natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The energy options exercised by the European Union are conditioned by the world context,by theenlargement to perhaps 30 Member States with different energy structures,but above all by the newreference framework for the energy market,namely the liberalisation of the sector andenvironmental concerns.
Europeiska unionens alternativ på energiområdet styrs av globala sammanhang,av utvidgningentill kanske 30 medlemsstater med olika energistrukturer,men främst av energimarknadens nyareferensram:avregleringen av sektorn och miljöhänsyn.
Environmentalconcerns,which are nowadays shared by the majority of the public and which includedamage caused by the energy supply system,whether such damage is of accidental origin (oil slicks,nuclear accidents,methane leaks) or connected to emissions of pollutants,have highlighted theweaknesses of fossil fuels and the problems of atomic energy.As for the struggle against climatechanges,this is a major challenge.Climate change is a longterm battle for the internationalcommunity.The commitments made in the Kyoto Protocol are only a first step.The European Unionhas reached its objective in 2000,but greenhouse gas emissions are on the rise in the Union as in therest of the world.It is much more arduous to reverse this trend than it might have seemed threeyears ago.The return to sustained economic growth on both sides of the Atlantic and in Asia and thedevelopment of our energy consumption structure,mainly of electricity and for transport,which is aconsequence of our lifestyle,are contributing to the increase in greenhouse gas emissions and ofcarbon dioxide,in particular.This situation is a major stumbling block to any policy seeking tosafeguard the environment.
Oron över miljön,som idag delas av en majoritet av allmänheten,beror på de skador somenergikedjan orsakar,oavsett om det handlar om olyckor (oljeutsläpp,kärnkraftsolyckor,metanläckorm.m.) eller om utsläpp av föroreningar som har påvisat de fossila bränslenas svagheter ochkärnkraftens svårigheter.Kampen mot klimatförändringar utgör för sin del en stor utmaning.Klimatförändringarna kräver en långsiktig insats från det internationella samfundet.De mål somfastställdes i Kyoto utgör bara en första etapp.Europeiska unionen har under år 2000 stabiliserat sinautsläpp av växthusgaser,men framdeles kommer de att öka både i unionen och övriga världen.Attvända på denna utveckling är betydligt svårare än det verkade för tre år sedan.Återgången till envaraktig ekonomisk tillväxt på ömse sidor om Atlanten och i Asien samt den strukturella utvecklingenav vår energikonsumtion – och då främst i fråga om el och transporter – till följd av vår livsstil bidrartill de ökade utsläppen av växthusgaser,och då främst koldioxid.Denna situation utgör enbromskloss för miljöskyddspolitiken.
What is more,the achievement of the internal energy markethas given a new position and role toenergy demand.New tensions are appearing and our societies will have to find valid compromises toease them.For example,the fall in electricity prices goes against policies to curtail increasingdemand and to combat climate change,while the competition introduced by the internal market ischanging the conditions of competitiveness for the different sources of energy supply (coal,nuclearenergy,natural gas,oil,renewables).
Fullbordandet av den inre energimarknadenger efterfrågesidan en ny betydelse.Samhället måstefinna genomförbara lösningar på de nya spänningar som uppstår:Prissänkningarna på el motverkarpolitiska insatser i syfte att styra efterfrågan och bekämpa klimatförändringar,medan denkonkurrenssituation som är förknippad med den inre marknaden innebär att konkurrensvillkorenändras för de olika energislagen (kol,kärnkraft,naturgas,olja och förnybara energikällor).
Nowadays the Member States are interdependent,both as regards the issue of combating climatechange and for the completion of the internal energy market.Any energy policy decision taken byone Member State will inevitably have an impact on the functioning of the market in the other Member States.Energy policy has assumed a new Community dimension without that fact beingreflected in new Community powers.In this context,it is appropriate to analyse whether it isworthwhile conceiving a European energy policy from an angle other than that of the internalmarket,harmonisation,the environment or taxation.
Numera är medlemsstaterna beroende av varandrabåde när det gäller frågor som rör kampenmot klimatförändringar och när det gäller att förverkliga den inre energimarknaden.Varjeenergipolitiskt beslut som en medlemsstat fattar får oundvikligen återverkningar på marknadensfunktion i övriga medlemsstater.Energipolitiken har fått en gemensam dimension utan att detta harlett till motsvarande nya befogenheter på gemenskapsnivå.I detta sammanhang bör man analyseraom det är lämpligt att utforma en gemensam energipolitik utöver de åtgärder som vidtas inompolitikområden som den inre marknaden,harmonisering,miljön eller beskattning.
The European Union must take better charge of its energy destiny.We are obliged to acknowledgethat,despite the various crises besetting the European economy in the last 30 years,there has notbeen a real debate on the choice of energy sources and even less on energy policy regardingsecurity of supply.Now,the twin pressures of environmental concerns and the new functioning ofthe European energy market make this debate inevitable.The oil price crisis prevailing since 1999makes it urgent.
Europeiska unionen måste styra sin utveckling på energiområdet bättre.Man måste konstatera attdet trots de olika kriser som har präglat den europeiska ekonomin under de senaste trettio åren intehar förts någon verklig debatt om valen av energikällor och än mindre om energipolitiken motbakgrund av försörjningstryggheten.Idag gör det dubbla tryck som följer av miljöproblemen ochden inre marknaden denna debatt oundviklig.De sedan 1999 ökade oljepriserna gör dessutomdebatten mer brådskande.
This debate should take into account that current energy demand is covered by 41% oil,22% gas,16% coal (hard coal,lignite and peat),15% nuclear energy and 6% renewables.If nothing is done,the total energy picture in 2030 will continue to be dominated by fossil fuels:38% oil,29% gas,19%solid fuels,8% renewables and barely 6% nuclear energy.
I denna debatt måste man beakta att energikonsumtionen för närvarande täcks av olja till 41 procent,av naturgas till 22 procent,av fasta bränslen (stenkol,brunkol och torv) till 16 procent,avkärnkraft till 15 procent och av förnybara energikällor till 6 procent.Om inget görs kommerenergibalansen fram till år 2030 att fortsätta att domineras av fossila bränslen:olja 38 procent,naturgas 29 procent och fasta bränslen 19 procent jämfört med kärnkraft som skulle för stå knappt 6 procent och förnybara energikällor som skulle stå för 8 procent.
The Green Paper sketches out the bare bones of a longterm energy strategy,according to which:
I grönboken skissar kommissionen grunderna för en långsiktig strategi på energiområdet enligtvilken
—The Union must rebalance its supply policy by clear action in favour of a demand policy.Themargins for manoeuvre for any increase in Community supply are weak in view of itsrequirements,while the scope for action to address demand appears more promising.
—Europeiska unionen bör balansera politiken på utbudssidan med tydliga politiska åtgärdertill förmån för efterfrågesidan.I själva verket är manöverutrymmet för att öka utbudet igemenskapen litet i förhållande till rådande behov,medan manöverutrymmet tycks vara merlovande på efterfrågesidan.
—With regard to demand,the Green Paper is calling for a real change in consumer behaviour.Ithighlights the value of taxation measuresto steer demand towards better-controlledconsumption which is more respectful of the environment.Taxation or parafiscal levies areadvocated with a view to penalising the harmful environmental impact of energies.The transportand construction industries will have to apply an active energy savings policy and diversificationin favour of non-polluting energy.
—När det gäller efterfrågan efterlyses i grönboken en verklig förändring av konsumenternasbeteende.Skatteinstrumentlyfts fram som ett sätt att styra efterfrågan mot en bättrekontrollerad och mer miljöanpassad konsumtion.Skatter och avgifter förespråkas som ett sätt attlåta de olika energikällorna stå för sina miljöeffekter.Transportsektorn och byggnader bör varaföremål för en aktiv politik för energibesparingar och en diversifiering till förmån för renaenergikällor.
—With regard to supply,priority must be given to the fight against global warming.Thedevelopment of new and renewable energies (including biofuels) is the key to change.Doublingtheir share in the energy supply quota from 6 to 12% and raising their part in electricity
—På utbudssidan bör man prioritera kampen mot den globala uppvärmningen.Utvecklingen avnya och förnybara energikällor (inbegripet biobränslen) utgör nyckeln till förändring.Att
SECURITY OF ENERGY SUPPLY production from 14 to 22% is an objective to be attained between now and 2010.If currentconditions apply,they will stagnate around 7% in 10 years.Only financial measures (aids,taxdeductions and financial support) would be able to buttress such an ambitious aim.One waywhich could be explored is that profitable energies such as oil,gas and nuclear energy couldfinance the development of renewable energies which,unlike traditional energy sources,havenot benefited from substantial support.
TRYGG ENERGIFÖRSÖRJNING fördubbla deras andel av energiförsörjningen från 6 till 12 procent och att öka deras andel avelproduktionen från 14 till 22 procent är ett mål som bör ha uppnåtts år 2010.Under nuvarandeförhållanden skulle deras andel stagnera kring 7 procent om tio år.Det krävs ekonomiskaåtgärder (statligt stöd,skatteavdrag och finansieringsstöd) för att främja ett så pass ambitiöst mål.En möjlighet är att de lönsamma energikällorna (olja,gas och kärnkraft) skulle finansierautvecklingen av förnybara energikällor,som till skillnad från de konventionella energikällorna intehar gynnats av ett konsekvent stöd.
The contribution of atomic energy in the medium term must,in its turn,be analysed.Among theissues which will certainly form part of the debate will be the decision by most Member States torelinquish this sector,the fight against global warming,security of supply and sustainabledevelopment.Whatever the conclusions of this reflection,research on waste managementtechnologies and their implementation in the best possible safety conditions must be activelypursued.
Kärnkraftens bidrag på medellång sikt bör för sin del analyseras.Bland de frågor som säkerligenkommer att bli inslag i debatten återfinns det faktum att flertalet medlemsstater har beslutat attavveckla kärnkraften,kampen mot den globala uppvärmningen,försörjningstryggheten samt måletom en hållbar utveckling.Oaktat slutsatserna av denna reflektion bör forskningen kring teknik föravfallshantering och dess praktiska genomförande under optimala säkerhetsvillkor fullföljas aktivt.
As far as oil and gas are concerned,imports of which are increasing,a stronger mechanism ought tobe provided to build up strategic stocks and to foresee new import routes.
För kolväten,som kännetecknas av en ökande import,är det lämpligt att överväga en förstärkning avsystemet med strategiska lager och att planera för nya importvägar.
Every form of technological progress will help to reinforce the impact of this outline energy strategy.
Varje tekniskt framsteg kommer att förstärka effekterna av denna nya uppskisserade strategi påenergiområdet.
The Commission proposes to launch a debate during 2001 around the essential questions whichshed light on the energy choices to be made.It is not a question of proposing a ‘key in the door’strategy for security of supply,but to hold a new and deep debate on the principal questions whichcan be identified,notwithstanding possible additional ones.
Kommissionen föreslår att man under år 2001 inleder en debatt kring de huvudsakligafrågeställningar som kan klargöra de val som måste göras på energiområdet.Det handlar inte om attföreslå en färdig strategi för försörjningstryggheten,utan att väcka en fördjupad och nyskapandedebatt kring de viktigare frågor som man måste försöka identifiera,samtidigt som man är medvetenom att det också kan finnas andra viktiga frågeställningar.
Part one — Basic facts about energy in the European Union
Del 1 — Grundläggande fakta om Europeiska unionens energiförsörjning
I.THE IMPOSSIBILITY OF ENERGY SELF-SUFFICIENCY
I.DET ÄR OMÖJLIGT ATT UPPNÅ SJÄLVFÖRSÖRJNING PÅ ENERGIOMRÅDET
A.An energyintensive economy1.Industry:life after oil2.Held hostage by oil:households,services and the transport sector3.Energy diversification:electricity and heat
A.En energislukande ekonomi1.Ett minskat oljeberoende — industrin2.Beroendet av kolväten inom hushålls-,tjänste- och transportsektorerna3.Diversifiering på energiområdet — el och värme
B.Community resources are limited1.Uncertainty about oil and gas production2.Decline in mine production3.Potential abundance of renewable energy
B.Begränsade energitillgångar inom gemenskapen1.Osäkerheter kring produktionen av kolväten2.En minskad kolutvinning3.Ett potentiellt överflöd av förnybar energi
C.Gulliver in chains,or energy supply in the European Union1.External dependence2.Trade in energy products:Europe constrained by its geographical location3.The European Union:a player in world markets
C.Gulliver i kedjor — Europeiska unionens energiförsörjning1.Europeiska unionens externa beroende2.Europeiska unionen och dess geografiska belägenhet — handeln med energiprodukter3.Europeiska unionen — en aktör på världsmarknaden
II.LESS THAN PERFECT ENERGY OPTIONS
II.OFULLKOMLIGA ALTERNATIV PÅ ENERGIOMRÅDET
A.Nuclear energy and solid fuels:the undesirables1.Nuclear energy:a source of energy in doubt2.Coal:a glorious past
A.De impopulära alternativen — kärnkraft och fasta bränslen1.Kärnkraft — en ifrågasatt energikälla2.Kol — gårdagens energikälla
B.Oil:still the favourite1.Dependence on oil2.Geopolitics in oil3.Effects of oil prices
B.Den fortsatt viktiga energikällan — olja1.Oljeberoendet2.Geopolitiska förhållanden3.Oljeprisets effekter
C.Natural gas and renewable energy sources:seductive alternatives1.Natural gas:towards new dependence2.New and renewables sources of energy:a political priority
C.De nya alternativen — naturgas och förnybara energikällor1.Naturgas — mot ett nytt beroende2.Nya och förnybara energikällor — en politisk prioritering
Part two — A new reference framework for energy
Del 2 — En ny referensram för energiområdet
I.THE CHALLENGE OF CLIMATE CHANGE
I.UTMANINGEN FRÅN KLIMATFÖRÄNDRINGARNA
A.New issues1.Combating climate change:an urgent need2.A major challenge:meeting international commitments
A.Nya frågeställningar1.Kampen mot klimatförändringar — en brådskande fråga2.Att uppfylla internationella åtaganden — en utmaning
B.Inappropriate answers1.Fiscal disorder2.The opaque nature of State aids3.Ineffective demand management
B.Olämpliga lösningar1.Oordningen på skatteområdet2.Otydligheter på området statligt stöd3.Otillräcklig styrning av efterfrågan
II.GRADUAL INTEGRATION OF ENERGY MARKETS
II.ENERGIMARKNADERNAS GRADVISA INTEGRATION
B.The internal market in oil products1.Market structure2.Competition policy
A.Den inre marknaden för naturgas och el1.Marknadens utveckling2.Hinder som måste undanröjas
A.Hurdles to security of supply1.Physical risks2.Economic risks3.Social risks4.Environmental risks
B.Den inre marknaden för oljeprodukter1.Marknadsstruktur2.Konkurrenspolitiken
B.Forecasts illustrate the potential instability1.Presentation2.Conclusions drawn from the updated scenario
Del 3 — Att säkra framtiden — en skiss till en energipolitisk strategi
A.Controlling the growth of demand1.Horizontal policies2.Sectoral policies
A.Osäkerhetsfaktorer för energiförsörjningen1.Fysiska risker2.Ekonomiska risker3.Sociala risker4.Ekologiska risker
B.Managing supply dependence1.Internal supply2.Maintaining competition3.Ensure external supplies
B.Prognoserna illustrerar potentiella följder1.Presentation2.Slutsatser av det uppdaterade grundscenariot
GUIDELINES FOR THE DEBATE
II.PRIORITERINGAR INFÖR FRAMTIDEN
2.— Note on the impact of fuel taxation on technology choice
Bilaga 2 — Beskattning av energi (undersökning)
3.— Coal after the ECSC Treaty expires
Bilaga 3 — Kolsektorn efter det att EKSG-fördraget löpt ut
Europe-30 (EU-30) — Final energy consumption (in million toe)
EU-30 — Energikonsumtion i slutledet (i mtoe)
Electricity production by energy source and Member State
Elproduktion per energikälla och medlemsstat — 1998
EU-30 — Energy production by fuel (in million toe)
EU-30 — Energiproduktion per bränsle (i mtoe)
NWECS oil production forecast.Three scenarios — comparison
Prognoser för oljeproduktionen i Nordsjön
EU-15 — Gross internal consumption (in%) — 1998
EU-15 — Inre bruttokonsumtion (i procent) — 1998
EU-30 — Gross internal consumption (in%) — 1998
EU-30 — Inre bruttokonsumtion (i procent) — 1998
EU-30 — Nuclear (production/consumption in million toe)
EU-30 — Kärnkraft (produktion i mtoe)
EU-30 — Solid fuel (production/consumption in million toe)
EU-30 — Fasta bränslen (förbrukning i mtoe)
EU-15 — 1999 — Origin of crude oil imports
EU-30 — Olja (i mtoe)
Crude oil — OPEC basket prices 1970–2000
EU-15 — Ursprung för importerad råolja — 1999
EU-30 — Renewables (production/consumption in million toe)
EU-30 — Förnybara energikällor (produktion/konsumtion i mtoe)
Revenue from energy and transport taxes as apercentage of total tax revenue and social security contributions (1997)
Intäkter från skatter på energi och transporter i procent av de totala intäkterna från skatter och sociala avgifter (1997)
VAT rates in Member States — 2000 (products and services as%)
Momssatser i medlemsstaterna — 2000 (på vissa varor och tjänster i procent)
Excise duty rates in applicant countries (beginning of 2000)
Punktskatter i kandidatländerna (början av år 2000)
Share of oil and gas in total energy consumption in 1998,2010,2020 and 2030
Andelen olja och gas av den totala energikonsumtionen 1998,2010,2020 och 2030
(base year of the Kyoto Protocol)
Förväntad ökning av koldioxidutsläppen fram till år 2010,2020 och 2030 jämfört med 1990(referensår i Kyotoprotokollet)
Projected import dependence of the EU and EU-30 in 1998,2010,2020 and 2030
Importberoendet i EU och EU-30 år 1998,2010,2020 och 2030
—Can we afford to ignore a dependence ofmore than 40% on oil imported from OPECcountries?
—Kan vi blunda för att mer än 40 procent avvårt oljeberoende importeras från OPEC-länder?
—Can we allow erratic increases in the price ofoil and gas to disrupt our economies andthose of the non-producer developingcountries?
—Kan vi godta att prisfluktuationerna på oljaoch gas leder till kraftiga störningar av våraekonomier och av de utvecklingsekonomiersom inte själva är producenter?
—Is it acceptable for oil and gas transportnetworks in their present form to be asource of instability in the supply chain?
—Är det godtagbart att utformningen avtransportnäten för kolväten leder till eninstabil försörjning?
Its aim is to initiate a debate on the security ofenergy supply,an issue that is still very muchalive.The recent tripling in the price of crude oilon the international market has served as a grimreminder of the crucial role of energy in Europe’seconomy.Security of supply does not seek tomaximise our autonomy in energy or tominimise our dependence,but to reduce therisks connected to the latter.Energydependence is not in itself an easy problem tosolve.However,the concept of security of supplywhich appears in the Treaty establishing the European Community (Article 100) calls for anexercise of reflection over the diversification ofthe various sources of supply (in products andby geographical areas).
Grönboken syftar till att väcka debatt i fråganom en trygg energiförsörjning.Den senaretidens tredubbling av världsmarknadspriset påråolja har varit en påminnelse om frågansaktualitet och energiområdets betydelse i deneuropeiska ekonomin.Försörjningstrygghetensyftar inte till att maximera oberoendet ellerminimera beroendet på energiområdet,utan tillatt minska de risker som är förknippade meddetta beroende.Frågan om energiberoendet ärkomplicerad,och begreppetförsörjningstrygghet i Fördraget omupprättandet av Europeiska gemenskapen(artikel 100) föranleder en reflektion överdiversifieringen mellan olika försörjningskällor(energiprodukter och geografiska områden).
Investments in energy,both to replace theobsolete infrastructures and to meet the growthin demand will be necessary in the next 10 yearsin the new energy market context (opening upof the sector to competition and environmentalconcerns).The opportunity should be seized topromote a coherent energy policy at the Community level.
Under kommande decennium krävs detinvesteringar på energiområdet både för attersätta obsoleta infrastrukturer och som svar påen ökad efterfrågan på energi inomenergimarknadens nya ramar (avregleringen avsektorn och miljöhänsyn).Detta innebär ocksåen möjlighet att främja en samstämmigenergipolitik på gemenskapsnivå.
The European Union is extremely dependentonitsexternalsupplies.It currently imports some50% of its requirements,a figure that will rise toabout 70% in 2030,with an even greaterdependence on oil and gas,if current trendspersist.It cost the Union some EUR 240 billion in1999,or 6% of total imports and 1.2% of GDP.Security of supply in the energy field must begeared to ensuring,for the good of the generalpublic and the smooth functioning of theeconomy,the uninterrupted physical availabilityon the market of energy products at prices for allconsumers (both private and industrial),in theframework of the objective of sustainabledevelopment enshrined in the Amsterdam Treaty.
Man måste konstatera att Europeiska unionen ärkraftigt beroende av sina externaförsörjningskällor.Idag tillgodoses 50 procent avdess behov genom import,en siffra somkommer att stiga till närmare 70 procent år 2030med ett än kraftigare beroende när det gällerkolväten om de nuvarande tendensernakvarstår.1999 uppgick importen av kolväten till240 miljarder euro,vilket motsvarar 6 procent avden totala importen och 1,2 procent av BNP.Entrygg energiförsörjning bör för befolkningensvälstånd och en väl fungerande ekonomi syftatill att säkra en fortlöpande fysisk tillgång tillenergiprodukter på marknaden till priser som äröverkomliga för alla konsumenter (hushållenoch industrin) med beaktande av det mål om enhållbar utveckling som anges i Amsterdamfördraget.
This question is all the more pressingwith enlargement imminent and relations withour partners (suppliers and transit countries) in
Därmed aktualiseras frågan om den vikt som Europeiska unionen måste fästa vid att trygga
Faced with these constraints,the European Union still has too few resources andinstruments at its disposal to meet thesechallenges.The present Green Paper describesthese weaknesses and proposes a reflectionabout the different instruments which could beused.However,energy concerns have been apermanent feature since the very beginnings of European construction.Two of the three treatiesestablishing the European Communities areabout energy:the European Coal and Steel Community (ECSC) Treaty and the Euratom Treaty.These two treaties were adoptedprimarily to ensure regular and equitablesupplies of coal and nuclear energy in the Community.
Europeiska unionen saknar medel ochinstrument att möta dessa utmaningar.Idenna grönbok beskrivs dessa svagheter,samtidigt som olika tänkbara instrumentföreslås för övervägande.Samtidigt harenergifrågorna funnits på gemenskapensdagordning sedan dess begynnelse.Två avgemenskapens tre grundfördrag rörenergiområdet,nämligen EKSG-fördraget och Euratomfördraget.
In the Treaty establishing the European Economic Community, however, the Member States chose not to lay the foundations
Antagandet av dessa bådafördrag grundade sig bland annat pånödvändigheten att inom gemenskapen säkraen jämn tillgång till kol och kärnbränsle pårimliga villkor.Däremot ville medlemsstaternainte lägga grunderna för en gemensam