natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note: 1997 data for IRL and A. UK ­ GCSE '0' levels are included under ISCED 3. Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Andel av befolkningen som har avslutat minst gymnasieutbild­ning, per åldersgrupp, 1999
Graph 14 Unemployment rates of the popula­tion aged 25­59 by sex and level of education, EU­15, 1999
Arbetslöshetssiffror för befolknin­gen mellan 25­59 år uppdelade efter kön och utbildningsnivå.
Tertiary education secondary level dary level
Postgymnasial utbildning
Source: Eurostat ■ European Union Labour Force Survey
Kalla: Eurostat ­ EU:s arbetskraftsundersõkning
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat ­ EU:s arbetskraftsundersõkning
EU­wide, 8% of the population aged 25­64 participated in education/training (in the last four weeks) in 1999.
Inom hela EU deltog 8% av befolkningen mellan 25­64 i utbildning (de senaste fyra veckorna) under 1999.
Such training activities seem to be more prevalent in the Nordic countries, the Netherlands and the United Kingdom.
Sådan utbildningsverksamhet tycks förekomma i större omfattning i de nordiska länderna, Nederländerna och Förenade kungariket.
Older persons are less likely to receive training than younger persons.
Det är mindre troligt att äldre får utbildning än yngre.
Higher qualified persons are more likely than the low­qualified to participate in such training.
Det är mer troligt att högutbildade personer deltar i sådan utbildning än lågutbildade.
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL Percentage of 25­64 year­olds having participated in education or training in the last four weeks, 1999
EU­15 B DK D EL E F IRL Total 25­64 âr som har deltagit i utbildning under de senaste fyra veckorna, 1999
Note: 1997 data for IRL and A Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Totala offentliga utgifter för utbildning i % av BNP, 1997
Graph 16 Total public expenditure on educa­tion as a percentage of GDP, 1997
Andel av gruppen 25­64 är som har deltagit i utbildning under de senas­te fyra veckorna, efter utbildningsnivå, EU­15, 1998
Source: Eurostat ■ European Union Labour Force Survey
Kalla: Eurostat ­ EU:s arbetskraftsundersökning
In 1999, an estimated 162 million people were in employment in the Union, a rise of more than 7 million since 1995.
År 1999 var uppskattningsvis 162 miljoner människor yrkesverksamma i EU, vilket är en ökning med mer än sju miljoner sedan 1995.
This represents annual growth of around 1.2% per annum.
Detta utgör en årlig tillväxt på omkring 1,2% per år.
In 1999, employment increased by 1.6%.
År 1999 ökade sys­selsättningen med 1,6%.
The employment rate for the population aged 15-64 stood at 62% in 1999.
Sysselsättningen för befolkningen mellan 15­64 låg 1999 på 62%.
Trend in employment
Utveckling av sysselsättningen
Note: 1999 data on growth for EL, F, IRL and Ρ are based on forecasts.
Uppgifter från 1999 för EL, R; IRL och Ρ grundas på prognoser.
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey and National Accounts (ESA 95)
Källa: Eurostat ­ EU:s arbetskraftsundersökning och Nationalräkenskaper (ESA 95)
Graph 18 Employment rates (15­64 years), 1999
Sysselsättning (15­64 år) för 1999
Source: Eurostat ­ National Accounts (ESA 95)
Källa: Eurostat ­ Nationalräkenskaperna (ESA 95}
Employment of older workers
Sysselsättningen bland äldre
During the last decade, the EU employment rate of 55­64 year­old men fell by around 5 percentage points to stand at 47% in 1999.
Under de senaste tio åren har sysselsättningen ¡nom EU för män mellan 55­64 år minskat med omkring 5 pro­centenheter till 47% 1999.
The decline may be the result of a combination of job shortages, lower mobility and inadequate skills rather than the wish to retire early.
Nedgången kan vara resultatet av en kombination av brist på arbetstillfällen, mindre rörlighet och inadekvata färdigheter snarare än en önskan om att gå tidigt i pension.
In contrast, the comparable female rate rose by almost 4 points to reach 27% in 1999.
De jämförba­ra siffrorna för kvinnor steg däremot med nästan 4 procentenheter för att 1999 uppnå 27%.
Overall, 37% of the population aged 55­64 were in employment in 1999.
Totalt var 37% av befolkningen mellan 55­64 år sysselsatta under 1999.
EU­15 Employment rate. 55­64 years, 1999
Sysselsättning, 55­64 år, 1999
In 1999, the total number of unemployed in the Europe of Fifteen dropped below 16 million for the first time since 1992.
År 1999 föll det totala antalet arbetslösa i EU­15 under 16 miljoner för första gången sedan 1992.
This represents 9.2% of the labour force compared with 4.2% and 4.7% in the United States and Japan respectively.
Detta utgör 9,2% av arbetskraften jämfört med 4,2% och 4,7% i USA och Japan.
Between 1998 and 1999, Spain and Ireland recorded the largest falls in their unemployment rates although Spain continues to have the highest figure (15.9%).
Mellan 1998 och 1999 notera­de Spanien och Irland de största minskningarna i sina arbetslöshetstal, men Spanien fortsätter att ha de högsta talen (15,9%).
In contrast, Greece is the only country where the rate continues to rise.
Grekland är det enda landet där siffrorna fortsätter att stiga.
Unemployment rate
Arbetslöshetstal
Unemployment (1000), 1999
Arbetslöshet (1000), 1999
Source : Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat ­jämförbara antaganden som grundas på EU: arbetskraftsundersök ling
Graph 22 Trend ¡n the unemployment rate by sex, EU­15, 1992­1999
Figur 22 Tendens i arbetslösheten efter kön, EU­15, 1992­1999
Source : Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Kalla: Eurostat ­ jämförbara antaganden som grundas pà EU:s arbetskraft­sundersõkning
Source : Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat ­jämförbara antaganden som grundas pá EU:s arbetskraft­sundersõkning
EU­wide, 8.5% of young people (aged 15­24) were unemployed in 1999.
Inom hela EU var 8,5% av de unga (mellan 15­24) arbetslösa under 1999.
The unemployment rate (asa per­centage of the labour force) among young people was 17.9%.
Arbetslöshetstalen (i procent av arbetskraften) bland unga var 17,9%.
The differences between these two percentages vary significantly between countries.
Skillnaderna mellan dessa båda procentsatser varierar mycket från en medlemsstat till en annan.
While the first figure shows that a relatively small pro­portion of young people is unemployed, the second one gives an indication as to the labour market situation for young people.
Medan den första siffran visar att en relativt liten andel av de unga är arbetslös, ger den andra en indikation om arbetsmarknadssituationen för de unga.
For most countries, youth unemployment fell between 1998 and 1999, in line with the overall drop in unemployment.
I de flesta länder mins­kade ungdomsarbetslösheten mellan 1998 och 1999 i linje med den totala minskningen av arbetslösheten.
Youth unemployment/population ratio
EU­15 B DK Ungdeomsarbetslöshet/andel av befolkningen
Youth unemployment rate
Ungdomsarbetslöshet
Source: Eurostat ­ comparable estimates based on the European Labour Force Survey
Källa: Eurostat ­ jämförbara antaganden som grundas pàEU s arbetskraftsundersökning
Graph 23 Youth unemployment/population ratio (15­24 years), 1999
Ungdomsarbetslöshet i förhål­lande till befolkningen (15­24
Graph 24 Youth unemployment rates (15­24 years) by sex, 1999
Ungdomsarbetslöshet (15­24 år) efter kön, 1999 ár), 1999
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Kalla: Eurostat ­ EU:s arbetskraftsundersökning
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat ­ EU:s arbetskraftsundersökning
Long­term unemployment
Långtidsarbetslöshet
In 1999, 4.2% of the EU­15 working population were affected by long­term unemployment.
År 1999 var 4,2% av den arbetsföra befolkningen i EU­15 drabbad av långtidsarbetslöshet.
Put another way, 45% of unemployed people were jobless for at least one year.
Annorlunda uttryckt var 45% av de arbetslösa utan arbete under minst ett år.
The long­term unemployment rate has fallen in recent years but remains relatively high (around 7%) in Spain and Italy.
Siffrorna för långtidsarbetslösheten har sjunkit de senaste åren, men de är fortfarande ganska höga (runt 7%) i Spanien och Italien.
For young people aged 15­24, 9.4% of the EU working population were unemployed for at least six months.
För unga mel­lan 15­24 var 9,4% av den arbetsföra befolkningen i EU arbetslösa under minst sex månader.
EU­15 Β DK D Long­term unemployment rate (12 months or more)
Långtidsarbetslöshet (12 månader eller mer)
Persons unemployed for 12 months or more as a percentage of total unemployed, 1999 45 57 21 51 55
Arbetslösa under 12 månader eller mer i % av det totala antalet yrkesverksamma, 1999 45 57 21 51 55 46
Youth long­term unemployment rate (6 months or more)
Arbetslöshet bland unga (6 månader eller mer)
Young persons unemployed for 6 months or more as a percentage of total unemployed 1999 53 59 16 52 73 59
Unga arbetslösa under 6 månader eller mer i % av det totala antalet arbetslösa, 1999 53 59 16 52 73
Source: Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat ­ jämförbara antaganden som grundas på EU:s arbetskraftsundersõkning
Graph 26 Youth unemployment rates by dura­tion, 1999
Ungdomsarbetslöshetssiffror efter varaktighet 1999
Graph 25 Unemployment rates by duration, 1999
Arbetslöshetssiffror efter varakti­ghet, 1999
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Källa: Eurosta t­E U:s arbetskraftsundersõkning
Social protection expenditure
Socialförsäkringskostnader
In 1998, EU social protection expenditure represented 27.7% of GDP, confirming the downward trend in this indicator observed since the peak of 28.9% in 1993.
År 1998 utgjorde EU:s socialförsäkringskostnader 27,7% av BNP, vilket bekräftade en nedåtgående trend när det gäller denna indikator sedan toppen på 28,9% 1993.
There are considerable differences between Member States with quite a clear north/south divide.
Det råder avsevärda skillnader mellan med­lemsstaterna med en tydlig skiljelinje mellan nord och syd.
Despite these disparities, social protection expendi­ture is tending to converge with the largest increases in recent years being observed in the countries with the lowest levels of expenditure.
Trots dessa skillnader tenderar socialförsäkringskostnaderna att sammanfalla med de största ökningarna de senaste åren som noterats i de länder som har de lägsta kostnadsnivåerna.
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Källa: Eurostat ­ Europeiska systemet för statistik om social trygghet (ESSPROS)
Graph 27 Expenditure on social protection per head of population, 1998
Socialförsäkringsutgifter per invånare, 1998
Graph 28 Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU­15, 1998 lOOOC^PPS
Socialförsäkringsintäkter efter kategori i procent av de totala intäkterna, EU­15, 1998
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Källa: Eurostat ­ Europeiska systemet far statistik om social trygghet (ESSPROS)
Old age benefits
Förmåner vid ålderdom
In most Member States in 1998, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
I de flesta medlemsstater 1998 gick den största delen av socialförsäkringsutgifterna till äldre och efterle­vande.
This was especially true of Italy (64.0% of total benefits against the EU ave­rage of 45.7%).
Detta gällde särskilt Italien (64,0% av de totala förmånerna mot 45,7% i genomsnitt i EU).
EU­wide, benefits paid under the old­age and survivors functions rose by 22% in real terms during the period 1990­1998.
I hela EU steg förmåner vid ålderdom och efterlevande med 22% i reella tal under perioden 1990­1998.
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Sjukdom/ha I»­ och sjukvård och funktionshinder 35,1 K
Sickness/health care and Disability 35.1 S
Förmåner vid ålderdom och for efterlevande
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Källa: Eurostat ■ Europeiska systemet för statistik om social trygghet (ESSPROS)
Income distribution
Inkomstfördelning
At EU level, the bottom (poorest) 20% of the population received 7.6% of total income in 1996, while the top (richest) 20% received 39.3% of total income, i.e. 5.2 times more.
På EU­nivå fick de nedre 20% av befolkningen (de fattigaste) 7,6% av den totala inkomsten 1996, medan de översta 20% (de rikaste) fick 39,3% av den totala inkomsten, dvs. 5,2 gånger mer.
This gap between the most and least well­off persons is smallest in Denmark (2.9) and Sweden (3.7).
Klyftan mellan de bäst och de sämst ställda är minst i Danmark (2,9) och Österrike (4,0).
It is widest in the four southern Member States where average income is the lowest in the Union.
Den är störst i de fyra sydliga med­lemsstaterna där genomsnittsinkomsten är lägst i EU.
(3) ■ All UK except Inner London (newly ere a­tedr •gion with very high GDP/head)
(2) Hela UK; (3) = Hela UK utom London (innerstade il
Around 17% of EU citizens had an equivalised income that was less than 60% of the national median in 1996.
Omkring 17% av EU­medborgarna har en inkomst som 1996 var lägre än 60% av den nationella media­ninkomsten.
The proportion of 'poor' people was relatively high (over 20%) in Greece and Portugal and lowest in Denmark, Luxembourg, Netherlands, Austria and Sweden (11­14%).
Andelen fattiga var relativt stor (över 20%) i Grekland och Portugal och lägst i Danmark, Luxemburg, Nederländerna, Österrike och Sverige (11­14%).
Social benefits reduce the propor­tion of poor people in all Member States but to very differing degrees: the reduction ranging from around 10% in Greece and Italy to over 60% in Denmark, almost double the EU average.
Sociala förmåner minskar andelen fattiga i alla medlemsstater men i mycket olika omfattning: minskningen går från omkring 10% i Grekland och Italien till över 60% i Danmark, nästan dubbelt så mycket som EU­genomsnittet.
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL A Percentage of the population with an income less than 60% of the national median, before and after social benefits (1), 1996
EU­15 B DK D EL E F IRL Andel av befolkningen med en Inkomst som är lägre än den nationella medianinkomsten, 1996
After social benefits Before social benefits
Efter sociala förmåner före sociala förmåner
National currency symbol 60% of med. ann. inc. (ne) 60% of med. ann. inc. (PPS)
Symbol för den nationella valutan 60% av den ärliga medianink. (ne) 60% av den ärliga medianink. (KK5)
EU­15 estimate excludes FIN, S. (1) Social benefits other than pensions, i.e. pensions are included 'before' and 'after'.
(1) I ­ uppgifter I 1000s Källa: Eurostat ­ Europeiska gemenskapens hushâllspanel.
Graph 33 Percentage of the population living in (persistent) poverty, 1996
Andel av befolkningen som lever i (ständig) fattigdom, 1996
Graph 34 Percentage of the population on a low income before and after social benefits other than pensions, 1996 c_ Poor
Andel av befolkningen som har en låg inkomst före och efter andra sociala förmåner än pension, 1996
■ At least once poor (2)
■ Fattiga minst en gång (2)
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL A Ρ FIN Share of households in which no member is in employment among all households in which at least one person is active (%)
Andel av befolkningen som lever i hushåll där medlemmarna är i arbetsför ålder men saknar arbete (%)
Poverty rates (%) among the population living in ..., 1996
1996 där ingen har arbete (1)
(1) Persons living in households (in which at least one person is active) in which no member is in employment.
(1) Personer som lever i hushåll där medlemmarna är i arbetsför ålder (där minst en person är 25­54 år) och ingen är yrkesverksam (2) Personer som lever i hushåll dar medlemmarna är i arbetsför ålder och där minst en medlem (oavsett ålder) är yrkesverksam.
(2) Persons living in households (In which at least one person is active) in which at least one member is in employment Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey, 1999. IRL ­ LFS 1997.
Källa: Eurostat ­ Europeiska unionens arbetskraftsundersökning 1999.
DK ­ European Community Household Panel, 1996.
Fattigdomssiffror för personer som lever i hushåll där parterna är arbetslösa, arbetar och alla typer av hushåll, 1996
Jobless households (1)
­ Hushåll där parterna ararbetslösa (1) ■ Hushåll dar parterna arbetar (2)
■ Working households (2) • All households
■ alla hushåll
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Källa: Euro tat ­ EU:s arbetskraftsundersõkning
Source: Eurostat · European Community Household Panel
Källa: Eurostat ­ EU:s arbetskraftsundersõkning
Female employment
Sysselsättning bland kvinnor
Between 1989 and 1999, the EU employment rate for males fell by almost 3 percentage points.
Mellan 1989 och 1999 föll sysselsättningstalen för män i EU med 3 procentenheter.
Over the same period, the rate for females rose by 6 points, thereby narrowing the gap between the sexes.
Under samma period steg siffrorna för kvinnor med 6 procentenheter. På sä sätt minskades klyftan mellan könen.
However, the rate for males (72%) remains considerably higher than that of females (53%).
Siffrorna för män (72%) förblir avsevärt högre än siffrorna för kvinnor (53%).
Female rates are highest in the three Nordic countries.
Siffrorna för kvinnor är högst i de tre nor­diska länderna.
Graph 37 Female employment rates (15­64 years), 1989 and 1999
Andel som arbetar deltid efter kön, 1999
Graph 38 Percentage of persons in employ­ment working part­time, by sex, 1999
Sysselsättning bland kvinnor (15­64 år), 1989 och 1999
■ Female
■ Kvinnor
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Kalla: Eurostat ­ EU:s arbetskraftsundersökning
Earnings of men and women
Kvinnors och mäns inkomster
EU-wide, the average earnings of a woman in 1998 were estimated at 23% less than the earnings of a man (industry and services).
I hela EU uppskattades en kvinnas genomsnittliga inkomster 1998 ligga 23% lägre än en mans inkomst (industri och tjänster).
Overall, the smallest differences are found in Belgium, Denmark, France, Luxembourg and Sweden, although a sectoral analysis produces different results.
Totalt fanns de minsta skillnaderna i Belgien, Danmark, Frankrike, Luxemburg och Sverige, fastän en analys per sektor ger andra resultat.
In general, the gap bet­ween the sexes appears to be narrowing: in 1995, the average for the Union was 26%.
I allmänhet tycks klyftan mellan könen ha blivit mindre: under 1995 var genomsnittet för unionen 26%.
Although it is not possible to determine whether women are paid less for equal work, it can be concluded that women are in lower-paid positions.
Fastän det inte är möjligt att fastställa om kvin­nor får lägre betalt för likvärdigt arbete, kan man konstatera att kvinnor befinner sig i sämre betalda positioner.
See methodological notes Source: Eurostat - Harmonised statistics on earnings 1998. B, EL.
Industri och tjänster Industri se förklaringarna Källa: Eurostat ­ Harmoniserad inkomststatistik för 1998.
No data available for B. D. EL. IRL and I
Inga uppgifter för B, D, EL, IRL och I
No data available for F, IRL, 1 and FIN
Inga uppgifter för F, IRL, I, FIN
Source: Eurostat - Harmonised statistics on earnings
Källa: Eurostat ­ Harmoniserad inkomststatistik
Life and health expectancies
Förväntad livslängd och förväntad hälsa
Life expectancy continues to rise and now stands at 81 years for women and 75 for men.
Den förväntade livslängden fortsätter att öka och är nu 81 år för kvinnor och 75 år för män.
In all Member States, women live longer then men.
I alla med­lemsstater lever kvinnor längre än män.
The southern Member States have made great strides to close the gap with the north.
I de södra medlemsstaterna har stora ansträngningar gjorts för att minska skillnaden i förhållande till länderna i norr.
EU­wide, women can expect to live to 62 years of age without any disability and 74 years without any severe disability.
Inom hela EU kan kvinnor förvänta sig att leva till 62 års ålder utan några funktionsnedsättningar och till 74 års ålder utan några allvarliga funktionsned­sättningar.
The corresponding figures for men are 60 and 69 years.
Motsvarande siffror för män är 60 respektive 69 års ålder.
Life expectancy, 1998
Förväntad livslängd, 1998
Life expectancy without disability. 1994
81 lions nedsät tninga r, 1994 (skall uppdateras med uppgifter från 1996)
Source: Eurostat ­ Demographic Statistics and European Community Household Panel
Källa: Eurostat ­ Demografisk statistik och Europeiska gemenskapens hushâllspanel
Graph 41 Major causes of death by age­group, EU­15, 1997 by level of education, EU­15, 1996
De främsta dödsorsakerna per åldersgrupp, EU­15, 1997
Tertiary education
Lägre än grundskola
Upper secondary level
Postgymnasial utbildning
Less than secondary level
15­24 25­34 ϋ Öbrigt
D External causes of injury and poisoning
■ Hjärt­ och kärlsjukdomar
Source: Eurostat ­ Mortality Statistics
Källa: Eurostat ­ Statistik över mortaliteten
Source: Eurostat ­ European Community Household Panel
Källa: Eurostat ­ Europeiska gemenskapens husällspanel.
Around 4.1% of EU workers were victims of a working accident (resulting in more than three days' absen­ce from work) in 1998.
Omkring 4,1% av arbetstagarna i EU var 1998 offer för olycksfall i arbetet (som ledde till mer än tredagars frånvaro).
These accidents resulted in around 149 million days being lost to the economy.
Antalet olycksfall i arbetet resulterade i ungefär 149 miljoner förlorade arbetsdagar.
Road transport fatalities have fallen by 44% since 1970 but there were still over 40 000 deaths on EU roads recorded in 1998.
Olyckor i vägtrafiken har minskat med 44% sedan 1970 men ligger 1998 fortfarande på över 40 000 dödsfall på vägarna i EU.
Working accidents (1) per 100 000 employed persons, 1998
EU­15 B DK Olycksfall i arbetet (1) per 100 000 anställda, 1998
(1) Only those working accidents that lead to more than 3 days absence are included Source: Eurostat ­ European Statistics on Accidents at Work (E5AW)
(1) Endast de olycksfall i arbetet som lett till mer än 3 dagars frånvaro är medräknade. Källa: Eurostat ­ Statistik över olycksfall i arbetet (ESAW)
Graph 43 Accidents at work by type of activity EU­15, 1998
Olycksfall i arbetet per typ av verksamhet EU­15, 1998
Construction
Tillverkning
Agriculture, hunting and forestry
Hotell och restaurang
Transport, storage and communication
Grossist­ och detalj­handel; reparationer
0 2000 4000 6000 8000 10000 Per 100 000 employed persons Source: Eurostat ­ European Statistics on Accidents at Work (ESAW)
Källa: Eurostat ­ Statistik över olycksfall i arbetet (ESAW)
Key social indicators per Member State
De viktigaste sociala indikatorerna per medlemsland
Percentage of the population aged 18-24 having left education with low qualifications
3 Andel av befolkningen mellan 18­24 som har lämnat utbildningen med låga meriter
Percentage of the population with an income less than 60%
11 Förmåner vid ålderdom i procent av de totala sociala förmånerna % 12 Inkomstfördelning (andel S80/S20)Andel idel 13 Andel av befolkningen som har en inkomst som är lägre än 60% av den
16 Average earnings of women as a percentage of men's
73 79 82 72 i procent av mäns inkomster Förväntad livslängd vid födseln
% 1998 Years 1999 Years 1999
­ män År Förväntad livslängd vid födseln ­ kvinnor År Förväntad livslängd vid födseln utan
18 disability - males Life expectancy at birth without disability - females Percentage of employed persons who had a working accident
61 funktionsnedsättningar ­ män År 17d Förväntad livslängd vid födseln utan funktionsnedsättningar ­ kvinnor År 18 Andel av de anställda som råkat ut för olycksfall i arbetet %
Reading note for each key indicator
Förklaring till varje nyckelfaktor
In 1999, the number of persons aged 65 and over corresponded to 24% of what is considered to be the working age
År 1999 motsvarade antalet personer som är 65 och äldre 24% av vad som anses vara den arbetsföra befolkningen (15­64 år).
EU-wide, 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (in the last four weeks) in 1999.
I hela EU har 8% av befolkningen mellan 25­64 deltagit, i utbildning (de senaste fyra veckorna) under 1999.