natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cohesion, competitiveness, employment and growth
De strukturella problem som ligger bakom anslutningsländernas låga BNP och sysselsättningsnivå är påtagliga och omfattande.
75 manufactures, particularly machinery and equipment, not produced domestically which are required for their continued development.
Att detta inte är omöjligt visar erfarenheten från Irland, men en verkningsfull intern politik i kombination med ett effektivt stöd från EU kommer att behövas för att lösa ländernas strukturella problem och öka sysselsättningsnivåerna och konkurrenskraften.
employment levels and competitiveness can be increased substantially, aswell as an efficient mix of internal policies.
I anslutningsländernas fall skulle dessa kunna öka tillväxttakten och därefter öka importen från nuvarande medlemsländer.
0 0 Any increase in GDP, therefore, goes disproportionately on purchasing goods from abroad, most especially from existing EUMember States, which account for some 60% of total imports, and in particular from Germany (which accounts for around 25% alone) and Italy (almost 10%).
En ökning av BNP är därmed inte proportionell mot ökningen av import. Detta gäller i synnerhet inköp från nuvarande medlemsländer i EU, som står för omkring 60 procent av den totala importen och särskilt Tyskland (som står för omkring 25 procent) och Italien (nära 10 procent).
Achieving high rates of growth by improving productivity performance and raising employment in the accession countries is not only important for raising living standards there and for generating the resources required to finance improvements in infrastructure, communal services and soon , it is also important for existingMemberStates .
För att uppnå en hög tillväxttakt krävs förbättrad produktivitet och ökade sysselsättningsnivåer i anslutningsländerna. Detta är viktigt för att höja levnadsstandarden i dessa länder och få fram de resurser som krävs för att finansiera förbättringar i bland annat infrastruktur och kommunala tjänster, men det är även viktigt för de nuvarande medlemsländerna.
Given the increasing interdependencies which exist in trade and investment, the economic development of the newMemberStates can potentially provide the dynamic to initiate and sustain higher rates of growth throughout the EU.
Med tanke på att det finns ett allt större ömsesidigt beroende inom handel och investeringar, kan den ekonomiska utvecklingen i de nya medlemsländerna komma att bidra med dynamik och få fart på och bevara en högre tillväxttakt i hela EU.
The gains to Germany and Italy, in particular, of stimulating growth in the newMemberStates are, therefore, substantial, though all existing EU countries stand to benefit from this and from the higher growth of the EU market which it will give rise to, in much the same way that they benefit from growth of the Cohesion countries and Objective 1 regions (see Part 4, section on the Structural Funds as a means for economic integration).
En stimulerad tillväxt i de nya medlemsländerna kan därmed innebära mycket stora vinster, i synnerhet för Tyskland och Italien. Alla nuvarande medlemsländer kan emellertid dra fördel av detta, och den resulterande högre tillväxten på EU:s marknad, på i stort sett samma vis som de drar fördel av tillväxt i sammanhållningsländerna och mål 1regionerna (se del 4, avsnittet om strukturfonderna som medel för ekonomisk integration).
Population in decline across Europe
Minskad befolkning i Europa
Structural deficiencies in endowment of infrastructure and human capital mean that these countries, aswell as many lagging and problem regions in the EU15, are notable to contribute as much as theymight to the competitiveness of theEUas awhole.
Strukturella svagheter i infrastruktur och humankapital gör att dessa länder, liksom många eftersatta problemregioner i EU15, inte kan bidra så mycket som de skulle kunna till EU:s konkurrenskraft.
Population in the EU15 has grown only slowly for many years.
Befolkningen i EU15 har i många år ökat mycket långsamt.
Since themid-1990s, growth has averaged only 0.3% a year, most of this being a result of net inward migration.
Sedan mitten av 1990talet har ökningen i snitt legat på 0,3 procent, till största delen som ett resultat av invandring.
In several Member States — Germany, Italy and Sweden, in particular — population would have fallen without this .
I flera medlemsländer, i synnerhet Tyskland, Italien och Sverige, hade befolkningen minskat om det inte varit för invandringen.
Natural population growth is projected to fall further in the future and with similar rates of migration as in the past, populationwill begin to decline inmostMember States over the next 20 years.
Den naturliga befolkningstillväxten beräknas sjunka ytterligare i framtiden och med en liknande invand-
The result is lower levels of income and employment in the EU than can potentially be achieved and lower growth potential to the detriment of all, not just those directly affected.
Resultatet är att inkomst- och sysselsättningsnivåerna är lägre i EU än vad som egentligen skulle kunna uppnås och dessutom är tillväxtpotentialen låg, vilket är till skada, inte endast för dem som påverkas direkt.
Reducing existing disparities would, therefore, strengthen the competitiveness of the EU economy and its capacity for sustained development.
Att minska rådande skillnader skulle därför stärka EU-ekonomins konkurrenskraft och dess förmåga att driva en hållbar utveckling.
And is set to fall further in future years
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Hur lång tid kommer det att ta för anslutningsländerna att komma i kapp?
Howlong will it take the accession countries to catch up?
rande ha en BNP per capita under 75 procent av genomsnittet år 2050.
0 0 The scale of the cohesion challenge posed by enlargement can be illustrated by ‘catch-up scenarios’, indicating howlong it will takeGDPper head in the newMemberStates togetherwith Bulgaria and Romania to reach theEUaverage on simple assumptions about their growth rates relative to the average rate in the present EU15.
Dessa kan visa hur lång tid det kommer att ta för de nya medlemsländerna, samt för Bulgarien och Rumänien, att komma upp i en BNP per capita i nivå med genomsnittet i EU genom att göra enkla antaganden om ländernas tillväxttakt i förhållande till det nuvarande EU15.
Both start from the latest forecast ofGDPper head in the different countries in 2004
Båda utgår från den senaste beräkningen av vad BNP per capita kan komma att vara i de olika länderna år 2004.
If growthwere to be sustained at a significantly higher rate than this, at 2½% above the EU15 average (implying growth of just over 5%a year if growth in the EU15 is 2½%), then convergence would, of course, happen withina shorter period of time.
Om tillväxttakten skulle hållas på en betydligt högre nivå än denna, 2 ½ procent över EU15:s genomsnitt (vilket skulle innebära en tillväxt på något över 5 procent per år om tillväxten i EU15 är 2 ½ procent), skulle konvergensen självfallet ske på kortare tid.
Nevertheless, the number of years involved remains considerable for many of the countries.
Det handlar emellertid fortfarande om många år för flera av länderna.
For Poland, for example, even at this rate, it wouldstill take 20 years or more for GDPper head to reach 75% of theEUaverage and many more years to converge to theEUaverage or close to it .
För Polen skulle det exempelvis fortfarande ta tjugo år eller mer för dess BNP per capita att uppnå 75 procent av EU:s genomsnitt och ytterligare många år för att komma i nivå med EU:s genomsnitt eller i närheten av det.
For Bulgaria and Romania, it would take much longer than this .
För Bulgarien och Rumänien skulle det ta ännu längre tid än så.
Nevertheless, at this rate of growth, the number of regions in the accession countries which require structural support because their GDPper head is below 75% of theEUav-erage is reducedmarkedly quicker than if growthwere to be slower.
Antalet regioner i anslutningsländerna som behöver strukturstöd eftersom deras BNP per capita ligger under 75 procent av EU:s genomsnitt minskar emellertid betydligt snabbare med denna tillväxttakt.
These scenarios should not be taken to imply that growth of 4% or 5%a year in these countries is the most that can be expected.
Presentationen av dessa scenarion innebär emellertid inte att en tillväxt på 4 eller 5 procent per år i dessa länder är det högsta som kan förväntas.
First, the experience of Ireland over the past decade shows what can be achieved in terms of rapid growth.
För det första visar erfarenheten från Irland vad som kan uppnås i termer av snabb tillväxt.
Secondly, growth potential in the newMemberStates will be greatly enhanced by improvements in the capital stock as a result of EU cohesion policy.
För det andra kommer EU:s sammanhållningspolitik att förbättra kapitaltillgången, vilket kommer att stärka de nya medlemsländernas tillväxtpotential avsevärt.
Even if rates of growth well above the average in the EU15 can be sustained in the long-term, these scenarios demonstrate that for most of the countries, catching-up to theEUaverage is likely to be a longterm process.
Dessa scenarion visar att, även om länderna på lång sikt kan bevara en tillväxttakt långt över genomsnittet i EU15, så kommer det troligtvis att ta lång tid för de flesta länderna att komma upp i EU:s genomsnittliga tillväxttakt.
If growth in all the countries can be sustained into the future at 1½% above that in the rest of the EU (i.e. 4% a year if growth is 2½% a year in the EU15), averageGDPper head in the 12 countries would remain below 60% of the enlarged EU27 average until 2017 (Graphs 1.6 and 1.7).
Om tillväxten på 1 ½ procent över EU:s genomsnitt (dvs. 4 procent per år om tillväxten är 2 ½ procent per år i EU15) även i framtiden kan bevaras i alla länderna skulle genomsnittlig BNP per capita i de tolv länderna ligga kvar på under 60 procent av det utvidgade EU27:s genomsnitt fram till år 2017 (diagram 1.6 och 1.7).
In this year, it would exceed 75% of the average only in Slovenia, Cyprus, the Czech Republic and Hungary .
Detta år skulle BNP endast komma över 75 procent av genomsnittet i Slovenien, Cypern, Tjeckien och Ungern.
If growthwere to continue at this rate, Slovakia would reach 75% of the average by 2019, but it would take the next country,Estonia, a further 10 years to attain this level.
Om tillväxten skulle fortsätta i denna takt skulle Slovakien nå 75 procent av genomsnittet år 2019, men det skulle ta följande land, Estland, ytterligare tio år att uppnå denna nivå.
In 2035—more than 30 years from now—Po- land would be approaching this threshold but it would take Latvia until 2041 to reach it .
År 2035 – om över trettio år – skulle Polen närma sig denna gräns, medan Lettland inte skulle nå den förrän 2041.
At this rate of growth, Bulgaria andRomaniawouldstill have a level ofGDPper head below 75% of the average in 2050.
Med denna tillväxttakt skulle Bulgarien och Rumänien fortfa-
Workingage population also set to decline
En befolkning som beräknas minska ytterligare under kommande år ringstakt som tidigare kommer befolkningen att minska i de flesta medlemsländerna under de kommande tjugo åren.
More relevantly for employment, population of workingage (15 to 64) is likely to begin falling earlier than the total .
Minskad befolkning förekom redan under andra hälften av 1990talet i många regioner (55 av de 211 NUTS 2-regionerna i EU15).
After 2010, decline will set in withina few years in all countries apart from Ireland and Luxembourg. In theEU15asawhole, the number is projected to be some 4% lower in 2025 than in 2000 but in the three southern Cohesion countries, 6% lower and in Italy, over 14% lower.
I anslutningsländerna minskade befolkningen i de flesta regioner under denna period (i 35 av de 55 NUTS 2regionerna), lika mycket på grund av en naturlig minskning som på grund av utvandring.
In the accession countries, population has already begun to decline in all except Cyprus, Malta and Slovakia, and in the last of these it is projected to begin falling before 2020 (Graph 1.8).
kommer en fortsatt långsam befolkningstillväxt att äga rum i alla medlemsländerna i EU15 under det som återstår av decenniet, förutom i Italien och Österrike, där befolkningen kommer att minska.
Simulation of GDP per head (PPS) in the accession countries, 2004-2040 (relative growth assumption 1.5% pa)
Simulering av BNP per capita (Köpkraft) i anslutningsländerna, 2004-2040 (antagande om relativ tillväxt på 1,5% per år)
Growth assumption: 1.5% per year higher than EU15 average
Antagande om tillväxt: 1,5% per år högre än EU15:s genomsnitt
N12 = new Member States plus BG and RO; MT: no data Source: DG REGIO calculations based on Eurostat, National accounts
N12 = nya medlemsländer plus BG och RO; MT: uppgifter saknas Källor: DG REGIO beräkningar baserade på Eurostat, nationella räkenskaper folkningen, vilket är viktigt för sysselsättningen.
Simulation of GDP per head (PPS) in the accession countries, 2004-2040 (relative growth assumption 2.5% pa)
Simulering av BNP per capita (Köpkraft) i anslutningsländerna, 2004-2040 (antagande om relativ tillväxt på 2,5% per år)
Growth assumption: 2.5% per year higher than EU15 average Source: DG REGIO calculations based on Eurostat, National accounts
Antagande om tillväxt: 2,5% per år högre än EU15:s genomsnitt
As a result, the number aged 65 and over will be 40% higher in 2025 than in 2000 in both regions.
Källor: DG REGIO beräkningar baserade på Eurostat, nationella räkenskaper
In the accession countries, workingage population is projected to decline over the remainder of the decade in all except Cyprus, Malta, Poland and Slovakia.
Befolkning i arbetsför ålder beräknas minska under det som återstår av årtiondet i alla anslutningsländer utom Cypern, Malta, Polen och Slovakien.
In the following few years, it will begin falling everywhere apart from Cyprus.
Under de därpå följande åren kommer befolkningen att minska överallt utom på Cypern.
In 2025, on the latest projections, the number of people aged 15 to 64 in the accession countries will be over 10% less than in 2000.
Enligt de senaste beräkningarna kommer antalet människor i åldrarna 15 till 64 att vara över 10 procent färre år 2025 än år 2000 i anslutningsländerna.
In Bulgaria and Latvia, it will be over 20% less, in Estonia, almost 30% less (Map A1.3).
I Bulgarien och Lettland kommer de att vara 20 procent färre och i Estland nära 30 procent färre (karta A1.3).
More people of workingage over 50
Fler människor över 50 i arbetsför ålder der de därpåföljande 10-15 åren kommer befolkningen även att minska i Belgien, Finland och Sverige.
Given these trends, increasing the number of people of this age who remain in work is of major importance from both an economic and social perspective and a key part of the European Employment Strategy.
Denna omfattande minskning av befolkning i arbetsför ålder kommer att åtföljas av en markerad förändring i åldersfördelningen.
To be successful, this will require changes in policies and attitudes not only towards
Människor i åldrarna 50 till 64, av vilka en stor del inte längre arbetar i många nuvarande och blivande medlemsländer, kommer att utgöra en allt större andel, medan unga människor som träder in på arbetsmarknaden kommer att stå för en minskad andel.
This widespread decline in workingage populationwill be accompanied by amarked shift in age
Befolkningen i arbetsför ålder (15 till 64 år) kommer troligtvis att minska tidigare än den totala be-
Projected decline in workingage population, 2000-2025
Projektnedgång i befolkning i arbetsför ålder, 2000-2025
Average annual % change
Genomsnittlig årlig förändring i %
Source: UN Demographic projections small populations, though also in Ile de France (Paris) and London (Map 1.3).
Källa: FN demografiska prognoser
early retirement but also towards the training of older people.
För att lyckas med detta krävs politiska förändringar och nya inställningar, inte bara gentemot tidig pension utan även utbildning av äldre människor.
Rising old-age dependency rates
Ökad äldreberoendekvot
Dependency rates calculated as above are informative but hypothetical, in the sense that they do not reveal how many people of workingage will be in employment to support those aged 65 and over in practice and not just in principle.
Minskningen av antalet människor i arbetsför ålder i Europa kommer att åtföljas av en stor och kontinuerlig ökning av antalet människor som är 65 år eller äldre, det vill säga den ålder som vanligen innebär pension.
Asnotedabove, only 64% of those of workingage were actually in employment in the EU15 in 2002 and in the accession countries, only 56%.
Fram till år 2025 beräknas befolkningen i denna ålderskategori växa med omkring 1 ½ procent per år i både EU15 och anslutningsländerna.
These figures, moreover, vary markedly betweencountries and regions.
På Irland, i Nederländerna och Finland, liksom på Cypern, Malta och i Slovenien beräknas befolkningen som är 65 år och äldre öka med 2 procent per år eller mer (karta A1.4)
The implication of these divergent demographic trends is a large rise in old-age dependency rates, the number of people of 65 and over relative to those of workingage .
Konsekvensen av dessa olika demografiska trender är en kraftig ökning av äldreberoendekvoten, antalet personer som är 65 år eller äldre i förhållande till de som är i arbetsför ålder.
In the EU15, the population aged 65 and over amounts to almost 25% of that of workingage — ie there are four people aged 15 to 64 for everyone of retirement age.
I EU15 uppgår befolkningen som är 65 år eller äldre till nära 25 procent av den arbetsföra befolkningen.
By 2025, the figure will rise to 36%, or less than three people of workingage for each one in retirement.
Det går med andra ord fyra människor i åldrarna 15 till 64 på varje pensionär. Denna siffra kommer att ha stigit till 36 procent till 2025.
In the accession countries, the rate is projected to increase from under 20% to over 30% during this period.
I anslutningsländerna beräknas siffran öka från under 20 procent till över 30 procent under samma period.
Especially large increases are projected in Italy, Finland, Sweden and Germany, where the dependency rate is set to rise to around 40% by 2025.
Särskilt stora ökningar kommer troligtvis att äga rum i Italien, Finland, Sverige och Tyskland, där äldreberoendekvoten beräknas ha stigit till 40 procent år 2025.
In the accession countries, the increase is expected to be particularlylarge in the CzechRepublic, Malta and Slovenia, where rates of 36–38% in 2025 are projected as against under 20% in 2000.
I anslutningsländerna förväntas ökningen vara särskilt stor i Tjeckien, Malta och Slovenien, där man beräknar ha en andel på 36-38 procent år 2025 i jämförelse med under 20 procent år 2000.
Even if the employment rate were to remain unchanged in the coming years, the actual dependency rate projected for 2025 inDenmark, the Netherlands, Portugal and the UK, aswell as in
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Del 1 – Sammanhållning, konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt – Rådande situation och tendenser gränserna
5 for
= för
Sources:
Källor: åldrarna i
© population / a
© för
(%) rates, rates,
0 5 befolkning /
0 population /
Hypotetiska
Old-age 1.3 at
Äldreberoendekvoter 1.3
Effective
Faktiska saknas
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Del 1 – Sammanhållning, konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt – Rådande situation och tendenser kommande år för att inte de beräknade demografiska trenderna skall leda till sociala spänningar.
Ireland and Luxembourg, would be lower than the rate in Italy now.
År 2025 beräknas äldreberoendekvoten överstiga 40 procent i 42 regioner, varav 12 finns i Frankrike och utgör 42 procent av landets totala befolkning.
working-age, having a job or being able to find one withina reasonable period of time is, therefore, invariably a precondition for social inclusion.
De lägsta nivåerna, under 25 procent, beräknas finnas representerade i flera yttre regioner med liten befolkning, såsom Azorerna, Madeira, Ceuta y Melilla, men även i Ile de France (Paris) och London (karta 1.3).
0 0 In all the accession countries, except for Bulgaria, the actual dependency rate is below theEUaverage, despite the relatively small proportion of workingage population in jobs.
Högre utbildning kombinerat med en mindre andel människor med pension kan bli resultatet när pensionsmönster förändras och äldres hälsa alltjämt förbättras.
If there is no substantial rise in employment in the coming years, however, the rate in many of the countries could rise above that in most existing EUMember States.
I framtiden kan det med andra ord mycket väl bli så att fler människor väljer att fortsätta arbeta efter den nuvarande pensionsåldern.
This emphasises the central importance of achieving a high level of employment in future years, supported by economic growth, if prospective demographic trends are not to lead to increasing social tension.
I detta hänseende kommer det att bli allt viktigare att dra nytta av äldres produktiva potential.
As indicated above, the proportion of those of workingage in employment has increased in most parts of the EU over recent years, contributing both to economic growth and to improving social cohesion.
Detta problem har även en regional dimension då demografiska strukturer och trender varierar markant mellan olika regioner som ett resultat av olikheter i mortalitet, fertilitet och in- och utflyttning.
In the accession countries, by contrast, the proportion in jobs has tended to decline with the opposite effect .
Regionalpolitik har därmed en tydlig roll att spela, exempelvis genom att underlätta rörlighet för äldre yrkesverksamma och dra fördel av deras entreprenörsanda och annat kunnande, samt att garantera dem tillgång till utbildning.
As described below, unemployment has, therefore, become amajor problem in many of these countries.
Äldreberoendekvoter som beräknats som ovan är upplysande, men hypotetiska i den bemärkelse att de inte visar hur stor andel av den arbetsföra befolkningen som kommer att ha ett arbete för att underhålla de som är 65 år och äldre i praktiken.
It also remains a problem in many parts of the EU15, despite the reduction which occurred from the mid1990s up until the recent slowdown in growth.
Som konstaterats ovan var endast 64 procent av den arbetsföra befolkningen i EU15 sysselsatt år 2002 och i anslutningsländerna endast 56 procent.
As also described below, significant numbers of people in both the present Member States and the new ones have levels of income which put themat risk of poverty in spite of the extensive social protection system which exists in all the countries concerned.
Dessa siffror varierar dessutom betydligt länder och regioner emellan.
Higher employment coupled with a smaller number of people drawing pensions might occur as retirement patterns change and the health of the elderly continues to improve .
Att bevara social sammanhållning är viktigt inte bara i sig självt, men även för att stärka ekonomisk utveckling, som annars kan hotas av missnöje och politisk oro om klyftorna i samhället är för stora.
In other words, it could well be the case that more people will choose to continue working beyond the present retirement age in future years.
Tillgång till arbete är av avgörande vikt eftersom detta i de flesta fall avgör om människor kan åtnjuta en dräglig levnadsstandard och samtidigt ge sitt bidrag till samhället.
In this regard, it will become increasingly important to exploit the productive potential of older people.
Att ha ett arbete eller att lyckas hitta ett arbete inom rimlig tid är därmed undantagslöst en nödvändig förutsättning för social integration för människor i arbetsför ålder.
There is, therefore, a clear role for regional policy in , for example, mobilising older workers and exploiting their entrepreneurial and other skills, aswell as in ensuring their access to training.
Italien och Sverige har exempelvis liknande äldreberoendekvoter enligt beräkningarna ovan, men en betydligt lägre sysselsättningsnivå i Italien innebär att landets faktiska äldreberoendekvot är 30 procent högre än i Sverige.