkforce.
Detta fenomen får ännustörre betydelse i perspektivetav en åldrande och krympande arbetskraft.
Europeans see their health as a crucial factor in their quality oflife (see Social Situation in the European Union,2001).
I EU som helhet anger 10 % av de vuxna (över 16 år) att dehar "dålig" eller "mycket dålig" hälsa, medan 68 % beskriver sin hälsa som "god" eller "mycket god" och 22 % som"ganska god".
Studies on the social determinants ofhealthdemonstrate that education, income, quality employmentand decent housing have a positive correlation with goodhealth.
Andelen personer i gruppen "dålig"eller"mycketdålig"ökar med åldern – nära en av fyra äldrefinns i denna kategori. Fler kvinnor än män i alla åldrar beskriver sin hälsa som "dålig"eller "mycketdålig".
A number of studies point to large differences inhealth status between social groups and a widening gapin life expectancy between the richer and poorer members of society1.
Detärockså vanligare bland låginkomsttagare (13 %) än höginkomsttagare (5 %) (den mest lågavlönade femtedelen jämförd med den mest högavlönade femtedelen).
Meanwhile households are becoming smaller… When itcomes to changes in household and family patterns threetrends deserve to be mentioned.
För både män och kvinnor är hjärt-kärlsjukdomar den vanligaste dödsorsaken i hela EU (utom Frankrike).
The proportion of households composed of two or more adults and dependentchildren is gradually declining: from 52% in 1988 to 46%in 2000.
Olyckor ochförgiftning är vanligastbland ungdomar (15-34 år), menorsakar bara en liten del av dödsfallen bland dem som fyllt55 år.
EU-wide, around 10% of adults (aged 16 and over) perceive their health to be 'bad' or 'very bad'.
Det har skett en successivminskning av andelen hushåll som består av två eller fleravuxna och hemmavarande barn, från 52 % 1988 till 46 %2000.
68% feel thattheir health is 'good' or 'very good' while the remaining22% describe it as 'fair’.
Antalet ensamboende ökar och hushållens genomsnittliga storlek minskar.
The proportion of persons in thecategory '(very) bad'increases with age: almostone infour elderly people described their health as such.
Andelen barn som lever i enförälderfamiljer (oftast med mamman) är liten, men har ökatbetydligtde senaste 15 åren – 1998 bodde 13 %av allahemmavarande barn med en förälder, jämfört med bara 8% 1983.
At allages, women are more likely than men to rate theirhealth as '(very) bad'.
Det har blivit allt vanligare att man inleder ett parförhållande som sammanboende, eftersom yngre människor tenderar att inte gifta sig förrän de vill skaffa barn ellerkänner sig säkra på att förhållandet blir varaktigt.
People in the lowest income quintile are also significantly more likely to report bad or verybad health (13%) than those in the highest (5%).
Andelenunga människor (under 30 år) i parförhållanden som sammanbor hade 1998 upnått 33%.
Progression in education: the decrease in the share of low education (difference between the shares oflow education in the age groups 25-34 and 45-54), Year 2000
Högre utbildningsnivå: minskad andel lågutbildade(skillnaden mellan andelen lågutbildade i åldersgrupperna 25-34 år respektive 45-54 år), år 2000
Low education = less than Upper secondary = ISCED 02
Låg utbildning = lägre än gymnasieutbildning = ISCED 02
Source of data: Eurostat LFS2000 2000
Källa : Eurostat, EU:s arberskraftsundersökning2000 i n g
Income Distribution: The situation of Households remains unchanged
Utbildning: Tillgång och utbildningsnivå förbättras, meninte för alla
External causes ofinjury and poisoning prevailamong the young (aged 15-34) but accountfor only asmall proportion ofthose aged 55 and over.
Inkomstfördelning: oförändrad situation för låginkomsthushåll
In 1998, the median equivalised net annual income wasaround 11,700 PPS (EU-15 population weighted arithmetic average).
Den årliga nettomedianinkomsten uppgick 1998 till cirka11 700 PPS(purchasing power standards, köpkraftsstandarder) (befolkningsviktatgenomsnittför EU-15).
In most Member States, approximately70% of income comes from work, around 25-30% frompensions and other social benefits, and the small remaining part from capital and other private sources.
I de flestamedlemsstater kommer cirka 70 % av inkomsten från förvärvsarbete, cirka 25-30 % från pensioner och andra sociala förmåner och återstoden från kapital och andra privatakällor.
Educational attainment has improved significantly overthe last thirty years, particularly among females.
Utbildningsnivån har ökat avsevärt under de senaste trettioåren, särskiltbland kvinnor.
Today,more than 76%ofpeople aged 25-29 have an uppersecondary qualification.
Idag har över 76 %i åldersgruppen 25-29 år gymnasieutbildning.
The improvementin educational level has been one of the major achievementsof thelast decades.
Den ökade utbildningsnivån är ettav de viktigaste framstegen de senasteårtiondena.
In 2000, one out offive in the age group45-54 and one out offour in the age group 25-34 hadcompleted tertiary level education.
En av fem i åldersgruppen 45-54 år hade 2000genomgåtthögre utbildning, jämförtmed en av fyra iåldersgruppen 25-34 år.
Between the sametwo groups,the share oflow educational achievementhas declined from 41%to 26%. However, 20% of persons aged 18-24 still leave the education system withonly lower secondary education at best.
En jämförelse av dessa två gruppervisar att andelen lågutbildade minskat från 41 % till 26 %.Samtidigt lämnar dock 20 % av de som är mellan 18 och 24år utbildningssystemet med i bästa fall en utbildning pågrundskolenivå.
At EU level, the bottom (poorest) 20% ofthe population received 8% of total income in 1998, while the top(richest) 20%received 39%oftotal income, i.e. 5.4times as much.
Även om de sociala förmånerna inte utgör någon stor delav inkomsten, får 73 % av EU-medborgarna sådana transfereringar, antingen direkteller indirektgenom andrafamiljemedlemmar.
In 1998 around 18% of EU citizens or 68 million peoplewere at risk of poverty i.e. they had an equivalised income that was less than 60% oftheir respective nationalmedian.
På EU-nivå fick den fattigaste femtedelen av befolkningen8 % av den totala inkomsten 1998, medan den rikaste femtedelen fick 39 %, dvs 5,4 gånger så mycket.
Abouthalfofthese people had been in thissituation for atleastthree consecutive years.
I medlemsstater med lägre genomsnittsinkomst är inkomstskillnadernaofta större.
Severaltypes of households have higher than average levels ofrisk of poverty: single-parents with dependent children,young people living alone, old people living alone andwomen living alone.
Klyftan mellan de bäst och de sämst ställda ärminsti Danmark (2,7), Finland (3,0) och Sverige (3,4) ochstörst i de sydliga medlemsstaterna, Belgien, Storbritannienoch Irland.
Throughout the Union, the higher the educational levelof adults, the greater the training opportunities afforded to them.
I hela EU gäller att högre utbildningsnivå ger bättre fortbildningsmöjligheter.
EU-wide, 8% of the population aged 25-64had participated in education/training(atsome pointduring the last four weeks) in 2000.
Under 2000 hade 8 % av EU:s befolkning i åldersgruppen 25-64 år deltagiti någon form avutbildning eller fortbildning (vid någottillfälle under desenaste fyra veckorna).
Such training activities seem to be more prevalent in the Nordic countries,the Netherlands and the United Kingdom.
Sådan utbildningsverksamhet tycksförekomma i större omfattning i de nordiska länderna,Nederländerna och Storbritannien.
Older persons are much less likely to receive training than younger persons.
Detär mindre troligtatt äldre får utbildning än yngre.
Women are far better represented in training activities in Member States in the North than in Southern Member States.
Kvinnor deltar i fortbildning i mycket större utsträckning i de nordliga medlemsstaterna än i de sydliga.
Employment prospects at regional level: education playsa key role
Sysselsättningsmöjligheter på regional nivå – utbildninghar en viktig roll
An importantcause ofpoverty and social exclusion isthe lack ofa job or lowwages from employment.
Arbetslöshetoch låg lön är viktiga orsaker till fattigdomoch social utslagning.
In1998, the risk of poverty for persons living in householdswhere no persons of working age were in employmentwas nearly 51% - around 2.3 times higher than when atleast one person was working.
Risken att drabbas av fattigdom var1998 51 %i hushåll där ingen i arbetsför ålder förvärvsarbetade – ungefär 2,3 gånger högre än hushåll där minst enperson förvärvsarbetade.
During 1996-2000, throughoutregions, employmentincreased strongly for workers with upper secondaryand tertiary education, but it fell for lower educationallevels.
Under perioden 1996-2000 ökade sysselsättningen kraftigti alla regioner för arbetstagare med gymnasieutbildningeller högre utbildning, samtidigtsom den minskade förarbetstagare med lägre utbildning.
Different regions present a variety of prospectsdepending on the existing employment rate and progress in educational achievement.
Bilden skiljer sig åt mellan de olika regionerna, beroende på aktuella sysselsättningssiffror och de framsteg som görs i fråga om utbildningsnivå.
Maps 1 and 2 overthe page showthatsome regions of Northern Spain,for example, with a relatively lowemploymentrate,have made great progress in educational levels.
Kartorna 1 och 2 visar till exempel att vissa regioner i norra Spanien med relativt låg sysselsättning har gjortstora framsteg när det gäller utbildningsnivån.
Thereis therefore significant scope for Spain to increase itsoverall employmentrate and provide better jobs formore qualified people.
Därför har Spanien goda möjligheter att öka den totala förvärvsfrekvensen och erbjuda bättre arbetstillfällen till mer kvalificerade arbetstagare.
Atthe other end ofthe scale,Denmark has a very high employmentrate and already a favourable educational mix within the populationand therefore there is less scope for employmentgrowth.
I andra änden av skalan finns Danmark,där den myckethöga förvärvsfrekvensen och den gynnsamma kombinationen av utbildningsnivåer i befolkningeninnebär att det finns mindre utrymme för att öka förvärvsfrekvensen.
Trends in social protection expenditure and welfare differences in social protection expenditure are notnecessarily indicative of real differences in the degree towhich the well being of citizens or the development of anefficient economy is promoted.
Hur har utgifterna för det sociala skyddet och välfärden utvecklats?
Moreover, gross expenditure measures may give a distorted image of what goeson. on.
Bruttoutgifterna kan dessutom ge enförvrängd bild av situationen.Bruttoutgifter kontra nettoutgifter
Social protection is a cornerstone of EU policies for combating poverty and strengthening socialcohesion.Moreover, recent European Summits have emphasisedthatsocial protection is an integral partofeconomicdevelopmentin the EU.
Detsociala skyddetär en hörnsten i EU:s politik för attbekämpa fattigdom och stärka den sociala sammanhållningen.
This chapter combines an examination of developments in social protection expenditure with an analysis ofthe redistributive impactofsocial transfers and a study of the prevalence and size ofsocial transfer receipts at household level2.
Vid Europeiska rådets senaste möten har man ocksåbetonat att det sociala skyddet är en viktig del av den ekonomiska utvecklingen i EU.
Gross versus net expenditure
I detta kapitel granskas utvecklingen i fråga om utgifter för det sociala skyddet.
Social protection has a considerable impact on the socialsituation
Bruttoutgifterna kan ge en inexakt bild av det reella pengaflödet.
Indeed, gross expenditure can be an imprecise indication ofthe amountofmoney actually being moved.Gross figures do not take account of taxes or social charges which may be levied on benefits and they excludeso-called ‘tax expenditures’, thatis transfers made bymeans oftax concessions or allowances rather thandirectly through cash outlays.
Bruttoutgifterna tar inte hänsyn till skatter ellersociala avgifter som kan tas ut på förmånerna. Dessutomingår inte så kallade skatteutgifter, dvs. transfereringargenom skattelättnader eller avdrag, snarare än direktgenom kontantutbetalningar.
Social protection systems in the European Union involvesubstantial amounts ofexpenditure.
Det sociala skyddet betyder mycket för den sociala situationen
In 1998 grossexpenditure on social protection in the EU amounted to27.7% of GDP.
De sociala trygghetssystemen i EU medför stora utgifter.Bruttoutgifterna för det sociala skyddet i EU uppgick 1998till 27,7 % av BNP.
European social protection systems combine social insurance elements (redistribution betweendifferent life phases) with redistributive elements (redistribution between income groups) and they have asignificant impact on the living conditions of a majorityof EU citizens.
De europeiska trygghetssystemen bestårav en socialförsäkringsdel (omfördelning mellan olika faseri livet) och en fördelningspolitisk del (omfördelning mellanolika inkomstgrupper).
Differences in tax/benefit structures andrelated policies among Member Statesaffect the magnitude and character of this impact.
Trygghetssystemen betyder mycketför attförbättra levnadsvillkoren för flertalet EU-medbor-gare.
The majority of people across the Union live in a household that receives at least one type of social protection benefit3. In Greece, Italy and Spain the proportion ran-
Effekterna varierar mellan medlemsstaterna beroende på skillnader i fråga om skatte- och förmånsstrukturenoch närliggande politikområden.
EU-15 data on net social expenditure are not yet available.
Uppgifterna om nettoutgifter för det sociala skyddet i EU-15 finns ännu inte tillgängliga.
Butfor 1995 the OECD5has estimated the scale oftaxes and social charges levied on benefits and oftaxexpenditures for some countries in the EU.
För 1995 har OECD5dockuppskattat omfattningen av skatter och sociala avgifter påförmåner samt av skatteutgifter i några av EU:s medlemsstater.
If one thenlooks atnetinstead ofgross expenditure there is lessvariation between Member States than in the grossfigures and a differentranking order ofcountries interms of spending relative to GDP.
Om man sedan tittar på nettoutgifter iställetförbruttoutgifter är variationerna mellan medlemsstaternamycket mindre. Länderna hamnar också i en annan rangordning efter utgifter i förhållandettill BNP.
It is particularly noteworthy that expenditure in Sweden is reduced to muchthe same level as in Germany (around 281/2%of GDP)and expenditure in Denmark and the Netherlands fallsto below the level in the UK or Belgium.
Det är särs-kiltvärtattnotera attutgifterna i Sverige med dettaberäkningssätt ungefär motsvarar Tysklands (ca. 28,5 % av BNP), medan utgifterna i Danmark och Nederländerna faller under Storbritanniens och Belgiens nivå.
ges from 50% to 60% but in the rest of the EU the proportion of persons living in such households is between80% and 95%.
Flertalet EU-medborgare lever i ett hushåll som får minst en typ av social förmån3
Differences in social protection expenditure among Member States
Risken minskar i alla medlemsstater, men minskningen varierar från 5-15 % i Grekland och Italien till över70 % i Finland.
If we take one step further and use ECHP data to look atsocial protection costs measured as netbenefits in PPSper head athousehold level the ranking of Member States according to how much they spend is even furtherchanged.
Om vi går ettsteg längre och använder uppgifter från Europeiska hushållsundersökningen för att studera kostnaderna för det sociala skyddet uttryckta som nettoförmåneri PPS per person på hushållsnivå, ändras medlemsstaternasrangordning efter utgiftsnivå ännu mer.
In this case itis suddenly Belgium and Finlandwhich emerge as the Member States spending thehighest amount on social protection.
Nu är det plötsligt Belgien och Finland som har störst utgifter för det socialaskyddet.
Clearly one shouldbe careful aboutranking Member States according totheir level ofsocial protection expenditure and evenmore cautious about inferring the relative impact on citizens and the economy from expenditure data alone.
Detta visar att man måste vara försiktig med attrangordna medlemsstaterna efter deras utgifter för detsociala skyddet – och ännu försiktigare med att dra slutsatser om den relativa effekten på medborgarna och ekonomin enbart utifrån utgiftsstatistiken.
However, until data for net expenditure become available for EU-15 reporting on expenditure developmentswill have to rely on figures for gross expenditure.
Skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om utgifter fördet sociala skyddet