natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Co-operation and partnership among authorities, citizens, business life and other stakeholders aimed at developing and improving urban living conditions Implementation of sustainable mobility solutions Introduction and expansion of parks and recreational areas A modern approach to waste management Innovative solutions to noise pollution An integrated approach to urban management ensuring positive long-term effects ects
Samarbete och partnerskap mellan myndigheter, medborgare, företag och andra intressenter som syftar till att utveckla och förbättra urbana levnadsförhållanden Införande av hållbara transportlösningar Anläggning och utvidgning av parker och rekreationsområden Ett modernt avfallstänkande Innovativa lösningar på bullerproblem Ett integrerat synsätt på urban förvaltning som säkerställer långsiktiga positiva eekter
Race for environmental recognition The idea of a European Green Capital was originally conceived at a meeting in Tallinn, Estonia, held on May 15th 2006, on the initiative of the former City Mayor, Jüri Ratas.
Tävling för erkännande av miljöinsatser Idén för priset Europas miljöhuvudstad lades ursprungligen fram på ett möte i Tallinn, Estland, som hölls den 15 maj 2006 på initiativet av den f.d. borgmästaren Jüri Ratas.
Now, major cities from all over the EU are getting ready to take part in this race for environmental recognition.
Nu gör sig stora städer över hela EU redo för att delta i den här tävlingen för att vinna ett erkännande för sina miljöinsatser.
How and when to apply All European cities with more than 200,000inhabitants can apply for the European Green Capital Award.
Hur och när anmäler man sig Alla europeiska städer med mer än 200 000 invånare kan anmäla sig till tävlingen Europas miljöhuvudstad.
In countries, where there are no cities with more than 200,000 inhabitants, the largest city will be eligible to participate.
I länder där det inte finns några städer med fler än 200 000 invånare kommer den största staden att vara berättigad att deltaga.
The deadline for applications for both 2010 and 2011 titles is 1 October 2008.
Sista anmälningsdag är den 1 oktober 2008 för städer som hoppas bli miljöhuvudstad 2010 eller 2011.
Read more about terms and conditions on www. europeangreencapital.eu.
Läs mer om villkoren på www.europeangreencapital.eu.
Cities as role models The general aim of the initiative is to improve the European urban living environment – and thus the environment as a whole.
Städer som förebilder Det generella syftet med initiativet är att förbättra den europeiska urbana livsmiljön – och därmed miljön som en helhet.
80 pct. of the European population live in an urban environment.
80 procent av den europeiska befolkningen lever i en urban miljö.
It is therefore natural that cities play a key role in making the environment greener and improving
Det är därför naturligt att städer spelar en nyckelroll i arbetet
Make your living environment a healthy environment. Make your city a European Green Capital – and fit for life!
Börja bygga en grön framtid idag för morgondagens européer.Gör din livsmiljö till en hälsosam miljö.Förvandla din stad till en europeisk miljöhuvudstad – och rusta den för framtiden!
KEY DATES IN 2008
KALENDER FÖR 2008
Inauguration of the European Green Capital Award in Brussels
Invigning av priset för Europas miljöhuvudstad i Bryssel
Signing of the Declaration
Undertecknande av deklarationen
Launch of the European Green Capital website and invitation to apply via online application
Lansering av webbplatsen Europas miljöhuvudstad och inbjudan om att göra en anmälan via webben
Phase 2 evaluation completed
Fas 2 utvärdering avslutad
Final decision taken by the Jury
Juryn fattar ett slutgiltigt beslut
Announcement of the first two European Green Capitals for 2010 and 2011
Presentation av de två första Europeiska miljöhuvudstäderna för 2010 och 2011
The selection of cities to be given the European Green Capital award for 2010 and 2011 will be assessed on the basis of 10 environmental indicators.
Valet av de städer som ska ges priset för Europas miljöhuvudstad för 2010 och 2011 kommer att ske på grundval av 10 miljöindikatorer.
The applications from the cities should for each indicator include the following information:
Städerna bör för varje indikator inkludera följande information i sin anmälan.
Panel assessment A panel of internationally acknowledged experts will assess the information supplied.
Panelutvärdering En panel med internationellt erkända experter kommer att utvärdera den lämnade informationen.
They will then select three cities per award year for a second round of applications.
De kommer sedan att välja ut tre städer per tävlingsår för en andra omgång.
In their second application each city will provide detailed documentation of their achievements and plans.
I den andra omgången måste varje stad inkomma med detaljerad dokumentation om sina insatser och planer.
An outline of the present environmental status and results achieved An outline of measures implemented to improve the urban environment An outline of future commitments and initiatives An outline of scheduled activities and events to disseminate experiences and best practices on environmental matters
En översikt över nuvarande miljöstatus och uppnådda resultat En översikt över åtgärder som har genomförts för att förbättra den urbana miljön En översikt över framtida åtaganden och initiativ En översikt över schemalagda aktiviteter och evenemang för spridning av erfarenheter och god praxis i miljöfrågor
Read more about the application procedure, evaluation criteria and regulations on the website: www.europeangreencapital.eu
EU-kommissionenden Europeiska miljöbyrån (EEA)ICLEI (Local Governments for Sustainability) Internationella rådet för lokala miljöinitiativ Europeiska federationen för transport och miljö (T & E)EU-huvudstädernas förbund (UCUE)Regionkommittén Läs mer om anmälningsproceduren, utvärderingskriterier och regler på webbplatsen: www.europeangreencapital.eu
Local contribution to global climate change Local transportation Availability of green areas open to the public Quality of local ambient air Noise pollution Waste production and management Water consumption Waste water treatment Environmental management of the local authority Sustainable land use
Lokala bidrag till klimatförändringarna Lokal transport Tillgång till allmänna grönområden Utomhusluftens kvalitet Buller Avfallsgenerering och avfallshantering Vattenkonsumtion Rening av avloppsvatten Den lokala myndighetens miljöförvaltning Hållbara metoder för markanvändning
Green Capital Secretariat The application process, the work of the evaluation panel and the jury, are facilitated by the Green Capital Secretariat, currently run by the Danish company COWI.
Sekretariatet för miljöhuvudstaden Ansökningsprocessen, utvärderingspanelens arbete och juryn assisteras av sekretariatet för miljöhuvudstaden som för närvarande sköts av det danska företaget COWI.
The secretariat also assists with PR activities related to the award scheme through the Green Capital website and through various communication channels such as brochures, news -fl flashes and film clips etc.
Sekretariatet hjälper även till med PR-aktiviteter som har ett samband med gemenskapsprogrammet genom miljöhuvudstadens webbplats och genom olikakommunikationskanaler såsom broschyrer, nyhetsasher och filmklipp etc.
THE NEW GROUNDWATER DIRECTIVE – CONSOLIDATING THE EU REGULATORY FRAMEWORK
DET NYA GRUNDVATTENDIREKTIVET KONSOLIDERING AV EU:S REGULATORISKA RAMVERK
Why a new Groundwater Directive?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Varför ett nytt grundvattendirektiv?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A brief history of groundwater EU legislative development . . . . . . . . . . . 92.1.1.
En kort historik om utvecklingen av EU:s grundvattenlagstiftning. . . . . 92.1.1.
The first directive (1980). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.2. Assessment (1982) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102.1.3.
Det första direktivet (1980) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.2.
A groundwater action programme (1996) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Ett handlingsprogram för grundvatten (1996). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
The policy context . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.1.
Policysammanhang . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.1.
Groundwater in the Water Framework Directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.2.
Grundvatten i ramdirektivet för vatten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.2.
Other related directives. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Andra relaterade direktiv. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
The Commission proposal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.2. Impact assessment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.3.
Kommissionens förslag. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.2. Konsekvensutredning. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.3.
The CIS Working Group on Groundwater. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212.3.4.
CIS-arbetsgruppen för grundvatten. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212.3.4.
The political negotiation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Den politiska förhandlingen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Building blocks of the directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.1.
Direktivets byggstenar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.1.
General introduction . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.2.
Allmän introduktion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.2. God kemisk status. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.3.
Trend identification and reversal. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 263.4.
Identifiering och vändning av trender. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
Measures to prevent or limit pollutant inputs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Åtgärder för förebyggande eller begränsningav utsläpp av föroreningar. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Towards effective implementation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1. WFD milestones. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.2.
Mot ett effektivt genomförande. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1. WFD-milstolpar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.2.
Specific milestones of the new directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3.
Specifika milstolpar för det nya direktivet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3.
Supporting guidelines – cooperation on implementation. . . . . . . . . . . . . 314.4.
Stödjande riktlinjer - samarbete om implementering . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.4.
Supporting research. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
Stödjande forskning. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
Links to international associations and programmes. . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
Kopplingar till internationella sammanslutningar och program . . . . . . . 34
Next steps. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Kommande steg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
As we know for a long time, groundwater needs to be protected.
Vi är sedan länge medvetna om att Vi måste skydda vårt grundvatten.
Our efforts to do so have for many years suffered from a lack of overall planning, notably due to the lack of specific instrument to ensure concerted action across the European Union.
Våra ansträngningar på det här området har under lång tid präglats av bristande övergripande planering, framför allt på grund av att det saknas specifika instrument för att samordna de åtgärder som vidtas runt om i Europeiska unionen.
The very first groundwater legislation (Directive 80/68/EEC) had a limited scope and focused on controlling emissions of substances from industrial and urban sources.
Den första lagstiftningen om grundvatten (direktiv 80/68/EEG) hade ett begränsat tillämpningsområde och var inriktad på en begränsning av utsläpp av ämnen från industriella källor och tätorter.
Directives aimed at controlling diffuse pollution from agricultural and industrial sources were introduced later.
Senare antogs de direktiv som syftar till att begränsa diffusa föroreningar från källor inom jordbruket och industrin.
The Ministerial Seminar on Groundwater in The Hague on 26 and 27 November 1991 called for an action programme to avoid the long-term deterioration of groundwater quantity and quality across the European Union.
Vid ministerseminariet om grundvatten i Haag den 26 och 27 november 1991 efterlystes ett åtgärdsprogram som kunde förhindra att grundvattnets kvantitet och kvalitet i Europeiska unionen försämrades på lång sikt.
This first led to the adoption by the Commission of a communication on a groundwater action programme in 1996 which was incorporated into the Water Framework Directive (WFD), adopted four years later (2000/60/EC).
Detta ledde i ett första skede till att kommissionen 1996 antog ett meddelande om ett åtgärdsprogram för grundvatten. Meddelandet införlivades med ramdirektivet om vatten som antogs fyra år senare (2000/60/EG).
For the first time groundwater became part of an integrated water management system, a very natural context for this essential component of the environment.
För första gången inbegreps grundvattnet i ett system för integrerad vattenförvaltning, vilket är naturligt för denna väsentliga del av miljön.
The WFD includes groundwater in its river basin management planning, and sets clear milestones for (ground)water bodies in terms of delineation, economic analysis, characterisation (analysis of pressures and impacts), monitoring, and the design of programmes of measures to ensure that, by the end of 2015, there is a sufficient quantity of groundwater of good chemical status.
Enligt ramdirektivet ska förvaltningsplaneringen för avrinningsdistrikt omfatta grundvattnet. I direktivet anges också tydliga mål för (grund)vattenförekomster när det gäller beskrivning, ekonomisk analys, karakterisering (analys av påverkan och effekter) och övervakning liksom utformning av åtgärdsprogram, så att det i slutet av 2015 ska finnas tillräckligt med grundvatten med god kemisk status.
This was then complemented by the adoption on 12 December 2006 of a daughter directive laying down additional technical specifications (Directive 2006/118/EC on the protection of groundwater against pollution and deterioration).
Detta arbete kompletterades sedan genom att det den 12 december 2006 antogs ett dotterdirektiv med tekniska specifi -kationer (direktiv 2006/118/EG om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring).
We are now entering the practical implementation phase of the WFD and of its groundwater daughter directive.
Ramdirektivet om vatten och dess dotterdirektiv om grundvatten ska nu genomföras i praktiken.
Key milestones are expected over the next two years, the most important being the development of the first river basin management plans (2009-2015).
Under de närmaste två åren väntas viktigt arbete utföras: framför allt ska de första förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt upprättas (2009–2015).
There will also be specific features on groundwater, as Member States are notably required to establish ‘threshold values’ (quality standards) by the end of 2008.
Specifika åtgärder för grundvatten kommer också att vidtas. Medlemsstaterna måste till exempel fastställa tröskelvärden (kvalitetsnormer) senast i slutet av 2008.
Sound implementation of the overall EU legislative framework will be closely dependent on improved exchanges between Member States, sectors and disciplines.
För att EU:s allmänna regelverk ska kunna genomföras på ett bra sätt krävs ett bättre utbyte mellan medlemsstater, branschföreträdare och vetenskapliga institutioner.
As a common interpretation of the provisions of the WFD is essential to ensure its best and most effective implementation across the EU, guidance and other supporting documents are being produced.
Eftersom en mer enhetlig tolkning av bestämmelserna i ramdirektivet om vatten krävs för att det ska kunna genomföras på bästa och effektivaste sätt i hela EU håller riktlinjer och andra dokument nu på att utarbetas.
This brochure is part of that process.
Den här broschyren är ett led i det arbetet.
It explains the relevant legislative framework for groundwater protection and clarifies the main practical measures still required in order to achieve the ‘good status’ objective by 2015.
Här förklaras det regelverk som gäller för grundvattenskydd och beskrivs de viktigaste konkreta åtgärder som måste vidtas för att målet om en god status ska kunna uppnås senast 2015.
Groundwater constitutes the largest reservoir of freshwater in the world, accounting for over 97% of all freshwaters available on earth (excluding glaciers and ice caps).
Grundvatten utgör den största sötvattenreserven i världen då det svarar för över 97 % av allt sötvatten som finns tillgängligt på jorden (glaciärer och istäcken är inte medräknade).
The remaining 3% is composed mainly of surface water (lakes, rivers, wetlands) and soil moisture.
De återstående 3 % utgörs till största delen av ytvatten (sjöar, floder, våtmarker) och markfukt.
Until recently, focus on groundwater mainly concerned its use as drinking water (e.g. about 75% of European Union (EU) residents depend on groundwater for their water supply), and recognising that it is also an important resource for industry (e.g. cooling waters) and agriculture (irrigation).
Fram tills nyligen har fokus på grundvatten huvudsakligen gällt dess användning som dricksvatten (omkring 75 % av den Europeiska unionens (EU) invånare är t.ex. beroende av grundvatten för sin vattenförsörjning) och det har insetts att det också är en viktig resurs för industrin (t.ex. kylvatten) och jordbruk (bevattning).
It has, however, become increasingly obvious that groundwater should not only be viewed as a water supply reservoir, but should also be protected for its environmental value.
Det står emellertid mer och mer klart att grundvatten inte enbart ska betraktas som en vattenförsörjningsreserv utan också bör skyddas för sitt miljövärde.
Groundwater plays an essential role in the hydrological cycle and be critical for maintaining wetlands and river flows and acting as a buffer during dry periods.
Grundvatten spelar en väsentlig roll i det hydrologiska kretsloppet, är avgörande för bibehållandet av våtmarker och strömmande vatten och fungerar som en buffert under torrperioder.
In other words, it provides the base flow (i.e. the water which feeds rivers all year round) to surface water systems, many of which are used for water supply and recreation.
Det tillhandahåller med andra ord basflödet (dvs. vattnet som föder floder under hela året) till ytvattensystem, av vilka många används för vattenförsörjning och rekreation.
In many rivers across Europe, more than 50% of the annual flow is derived from groundwater.
I många floder runt om i Europa erhålls mer än 50 % av det årliga flödet från grundvatten.
In low-flow periods this figure can rise to more than 90% and hence, deterioration of groundwater quality may directly affect related surface water and terrestrial ecosystems.
Vid perioder med låga flöden kan denna siffra stiga till över 90 % och försämring av grundvattenkvalitet kan följaktligen direkt påverka relaterade ytvatten och terrestra ekosystem.
Since groundwater moves slowly through the subsurface, the impact of anthropogenic activities may last for a long time.
Eftersom grundvatten rör sig långsamt under markytan kan påverkan från mänskliga aktiviteter kvarstå under en lång tid.
This means that pollution that occurred some decades ago – whether from agriculture, industry or other human activities – may still be threatening groundwater quality today and, in some cases, will continue to do so for several generations to come.
Detta betyder att föroreningar som inträffade för flera decennier sedan - oavsett om de uppstått från agrikulturella, industriella eller andra mänskliga aktivi-
The legacy of the past is clearly visible at large-scale contaminated sites, e.g. industrial sites or harbour areas, where it may be difficult or even impossible, with state-of-the-art technology and a proportionate use of public and/or private money, to rapidly clean up the contamination at these locations.
Arvet från förr är klart påtagligt vid storskaliga förorenade områden, t.ex. industriella anläggningar eller hamnområden, där det kan vara svårt eller till och med omöjligt att med spjutspetsteknologi och en rimlig användning av offentliga eller privata pengar snabbt sanera föroreningen vid dessa platser.
In addition, experience with contamination remediation over the last 20 years has shown that the measures taken have in most cases not been able to completely remove all contaminants and that pollutant sources, even if partially removed, continue to release pollutants for a long period of time (i.e. several generations).
Erfarenhet från föroreningssanering under de senaste 20 åren har dessutom visat att åtgärderna som vidtagits i de flesta fall inte har kunnat avlägsna alla föroreningar fullständigt och att föroreningskällor, även om de delvis avlägsnas, fortsätter att släppa ut föroreningar under en lång tidsperiod (dvs. flera generationer).
Therefore, an important focus must be on preventing pollution in the first place.
Ett viktigt fokus måste därför vara att i första hand förebygga föroreningar.
Secondly, since surface water systems receive inflowing groundwater, groundwater quality will ultimately be reflected in the quality of surface waters.
Eftersom ytvattensystem erhåller inflödande grundvatten, kommer för det andra grundvattenkvaliteten att omsider avspeglas i ytvattnens kvalitet.
In other words, the effect of human activity on groundwater quality will eventually impact on the quality of associated aquatic ecosystems and directly dependent terrestrial ecosystems if so-called natural attenuation reactions such as biodegradation in the subsurface are not sufficient to remove the contaminants.
Effekten av mänsklig aktivitet på grundvattenkvalitet kommer med andra ord att i slutändan påverka kvaliteten hos associerade akvatiska ekosystem och direkt beroende terrestra ekosystem om så kallad naturlig självsanering såsom biologisk nedbrytning under markytan inte är tillräcklig för att avlägsna föroreningarna.
Finally, groundwater is a “hidden resource” which is quantitatively much more significant than surface water and for which pollution prevention, monitoring and restoration are more difficult than for surface waters due to its inaccessibility.
Grundvatten är slutligen en ”dold resurs” som kvantitativt har mycket större betydelse än ytvatten och som på grund av dess otillgänglighet gör det svårare att förebygga föroreningar, svårare att övervaka och återställa jämfört med ytvatten.