natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Very few cities are ‘islands’, so policies are influenced by neighbouring towns and cities, as well as by regional, national and European policy.
Väldigt få städer är isolerade öar. Istället påverkas de av såväl grannstäder som regionala, nationella eller europeiska beslut.
Fewer policy decisions can now be taken solely by government (see Box 3).
Allt färre beslut kan tas av politiker eller myndigheter (se ruta 3).
The private sector and agencies are increasingly responsible for public transport, road construction and even land use decisions.
Privata intressen är i allt högre grad involverade i beslut som rör kollektivtrafik, vägbyggen och till och med markanvändningsbeslut.
Increasingly, too, those affected as users, businesses and residents expect to be fully involved in decision-making and may cause problems if they are not.
Även de som påverkas av besluten - som till exempel användare, företag eller boende - förutsätter att de får vara med och påverka beslutsprocessen och sätter sig på tvären ifall de inte får det.
How can this complexity be made manageable?
Hur kan man få något genomfört i en sådan komplicerad situation?
Cities' responsibility for policy(% of cities)
Städers ansvar för olika åtgärder (%)
Information provision
Informationsförsörjning
Box 3: Cities’ responsibilities are shared with other organisations.
Ruta 3: Ansvaret delas mellan många olika organ. Detta komplicerar beslutsprocessen.
This varies from city to city as the diagram shows, and can complicate decision-making.
Vem som har ansvaret för vad varierar från stad till stad, som diagrammet visar.
(Data from 60 European cities in PROSPECTS)
(Data från 60 städer i PROSPECTS)
Objectives often conflict with one another.
Målkonflikter uppstår ofta.
The ‘best’ transport policy for a particular city will depend very much on the emphasis which is given to reducing congestion, improving the environment, strengthening the economy and protecting those who are disadvantaged.
Vad som är den bästa strategin för en specifik stad kommer att variera beroende på vilken tonvikt man lägger på att minska trängsel, förbättra miljön, stärka ekonomin och att skydda utsatta grupper.
These objectives are often in conflict – an action which seems appropriate for one objective may be inappropriate for another.
De här målen står ofta i konflikt med varandra. En åtgärd som verkar lämplig för ett av målen kan vara olämplig för ett annat.
How can these conflicts be reconciled?
Hur kan dessa målkonflikter lösas?
There are so many possible solutions to choose from.
Olika policyverktyg Det finns så många möjliga lösningar att välja nullbland.
Fortunately, we now have available a much wider range of possible policy interventions, including land use, information technology, management and pricing to add to the conventional provision of new infrastructure.
Lyckligtvis har vi numera tillgång till en mycket större vidd av möjliga åtgärder - däribland markanvändningsåtgärder, informationsteknologi och prissättning - att ta till förutom det traditionella byggandet av ny infrastruktur.
However this, too, brings its difficulties. We know much less about the potential of some of these newer solutions, or how well they work in different situations.
Men det här medför också nya svårigheter eftersom vi vet mindre om vilken potential dessa nya åtgärder har, eller hur de fungerar i olika situationer.
Increasingly, too, the best solution will be a package of measures.
I allt större utsträckning kommer den bästa lösningen att vara en kombination av åtgärder.
How can the best packages of measures be put together?
Hur kan man bäst sätta samman ett åtgärdspaket?
Increasingly, there are obstacles to implementation.
Det finns i allt högre grad hinder för genomförande.
A further challenge is the range of obstacles which limit a city’s ability to implement these individual solutions.
En annan utmaning är de hinder som begänsar en stads möjligheter att genomföra sina lösningar. Hindren består av de komlicerade institutionella förhållandena som nämndes ovan.
Such barriers include the complex institutional structures mentioned above, but also legal restrictions on the use of certain measures, financial restrictions on the overall budget or the ways in which it can be spent, political and public opposition to certain types of policies, and practical limitations on physical and technological changes.
Men det finns även juridiska begränsningar för vissa åtgärder, liksom finansiella hinder i form av budgettak, eller begränsningar hur pengar kan användas, samt såväl politiska som opinionsmässiga hinder.
Traditionally, such specific barriers have rarely been recognised, with politicians left to deal with them as best they can.
Traditionellt har sällan sådana hinder identifierats, utan politiker har lämnats att försöka komma till rätta med dem bäst de kan.
What real obstacles exist to policy implementation and how can they be overcome?
Vilka verkliga hinder finns för genomförandet av strategier, och hur kan man komma till rätta med dem?
How the Decision Makers’ Guidebook can help meet the challenges
Hur Beslutfattarens handbok kan underlätta att anta utmaningen
To help answer the questions raised above, the Decision Makers’ Guidebook contains the following sections, each giving guidance on one aspect of the decision-making process.
Beslutsfattarens handbok innehåller korta kapitel som kan bidra till svar på frågorna ovan.
Each section is based on experience in European cities.
Varje kapitel fokuserar på en aspekt av beslutsprocessen, baserade på erfarenheter i europeiska städer.
The Guidebook includes a number of case studies and key references.
Handboken innehåller ett antal fallstudier och nyckelreferenser.
The decision-making context: The Guidebook sets out the limits to cities’ ability to make their own decisions and the reasons for this.
Den institutionella ramen: Handboken beskriver de ramar inom vilka städerna kan fatta sina egna beslut och orsakerna till dessa begränsningar.
It explains how cities should respond to outside influences and discusses how far ahead cities should plan.
Den försöker förklara hur en stad ska förhålla sig till dessa ramar och diskuterar hur långt in i framtiden man bör planera.
Approaches to decision-making: The range of approaches to decision-making that have been used in real cities are described, together with their strengths and weaknesses.
Angreppssätt vid planering: Olika angreppssätt som städer verkligen använt beskrivs tillsammans med styrkor och svagheter hos dem.
The Guidebook identifies three types of approach and notes that most cities use a mix of them.
Handboken identifierar tre typer och noterar att de flesta städerna använder en blandning av dem.
Participation: The benefits of effective participation and various forms of participation are explained.
Samråd: Nyttan av effektivt samråd och olika typer av samrådsförfaranden beskrivs.
The Guidebook also describes how to get the best results from participation through the best choice of method, timing and involvement of appropriate groups.
Handboken beskriver också hur man kan nå så bra resultat som möjligt genom att välja rätt metod, rätt tidpunkt och samråd med rätt grupper.
A logical structure: This section of the Guidebook sets out a logical sequential structure for all the phases of transport planning and for subsequent monitoring.
En logisk struktur: Detta kapitel i handboken introducerar en logisk arbetsordning för de olika faserna i transportplaneringen.
This structure provides the framework for subsequent sections of the Guidebook and links them together.
Resten av handboken följer sedan den logiska strukturen som binder samman de olika kapitlen.
Suggested objectives null
Förslag på mål null
Objectives, indicators and targets: The Guidebook explains the need to specify objectives and to determine their priority and indicates how this can best be done.
Mål, indikatorer och prestationsmål: Handboken beskriver nödvändigheten i att specificera mål och att avgöra deras inbördes prioritet. Den antyder hur detta kan göras på ett bra sätt.
A list of widely-used objectives is presented and defined.
En lista på ofta använda mål redovisas.
‘Sustainability’ is presented as a key objective and is defined in relation to other objectives.
Hållbarhet presenteras som ett överordnat mål och definieras i relation till de övriga målen.
The importance of indicators and performance targets is demonstrated and guidance is given on how they can be set and used.
Vikten av etappmål, indikatorer och prestationsmål demonstreras och vägledning ges om hur dessa kan användas.
Problem identification: This section is concerned with how to identify problems and their seriousness and suggests ways of identifying potential future problems and their likely severity.
Problemanalys: Detta kapitel behandlar hur man kan identifiera problem och hur allvarlliga de är. Det föreslår sätt att identifiera potentiella problem i framtiden och deras sannolika allvarlighetsgrad.
It discusses problem-centred planning as a way of focusing solutions and contrasts city-wide problems with those affecting limited groups of citizens and organisations.
Kapitlet diskuterar problemstyrd planering som ett sätt att formulera lösningar och kontrasterar stadsövergripande problem med sådana som drabbar färre, fast på ett allvarligare sätt.
Policy instruments: Policy instruments (or measures) are the tools at the planner’s disposal to overcome problems and achieve objectives.
Policyverktyg: Policyverktyg (eller åtgärder) är de verktyg planeraren har till sitt förfogande för att komma till rätta med problem och uppnå uppställda mål.
The Guidebook indicates the range of policy instruments and ways of selecting them, including sources of information on their likely performance.
Handboken skisserar vilka typer av åtgärder som finns och hur man kan välja mellan dem. Där finns också källor till information om hur de kan fungera.
It also suggests which instruments are likely to be effective in city centres, inner and outer suburbs and in smaller urban areas.
Den antyder också vilka åtgärder som kan fungera i centrala delar av en stad, i närförorter, yttre förorter eller i mindre städer.
This section is essentially a summary of an important area which is covered in full in the PROSPECTS Policy Guidebook (see Section 3 below for information).
Det här kapitlet är i stort sett en sammanfattning av ett viktigt ämne som behandlas mer i detalj i Policyhandboken (se kapitel 3 nedan för mer information)
Barriers to implementation: Barriers are obstacles that prevent policies being implemented or limits or delays their implementation in some way.
Hinder för genomförande: Ofta är vi förhindrade att använda vissa åtgärder, och det kan finnas problem som begränsar eller försenar genomförandet.
These barriers may be legal, institutional, financial, practical or technological.
Sådana hinder kan vara juridiska, politiska, institutionella, finansiella, praktiska eller tekniska.
Barriers may also be related to the acceptability of a policy to the general public or to sections of it.
Avsaknad av acceptans bland befolkningen, eller delar av den, för en viss åtgärd kan också utgöra hinder för genomförandet.
The Guidebook identifies real and potential barriers and suggests how they may be overcome in the short and longer term (see Box 4).
Handboken identifierar verkliga och potentiella hinder och föreslår sätt att överkomma dessa på kort eller lång sikt (se ruta 4)
Box 4: Examples of political barriers in the 60 PROSPECTS cities
Strategiformulering: Detta avsnitt behandlar den viktiga och svåra frågan om hur vi skall sätta samman olika åtgärder till lämpliga strategier för uppnå mål, som ofta kan vara i konflikt med varandra.
Strategy formulation: This section is concerned with the important and difficult area of putting measures together to form suitable strategies to meet a range of often conflicting objectives.
Vi beskriver fördelarna med integrerade strategier (strategier där de olika faktorerna sammanverkar för att nå målen).
It describes the benefits of integrated strategies (strategies whose components reinforce one another in attaining objectives).
Vidare introduceras nyckelfaktorer och sekundära faktorer för en sådan strategi.
The key elements and secondary elements of such a strategy and how it should take account of future uncertainty are introduced .
Avsnittet behandlar också hur vi ska ta hänsyn till osäkerheten om framtiden.
Types of models and their most appropriate uses are presented: these include policyexploring models, sketch planning models, and land use and transport interaction models.
Tre olika modelltyper presenteras, var och en med olika användningsområden,nämligen policyutforskare, skissmodeller och större integrerademark-och transportanvändningsmodeller.
This section also discusses the limitations of models; that is to say, what they can and cannot be expected to represent.
Modellernas begränsningar – vad de kan och vad de inte kan förväntas klara – diskuteras. Avsnittet anknyter till det viktiga området transportmodellering.
Appraisal and evaluation: Appraisal is the process of deciding (in advance) how well a scheme or strategy is likely to perform.
Konsekvensvärdering och utvärdering: Med konsekvensvärdering menar vi en värdering på förhand hur bra en strategi är.
Evaluation is the process of deciding how well it has performed, after implementation.
Utvärdering är en värdering i efterhand hur bra det blev.
The need for and frameworks for appraisal are described as is the incorporation of objectives into this process.
Avsnittet understryker behovet av en konsekvensvärdering och för ett fast ramverk för en sådan värdering.
The Guidebook indicates how the appraisal and evaluation framework can be used to help make decisions, including dealing with the problem of uncertainty.
I handboken beskrivs hur ramverket för konsekvensvärdering och utvärdering kan användas för att underlätta beslutsfattande, inklusive hur osäkerhet kan hanteras.
Optimisation: Optimisation is a means of selecting the best solution to a given set of transport problems or the best strategy to meet a set of objectives, within the constraints imposed by the practical barriers to implementation.
Optimering: Optimering är en metod för att hitta den bästa lösningen på givna transportproblem, eller den bästa strategin för att klara ett antal mål med de begränsningar som finns i form av praktiska hinder för genomförande.
The optimisation process and the circumstances in which its use is appropriate are described in the Guidebook.
Optimeringsprocessen - och när det är lämpligt att använda den - beskrivs i Handboken.
Implementation and monitoring: The implementation process is described, with emphasis on the sequencing of measures, particularly as a means of overcoming barriers and constraints.
Genomförandeochuppföljning: Genomförandeprocessen beskrivs, med betoning på i vilken ordningsföljd åtgärderna skall genomföras i.
The importance of measuring, or monitoring, the success of schemes after implementation is set out.
Ordningsföljden är speciellt viktigt för att övervinna hinder och begränsningar.
Edinburgh: A city with the tourist, the pedestrian and public transport in mind, but where public transport operations are outside the control of the local authority.
Edinburgh: En stad som lägger särskild vikt vid turism, gång och kollektivtrafiken, men där kollektivtrafikoperatörerna ligger utanför de lokala myndigheternas kontroll.
It puts emphasis on participation to help overcome barriers.
Särskild vikt läggs vid samråd för att överbrygga barriärer och hinder för genomförandet.
Madrid: The rapid movement of population to the suburbs and the resulting significant changes in transport demand and land use patterns is a dominant influence on policy making in Madrid.
Madrid: Planeringen i Madrid är i stor utsträckning motiverad av den stora befolkningsökningen i förorternaochdendärmedökade transportefterfrågan.
There has been recent investment in transport infrastructure and on public transport integration.
Under det senaste decenniet har man investerat i transportinfrastruktur och samordning av kollektivtrafiken.
Vienna: Vienna increasingly uses a consensusbased approach and focuses on polycentric development to help reduce urban sprawl, together with an increase in the use of public transport, walking and cycling.
Wien: Wien använder i allt större utsträckning en konsensusorienterad ansats och fokuserar på dels en mångcentrisk utveckling för att minska stadsutbredningen,delsökad kollektivtrafikanvändning, cykel och gång.
Oslo: Decision-making in the Oslo region is very complex with responsibilities spread among various levels of government.
Oslo: De institutionella förhållandena i Oslo är komplicerade, med ansvaret fördelat på många olika myndighetsnivåer.
The decision-making approach is plan-led, with a statement of objectives and analysis of problems leading to consideration of appropriate measures.
Ansatsen är planstyrd (målsättning och analys av problem är grundläggande), men också konsensusorienterad. ”Bompengen” i Oslo var nyskapande.
Background information on PROSPECTS and its Guidebooks
Bakgrundsinformation om PROSPECTS och handböckerna
PROSPECTS is a project funded by the EU through the Energy, Environment and Sustainable Development Programme, to give guidance to improve decision-making in urban transport throughout the countries of the Union.
PROSPECTS är finansierat av EUs program för energi, miljö och uthållig utveckling . Det syftar till att ge vägledning som kan förbättra planeringen av stadstransporter inom unionen.
It has three main outputs, each in the form of a guidebook.
Projektet har producerat tre handböcker.
None of the three guidebooks is country-specific: rather, each is based on knowledge and experience from a number of EU countries, which means that they can be used with confidence throughout the EU.
Dessa är inte skrivna för något speciellt land, utan bygger på kunskap och erfarenheter från många europeiska länder, vilket gör att de tryggt kan användas inom hela EU.
The three PROSPECTS guidebooks are as follows:
De tre PROSPECTS-handböckerna är:
The Decision-Makers’ Guidebook: This outlines the problems and issues faced when making decisions in designing and implementing urban transport plans and introduces structured approaches to dealing with them.
Beslutsfattarens handbook (The Decision Makers’ Guidebook) Handboken beskriver frågeställningar som uppstår när man skall utforma och genomföra transportplanering i stadsregioner. En strukturerad ansats för att handskas med dessa introduceras.
The Guidebook is non-technical and is aimed at politicians and other parties involved in the decision-making process.
Handboken är icke-teknisk och riktar sig till politiker och andra som deltar i beslutsprocessen.
Its contents are summarised in Section 2 above.
Innehållet sammanfattas ovan i avsnitt 2.
Information is given on the likely effectiveness of the measures in various circumstances and rates their performance against a range of criteria.
Dokumentet ger information om hur effektiva olika åtgärder är i olika sammanhang och värderar dessa utifrån ett flertal kriterier.
Though of interest to the politician and interested layperson, it is aimed at professional planners at all levels.
Handboken kan vara av intresse för politiker och intresserade lekmän, men riktar sig i första hand till professionella planerare och experter på alla nivåer.
Each policy instrument is described, with multimedia images of operation where appropriate.
Varje åtgärd beskrivs, om möjligt med multimedia-illustrationer.
Each is assessed against a common set of potential objectives of urban transport policy; and examples are given of case studies of good practice in the use of the instrument.
Alla värderas mot samma uppsättning möjliga transportpolitiska mål, och exempel på bästa praxis ges.
An assessment is also made of the contexts in which each policy measure performs best.
En värdering görs av i vilka sammanhang som en viss åtgärd fungerar bäst.
Links are provided between the policy instruments, so that opportunities can be identified for integrating them to achieve enhanced performance against the objectives.
Det finns också länkar mellan olika policyinstrument (åtgärder).
It is expected that the knowledgebase will undergo continued updating as more information emerges about the performance of each instrument and as users respond with their own particular needs.
Därvid kan man identifiera potentialen i att integrera olika åtgärder för att uppnå en bättre måluppfyllelse.
The Policy Guidebook can be found at: http://www.transportconnect.net/konsult/index.html
Kunskapsbasen förväntas uppdateras kontinuerligt i den takt som ny kunskap om olika åtgärder finns tillgänglig och användare ger med önskemål. ”The Policy Guidebook” finns på: http://www.transportconnect.net/konsult/index.html
The Methodological Guidebook: this is concerned with the technical methods, including transport models of various types, which can be used to help in the formulation of transport plans.
The Methodological Guidebook: Denna handbok behandlar de tekniska metoder som kan komma ifråga vid utarbetandet av markanvändnings- och trafikplaner, inklusive transportmodeller av olika slag.
It is aimed at the transport planning practitioner and builds on the logical structure set out in the Decision-Makers’ Guidebook.
Den riktar sig till transportplanerare och bygger på den logiska struktur som föreslås I Beslutsfattarens Handbok.
It presents a coherent structure to planning for a sustainable urban land use/transport system then goes on to offer methods of carrying out the steps of that structure.
Den presenterar en sammanhållen struktur för planering för ett uthålligt markanvändnings- och transportsystem.
To be useful in a variety of circumstances, it offers a choice of sound methods and approaches.
Ett antal metoder, som kan användas i de olika stegen i denna struktur, föreslås.
There is particular emphasis on a new logical method of appraising and optimising land use/transport strategies with respect to sustainability.
Särskild vikt läggs vid en ny metod för att utforma – och optimera – markanvändnings- och transportstrategier med krav på långsiktig uthållighet.
The latter part of the Guidebook deals with performance indicators, and how to compute and present them.
En stor del av boken ägnas åt indikatorer, och hur dessa kan beräknas, presenteras och användas.
There are examples, taken from PROSPECTS case studies, of many of these methods in use.
Erfarenheterna av metoderna sammanfattas i det sista kapitlet.
The overall message from the Methodological Guidebook is that there are numerous ways of improving the analysis of planning for sustainability, regardless of whether the city adopts the plan-led, consensus-led or vision-led approach to planning.
Huvudbudskapet är att det finns flera sätt att förbättra analyserna av uthållighet, oavsett om staden använder en planstyrd, konsensusorienterad eller visionär ansats i planeringen.
The Methodological Guidebook can be found at: http://www-ivv.tuwien.ac.at/projects/prospects.html
Metodhandboken finns tillgänglig på engelska på: http://www-ivv.tuwien.ac.at/projects/prospects.html
For further information on PROSPECTS, including how to obtain printed copies of the Guidebooks, refer to http://www-ivv.tuwien.ac.at/projects/prospects.html
För ytterligare information om PROSPECTS, inklusive hur man kan erhålla tryckta exemplar av handböckerna, se http://www-ivv.tuwien.ac.at/projects/prospects.html
EUR 20636 — Planning the urban land use and transport system: Guidance for decision-makers and practitioners — The PROSPECTS Guidebooks
EUR 20636 — Vägledning vid planering för hållbara urbana transport- och markanvändningssystem — En sammanfattning av PROSPECTS-handböckerna