natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Attention is now shifting away from technologyand its delivery to issues of context, effectiveness,efficiency, standards and quality.
Uppmärksamheten flyttas nu från tekniken ochvad den kan prestera, till frågor som gäller kontext, effektivitet, standarder och kvalitet.
Currently, 93%of European schools are connected to the Internet,with an average of 17 pupils per PC.
I nulägetär 93 % av Europas skolor uppkopplade till Internet, med ett genomsnitt på 17 elever perdator.
With therapid uptake of broadband, elearning is becoming mainstream.
Med den snabba spridningen av bredbandhåller e-lärandet på att integrerasöverallt. överallt.
lifelong learning, encourage universal access toeducation and help people, particularly youth,acquire the qualifications and skills they need torealise the benefits of the knowledge society.
Genom att anta 2000-talets stora utmaningar öppnar utbildning dörrentill dataintegrering: främja livslångt lärande, uppmuntra tillgång för alla till utbildning och hjälpamänniskor, särskilt ungdomar, att förvärva dekvalifikationer och färdigheter som de behöver föratt inse kunskapssamhälletsfördelar. fördelar.
However, there is much work to be done to bridgethe digital divide and move towards digital inclusion for all Europeans.
Dock återstår mycket att göra för att minskadataklyftan och gå mot dataintegrering för allaeuropéer.
The high risk of exclusion
Hög risk för utslagning
ICT and the Internet are powerful catalysts forgrowth and change.
IKT och Internet är kraftfulla katalysatorer förtillväxt och förändring.
They impact on all aspects ofour every day lives, particularly in education, workand civic engagement.
De har inflytande på allaaspekter i vårt dagliga liv, särskilt på utbildning,arbete och samhällsengagemang.
At the same time, developing the knowledge society carries a risk of a newkind of social exclusion: the digital divide.
Samtidigt medförutvecklingen av kunskapssamhället en risk för en nyslags social utslagning, nämligen dataklyftan.
Inability to access the Internet or use ICT toolsconfidently is becoming a barrier to social integration and personal development.
Att inte ha möjlighet att få tillgång till Interneteller bli förtrogen med IKT-verktyg håller på att bliett hinder för social integrering och personligutveckling.
This alsoapplies to education and training, where digitalilliteracy can create a barrier to learning as well asto people’s ability to participate fully in society.
Detta gäller även allmän och yrkesinriktad utbildning, där brist på datafärdighet kanutgöra ett hinder för lärande och för förmågan attfullt ut delta i samhället.
For example, the majority of jobs in industry andservices already require ICT capabilities for creativity, innovation and entrepreneurship.
Till exempel kräver de flesta arbeten inom industrioch tjänster IKT-färdigheter för kreativitet, innovation och företagande.
Additionally,in just a few years, people without these skills maybe excluded from the benefits of participating ine-government and e-health services.
Om bara några år kommer personer utan dessa färdigheter kanske attmissa fördelarna med att ta del av tjänster somgäller e-förvaltning och e-hälsovård.
What is media literacy?
Vad är mediekompetens?
Media literacy helps citizens, particularly youth, develop the critical thinking and productionskills they need to live in the 21st century media culture. It is the ability to communicatefluently in all old and new media, as well as to access, analyse and evaluate the powerfulimages, words and sounds that confront us in our daily lives.
Mediekompetens hjälper medborgarna, särskiltungdomar, attutveckla detkritiskatänkande och de produktionsfärdigheter de behöver för att leva i 2000-talets mediekultur.Det rör sig om förmågan att kommunicera utan problem via alla gamla och nya medier,samt attfå tillång till, analysera och utvärdera de kraftfulla bilder, ord och ljud som vidagligen stöter på.
This empowering life skill allows us to understand the images and messages of our globalculture.
Denna livsfärdighet ger oss förmåga att förstå bilderna och budskapen i vår globala kultur.
Widespread criticism persists about mass produced images and entertainment, butbecause informed inquiry lies at the heart of media literacy, the evolution of media technologies and the internet enables people to participate fully in a democratic society.
Det råder en utbredd kritisk inställning till massproducerade bilder och underhållning,men eftersom en källkritisk inställning är central inom mediekompetens gör utvecklingenav medieteknik och Internet det möjligt att fullt ut delta i ett demokratiskt samhälle.
Itoffers them the opportunity to understand the differences between information and advertising, fiction and reality, “virtual” and “real”.
Denger möjlighet att förstå skillnaderna mellan information och reklam, fantasi och verklighet,det ”virtuella” och ”det verkliga”.
Media literacy offers young people the skillsthey need to benefit from new media and to develop creative content.
Mediekompetens erbjuder unga människor de färdigheterde behöver för att dra fördel av de nya medierna och utarbeta kreativt innehåll.
16 projects have been recently launched under the eLearning Initiative with the followingobjectives in mind:
16 projekt med följande mål har nyligen startats inom initiativet eLearning:
• to analyse media representation and media values in a multimedia context;• to encourage the production and distribution of Media Literacy related content; • to stimulate the use of media in order to improve participation in social and communitylife;• to intensify networking in media education related issues;• to concentrate on the implementation of media literacy initiatives, using a “hands-on”approach to linking the media industry with the education world.
• Att analysera medierepresentation och medievärderingar i ett multimediesammanhang.• Att uppmuntra till produktion och spridning av innehåll med anknytning till mediekompetens.• Att främja användning av medier för att förbättra deltagandet i samhällslivet.• Att intensifiera arbete i nätverk kring frågor som gäller medieutbildning.• Att rikta in sig på genomförandet av initiativ som berör mediekompetens med ett ”provapå”-tillvägagångssätt för att koppla mediebranschen till utbildningsvärlden.
Structural Funds to promote digital literacy
Strukturfonderna för främjande av datakunskap
Following up on the Lisbon European Council Conclusions and recognising the importanceof the growing digital divide, subsequent Councils called for action to integrate ICT intoeducation and training systems, taking account of the need to ensure economic and socialcohesion.
Till följd av slutsatserna från Europarådets möte i Lissabon och som ett erkännande av vikten av den tilltagande dataklyftan manade Europeiska rådet vid därpå följande möten tillinsatser för att integrera IKT i utbildningssystemen och därvid ta hänsyn till behovet av attsäkerställa ekonomisk och social sammanhållning.
Community action in this area is supported by the Structural Funds programme, which promotes the development and structural adjustment of regions, combats unemployment,facilitates the adaptation of workers, and rural development.
Gemenskapens verksamhet på detta område stöds av strukturfonderna, ett program somfrämjar regionernas utveckling och strukturella anpassning, bekämpar arbetslöshet, underlättar arbetstagarnas anpassning och verkar för utvecklingen av landsbygden.
Many of the projects promotedigital literacy through elearning and ICT initiatives.
Många avprojekten främjar datakunskap via initiativ inom elärande och IKT.
The European Regional Development Fund finances Regional Information Society Initiatives aimed at integrating the information society into regional development andemployment policies.
Europeiska regionala utvecklingsfondenfinansierar regionala initiativ till förmån för infor-mationssamhället, vilka syftar till att integrera informationssamhället med sysselsättningsoch regionalpolitik.
The European Social Fund, targeted at the unemployed or those living in isolated regionsor deprived areas, promotes the use of IT tools in the framework of social dialogue andsocial inclusion.
Europeiska socialfondenär inriktad på arbetslösa eller personer som bor i isoleraderegioner eller eftersatta områden. Via denna fond främjasanvändningen av IT-verktyg inom ramenför den sociala dialogen och social integrering.
For further details on the use of structural funds to promote digital literacy, please referto the section "European Programmes and Initiatives" on the eLearning Portal:http://elearningeuropa.info
Ytterligare uppgifter om användningen av strukturfonderna för att främja datafärdighetfinns under avdelningen ”Europeiska program och initiativ” på portalen för eLearning (http://elearningeuropa.info).
The challenge of new literacies and elearning competencies
Utmaningar i samband med nya former avläskunnighet och kompetens inom elärande
What challenges do they pose?
Vilka är utmaningarna?
An interview with Tapio Varis, Professor and Chairof Media Education, University of Tampere,Finland, and UNESCO Chair in Global elearning
En intervju med Tapio Varis, professor ochföreståndare för institutionen för mediekunskap,Tammerfors universitet i Finland, och Unescosföreståndare för globalt elärande.
How has the definition of literacy evolved?
Hur har definitionen av läskunnighet utvecklats?
Formidable challenges exist in key areas of ourlives – education, workplace skills and civicengagement.
Det finns enorma utmaningar på centrala områden i våra liv: utbildning, färdigheter för arbetsplatsen och samhällsengagemang.
Schools must adapt to help studentsdevelop the necessary skills, but most educationalefforts still fall short. Many businesses do notunderstand the need to train their employees andthe implications of failing to do so.
Skolorna måsteanpassa sig för att hjälpa eleverna att utveckla denödvändiga färdigheterna, men de flesta insatserinom utbildning är fortfarande otillräckliga.Många företag förstår inte behovet av att utbildade anställda och vad det innebär att inte göra det.
Most contemporary definitions portray literacy inrelative rather than absolute terms and assumethat there is no single level of skill or knowledgethat qualifies someone as literate, but rather thatthere are multiple levels and kinds of literacy.
I de flesta samtida definitioner beskrivs läskunnighet i relativa snarare än absoluta termer, ochman förutsätter att det inte finns en enhetlig nivåav färdigheter eller kunskap som kännetecknarläskunnighet, men att det snarare finns fleranivåer och slag av läskunnighet.
Teachers, students, employees and citizens mustacquire these new literacies to enhance theirknowledge and critical thinking skills.
Denoffentliga sektorn och ideella föreningar måsteockså hjälpa medborgarna att använda Internetverktygen för att medverka i offentligpolitik och samhällsverksamhet.
Because governments have begun delivering services electronically, they must find ways to makesuch services user-friendly. The public sector andnon-profit organisations must also help citizensuse the tools of the Internet to engage in publicpolicy and community activity.
Lärare, studerande, arbetstagare och medborgaremåste förvärva dessa nya färdigheter för att höjasin kunskapsnivå och sin förmåga till kritiskttänkande.
What are the new literacies?
Vilka är de nya formerna av läskunnighet?
Literacy with responsibilityis theability to consider the social consequences ofmedia from the standpoint of safety, privacy andother issues.
Kompetens med ansvar är förmåganatt beakta mediernassociala konsekvenser när detgäller säkerhet, privatliv och andra frågor.
The elearning 4 einclusion project aims to bridge the digital dividethrough reaching out to various groups such as the homeless, the unemployed, refugees, people with disabilities, the elderly and excluded youngsters, enabling them to participate in the information society on an equalbasis.
Projektete-Learning 4 e-Inclusion syftar till attminska dataklyftangenom att nå ut till olika grupper, exempelvis hemlösa, arbetslösa, flyktingar, funktionshindrade, äldre, utslagna ungdomar, och göra detmöjligt för dem att delta i informationssamhället som jämställda.
How best ensure that Europeans won’t be leftout of the knowledge society?
Hur kan man på bästa sätt säkerställa atteuropéerna inte hamnar utanför kunskapssamhället?
The elearning 4 einclusion project focuses on finding best practices toassure that elearning systems are best used to create active linksamong people, enabling them to distribute their own culture and lifestylethrough digital media.
Projektete-Learning 4 e-Inclusion är inriktatpå attfinna de bästametoderna för attsäkerställa attsystemen för elärande används påbästa sätt för att upprätta aktiva band mellan människor och låta demsprida sin egen kultur och livsstil via digitala medier.
Five observatories are being set up to target professionals charged with building e-inclusion, such as social workers, professors, inclusion experts, web designers, pedagogues, local authoritiesand administrators.
Man har inrättatfem observationscentrum för att nå ut till yrkesverksamma som sysslarmed e-integrering, exempelvis socialarbetare, lärare, experter på integrering, webbutformare, pedagoger, lokala myndigheter och handläggare.
Examples of how einclusion can be fostered through the Internet are :
Några exempel på hur man kan främja eintegrering via Internet:
To benefit from e-learning, we need to answersome questions: What are the learning approaches in the virtual environment?
För att dra fördel av elärande måste vi besvaravissa frågor: Vilka är metoderna för inlärande iden virtuella miljön?
How best to combine traditional and new ways of lifelong learning?
Hur kan man på bästa sättkombinera traditionella och nya sätt att lära underhela livet?
How effective are self-directed or facilitatedweb-based learning, virtual classrooms and discussion formats?
Hur effektivt är självstyrt eller underlättat webbaserat lärande, virtuella klassrum ochdiskussionsgrupper?
What is the stage of development of experiential and interactive learningmodels?
På vilken nivå i utvecklingenbefinner sig experimentella och interaktiva modeller för lärande?
• Virtual forums and classrooms• Linking institutions through an intranet• e-health and e-government
• Virtuella forum och klassrum.• Sammankoppling av institutioner via ett intranet.• E-hälsovård och e-förvaltning.
The new learning culture is learner rather thanteacher centred and combines technology withhumanities, art and religion.
Den nya lärandekulturen är elevcentrerad snarareän lärarcentrerad och kombinerar teknik medhumaniora, konst och religion.
New models andstyles include discovery and investigative learning,problem- and community-based learning, andself-management.
Nya modeller ochinlärningsstilar omfattar lärande via upptäckteroch efterforskningar, problem- och gemenskapsbaserat lärande, och självstyrning.
New technologies and elearning are additional tools to face-to-face traditions.New, blended approaches can be developed toimprove the quality and content of learning.
Ny teknik oche-lärande är ytterligare redskap som läggs tilldirekt lärande. Nya blandade metoder kan utarbetas för att förbättra kvaliteten och innehållet ilärandet.
The goals of achieving an e-Europe and social justice while avoiding the digital divide demand thatthe we work to ensure all sectors of society areable to benefit from the employment, educational and development opportunities offered by ICT.
Målet med att uppnå ett e-Europa och socialrättvisa alltmedan man undviker dataklyftan fordrar att vi arbetar för att se till att alla delar avsamhället kan utnyttja de möjligheter till sysselsättning, utbildning och utveckling som IKT erbjuder.
Changing school environment
Skolmiljö i förändring
-learning is introducing a new dimension toprimary and secondary education.
-lärande innebär en ny dimension i skolut- bildningen. Tyngdpunkten har flyttats från
The focushas moved away from technology and con- not tend to consider ICT as an innovation in itselfand can focus more on it potential as tools to foster innovation in education.
E teknik och uppkoppling till innehåll, nya sättattlära, lärarutbildning och partnerskapbaserade på nya sociala interaktioner inom ochutanför skolorna.
E nectivity to content, new ways of learning,teacher training, and partnerships based on newsocial interactions inside and beyond schools.
Iländer där IKT har införts på ett tidigt stadium,anser vanligtvis inte lärarna att det är en innovation i sig och kan i större utsträckning koncentrera sig på dess möjligheter som verktyg för attfrämja innovation i utbildning.
IPETCCO also pointed out two interesting factorsrelated to the inner school environment and onerelated to what happens externally.
Av IPETCCO framgick också två intressanta faktorer i samband med den inre skolmiljön och en somrör det som händer utanför.
As for theinner factors, the researchers emphasise the levelof teachers’ autonomy.
Vad gäller de inre fak-torerna betonar forskarna graden av lärarnassjälvständighet.
The more the teachersintroduce new pedagogical practices or media intothe learning process and are free to decide whatthey do in the classroom, the higher the potentialfor innovation.
Ju mer lärarna inför nya undervis-ningsrutiner eller medier i inlärningsprocessen ochhar frihet att bestämma vad de gör i klassrummet,desto högre är potentialen för innovation.
Teachers and students are adapting to the newenvironment and the implications for curricula,training, technical support and organisationalchange.
Lärare och elever anpassar sig till den nya miljönoch följderna för läroplaner, fortbildning, teknisktstöd och organisatoriska förändringar.
However, the move towards the knowledge society and lifelong learning means teachersmust incorporate new content and services.Students must become more self-reliant as theyprepare to be autonomous, responsible and creative citizens.
Menövergången till kunskapssamhället och livslångtlärande innebär attlärare måste införa nyttinnehåll och nya tjänster. Eleverna måste börja litamer på sig själva, allt medan de förbereder sig påatt bli självständiga, ansvarsfulla och kreativamedborgare.
The concepts of teacher as “school leaders” andschools as “learning organisations” open up pedagogical possibilities that bring both opportunitiesand challenges.
Begreppen lärare som ”skolledsagare” och skolorsom ”organisationer för lärande” öppnar pedagogiska möjligheter som innebär såväl chansersom utmaningar.
European cooperation is maximising the opportunities as more than 5,000schools have participated in education programmes with promising results.
Deteuropeiska samarbetetinnebär maximala möjligheter eftersom mer än5 000 skolor med lovande resultat har deltagit iutbildningsprogram.
In addition, they point out, “inclusion of ICT as acompulsory subject would provide a favourablesetting for development of ICT-based innovations.The fact that these subjects are currently optionallimits the familiarity of teachers and pupils withthe new technologies.
Dessutom påpekar de att ”genom att inkludera IKTsom obligatoriskt ämne skulle skapa en gynnsammiljö för en utveckling av IKT-baserade innovationer. Det faktum att dessa ämnen för närvarande är frivilliga begränsar den mån i vilkenlärare och elever kan bekanta sig med den nyatekniken.
Making the subjects compulsory would also contribute to equality ofopportunities since it would make the new technologies available to those pupils who otherwisewould not have access to them.
Att göra ämnena obligatoriska skulleockså bidra till lika möjligheter, eftersom den nyatekniken skulle vara tillgänglig för de elever somannars inte skulle få tillträde till den.
Making a subjectcompulsory also leads to a need for specialisedteachers in this subject area.”(4)
Att göra ettämne obligatoriskt leder även till ett behov avspecialiserade lärare på detta ämnesområde (4 ).”
There are many obstacles to the effective use ofnew technologies and a major one is lack ofappropriate teacher training.
Det finns många hinder för effektiv användningav ny teknik och ett viktigt sådant är bristen pålämplig lärarutbildning.
2) of IPETCCO (
En nyligen utförd studie (2) som omfattade 583låg-och mellanstadieskolor i fem länder(Grekland, Italien, Portugal, Spanien och
Investigation in Primary Education Teacher's Confidenceand Competence in supportinginnovation primary schools in five countries (Greece, Italy,Portugal, Spain and the Netherlands) April 2001 to June 2002 helped identify some of the key factorsthat can help improve ICT use in schools and foster innovation in pedagogical methodologies.First, the more hours ICT is used in the class room,the more likely the possibility of generating ICTbased school innovations.
Nederländerna) och som utfördes av IPETCCO (3)mellan april 2001 och juni 2002 bidrog till attkartlägga några av nyckelfaktorernasom kan hjälpa till att förbättra användningen av IKT i skolorna och främja innovation inom undervisningsmetoder.
Second, the researcherspointed to an important external factor: the presence of ICT in daily life. In countries where ICT hasbeen introduced at and early stage, teachers do
För det första: ju fler timmar IKT används iklassrummet, desto större är sannolikheten attman skapar innovationer i skolan baserade på IKT.
Is the role of the teacher as the “knowledge authority” in danger?
Är lärarens roll som”kunskapsauktoritet” i fara?
Interdependent roles create self-reliant students t is generally recognised that the rolesassumed by teachers are related to the transmission of information, the guidance of stu-
”medlemmar i ett lärarlag” snarare än individer.Detta beror på komplexiteten i kurser som byggerpå samarbete, exempelvis internationella kursereller andra typer av inlärningsarrangemang somsprids i större skala.
The roleof a self-reliant student is the corollary to a lessdirected role of the teacher.
D la information, handleda elevernas verk- samhet och till att besitta fastställd och preciskunskap.
This raises the level ofstudents’ responsibility in learning.
I dag håller dessa roller på att förändras.
Teachers as learning guides
Lärare som ledsagare i inlärningen
In most ICT-based learning settings, the role of theteacher as the “knowledge” authority or as transmitter of information is in danger when extensively using sources of information different fromthose provided by the teacher.
I de flesta IKT-baserade lärmiljöer är lärarens rollsom ”kunskapsauktoritet” eller förmedlare avinformation i fara, när man i stor utsträckninganvänder sig av andra informationskällor än desom läraren tillhandahåller.
In general, students tend to adopt a more active,motivated, deep and self-regulated learning role.Collaborative rather than individual learning tendsto occur.
Därför ikläder sig eleverna rollensom lärare, samarbetspartner och medaktör.I allmänhet tenderar eleverna att anta en meraktiv, motiverad, djupare och självreglerandeinlärarroll. Lärande sker mer i samarbete änenskilt.
Teachers tend to move from a traditionalrole towards one of a “learning facilitator”.
Lärarna tenderar att förflytta sig från entraditionell roll till rollen som ”underlättare avlärandet”.
In this environment, teachers act more as learningguides or take on the role of learner, tutor, collaborator, developer, researcher, lifelong trainee andteam member.
I denna miljö fungerar lärarna snarare som ledsagare vid inlärning eller åtar sig en roll sominlärare, handledare, samarbetande partner,utvecklare, forskare, livslång praktikantochlagkamrat.
Teachers are accepting that students might do better in special fields and areready to learn with and from them.
Lärarna accepterar att eleverna kan fåbättre resultat på särskilda områden och är redoatt lära med och av dem.
It must be noted that these changes tend to berestricted to learning situations that employ ICT-based “open” applications, such as interactiveeducational programmes and the use of Internet.
Det måste noterasatt dessa förändringar tenderarattbegränsas till lärandesituationer där mananvänder ”öppna” IKT-baserade tillämpningar,exempelvis interaktiva utbildningsprogram och Internet.
As tutor, new roles include acting as a modeller,coach, and “scaffold” (guide and monitor).
Som handledare omfattar de nya rollerna att manfungerar som formare, tränare och övervakare.