natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Social benefits reduce the proportion of people at risk of poverty in all Member States but to very differing degrees:the reduction ranging from 5-15% in Greece and Italy to more than 70% in Finland, with an EU average reduction of 31%.
Sociala förmånerminskar andelen i riskzonen för fattigdom i alla medlemsstater men i mycket olika omfattning: minskningen varierar från omkring 515% i Grekland och Italien till över 70% i Finland. EU-genomsnittet ar 31%.
Key indicator EU-15 B DK D EL E F IRL I L NL AP FIN S Risk of poverty rate before and after social transfers(Percentage of the population below the poverty line before and after social transfers. Poverty line defined as 60% of themedian equivalised income (1), 1998
Nyckelindikator EU-15 B DK DEL EF IRL I L NL A P FIN Risken för fattigdom före och efter sociala transfereringar [procentuell andel av befolkningen under fattigdomsgränsen före respektive efter sociala transfereringar.Fattigdomsgränsen definieras som 60 % av medianinkomst (1)], 1998
Before social benefits After social benefits
Före sociala förmåner Efter sociala förmåner
National currency (NC) symbol60% of median annual income (NC)60% of median annual income (PPS)
Nationell valutasymbol (NV).60 % av den årliga medianinkomst (NV)..60 % av den årliga medianinkomst (PPS)7 010
(1) Pensions are included 'before' and 'after'.
(1) Pensioner ingår "före" och "efter". (2) I - Anges i tusental.
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2001.
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - UDB, version från december 2001 Luxemburg: Uppgifter från 1996 istället för 1998.Finland: Uppgifter från 1997 istället för 1998.
Graph 26Percentage of the population living in (persistent) risk of poverty, 1998
Andelen av befolkningen som (varaktigt) befinner sig i riskzonen för fattigdom, 1998
Graph 27Risk of poverty rate before and after social transfers, 1998
Risk för fattigdom före respektive eftersociala transfereringar, 1998
Low income 1998 and during at least two out of thethree years 1995 to 1997 b
Låg inkomst (fattig) 1998Låg inkomst under alla tre åren 1996-1998Låg inkomst 1998 och under minst två av de senaste treåren 1995-1997 ö
Before benefits
Före förmåner
L 1996 instead of 1998.
Luxemburg: Uppgifter från 1996 istället för 1998.
FIN 1997 instead of 1998.Source: Eurostat - European Community Household Panel.
Finland: Uppgifter från 1997istället för 1998. Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen.
Source: Eurostat - European Community Household Panel.
Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen.
L 1996 data. FIN 1997 data.
Luxemburg: Uppgifter från 1996.
An important cause of poverty and social exclusion is the lack of a job or low wages from employment.
Attinte ha ett förvärvsarbete och låg lön från arbete är viktiga orsaker till fattigdom och social utslagning.
In 1998, the 'at-risk-of-pover-ty' rate for persons living in households where no persons of working age are in employment was 51% - around 2.3 times as highas the rate where at least one person is working.
Risken att drabbas avfattigdom var 1997 nära 51 %i hushåll där ingen i arbetsför ålder förvärvsarbetade – ungefär 2,3 gånger högre än i hushåll därminst en person förvärvsarbetade.
People in jobless households (Percentage of people living in households with no member in employment among all people living in households with at least one person belonging tothe labour force) 2000 4.54.5 : 4.7 4.2 5.1 5.5 6.6 5.0 0.9 1.1 2.4 1.2 : : 3.9
Andelen personer i hushåll där ingen har ett arbete (antalet invånare i hushåll där ingen förvärvsarbetar i procent av antalet invånare i hushåll där minst en person ingår i arbetskraften)20004,54,5:4,74,25,15,56,65,00,91,12,41,2::
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2000. IRL - 1997 data.
Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen 2000 Irland: Uppgifter från 1997.
Risk of poverty rates (%) among the persons living in households where … of the working age persons are in employment, 1998
Fattigdomsrisk (%) bland personer i hushåll där ... som är i arbetsför ålder har ett arbete, 1998
… none …… some -but not all- …… all …
... ingen ...... vissa av men inte alla ... alla ...
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2001. FIN: 1997.
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - UDB, version från december 2001. Finland 1997.
Graph 29Risk of poverty rates among the persons living in households where … of the workingpersons are in employment, 1998
Risk för fattigdom (%) bland personer i hushåll där ... som är i arbetsför ålder har ett arbete, 1998
Graph 28Percentage of people living in householdswith no member in employment among allpeople living in households with at leastone person belonging to the labour force, 2000
Andelen invånare i hushåll där ingen har ettarbete (antalet invånare i hushåll där ingen har ett arbete i procent av antalet invånare i hushålldär minst en person ingår i arbetskraften)
70 none some but not all all
70 ingen vissa av men inte alla alla
Source:Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2001; FIN: 1997 data.
Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - UDB, version från december 2001; FIN: 1997
Women in decision making
Kvinnor i beslutsfattandet
At the EU level, women's representation in the European Parliament has increased steadily with each election since 1984 and nowreaches 30%.
På EU-nivå har kvinnors deltagande i Europaparlamentet ökat stadigt med varje val sedan 1984 och har nu nått 30 %.
In national Parliaments women continue to be under-represented in all Member States as the percentages of seatsoccupied by women in these bodies range from 9% in Greece to 44% in Sweden.
I de nationella parlamenten är kvinnorna fortfarande underrepresenterade – andelen kvinnliga parlamentsledamöter går från 9 % i Greklandtill 44 % i Sverige.
Female share in national Parliaments (Percentage of seats occupied by women in the national Parliaments (or Lower House)), spring 2001232338329281013
Andelen kvinnliga ledamöter i nationella parlament [procentuell andel mandat som innehas av kvinnor i nationella parlament (eller andra kammaren)], våren 2001.2323383292810131117352820
Percentage of seats occupied by women in the European Parliament
Andelen kvinnliga ledamöter i Europaparlamentet,
Graph 30Percentage of seats occupied by women in Parliaments, 2001
Andelen kvinnliga parlamentsledamöter, 2001
Female employment
Kvinnors förvärvsfrekvens
Between 1995 and 2000, the EU employment rate for males rose by more than 2 percentage points.
Mellan 1995 och 2000 ökade förvärvsfrekvensen för män i EU med 2 procentenheter.
Over the same period, the ratefor females however rose by 4 points, thereby narrowing the gap between the sexes.
Under samma period steg siffrorna för kvinnormed 4 procentenheter. På så sätt minskades klyftan mellan könen.
Nevertheless, the rate for males (72.5%)remains considerably higher than thatoffemales (54.0%).
Förvärvsfrekvensen är dock fortfarande betydligt högre blandmän (72,5 %) än bland kvinnor (54 %).
Female employmentrates are highestin the three Nordic countries,United Kingdom and the Netherlands.
Kvinnors förvärvsfrekvens är högsti de tre nordiska länderna, Förenade kungariket och Nederländerna.
Employment rate, 15-64 years, 2000
Förvärvsfrekvens (1564 år), 2000
°D, L: 1999 data
Tyskland och Luxemburg: Uppgifter från 1999.
Source: Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey.
Källa: Eurostat - jämförbara antaganden som grundas på EU:s arbetskraftsundersökning
Graph 33Percentage of persons in employmentworking part-time, by sex, 2000
Andelen förvärvsarbetande som arbetar deltid, efter kön, 2000
Graph 32Female employment rates (15-64 years), 1990 and 2000
Kvinnors förvärvsfrekvens (1564 år), 1990 och 2000
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat – EU:s arbetskraftsundersökning
Earnings of men and women
Kvinnors och mäns löner
EU-wide, the average gross hourly earnings of women in 1998 were estimated at 16% less than the gross hourly earnings of men.The smallest differences are found in Portugal, Belgium, Italy and Denmark.
I hela EU beräknas kvinnors bruttolön per timme 1998 ligga i genomsnitt 16 % under mäns.
The gap is narrowing but only slowly.
Den minsta skillnaden finns i Portugal,Belgien, Italien och Danmark.
The gap can partly be explained – there probably still remains some “pure” gender discrimination in pay.
Skillnaderna kan delvis förklaras – det finns troligen fortfarande en viss "ren" könsdiskriminering i fråga om löner.
Gender pay gap(Average gross hourly earnings of women as % of average gross hourly earnings of men.
Löneklyftan mellan könen (kvinnors genomsnittliga bruttolön per timme i procent av mäns genomsnittliga bruttolön per timme.
The population consists of all paid employees aged 16-64 that are 'at work 15+ hours per week'.)
Populationen består av alla avlönade anställda i åldern 16-64 år som arbetar minst 15 timmar per vecka.)
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2001 (except F: National Labour Force Survey, S: Structure of Earnings Survey.)
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - UDB, version från december 2001 (Utom Frankrike: Nationell arbetskraftsundersökningen; Sverige: undersökning av lönestrukturer.)
Average monthly earnings of women as a percentage of men’s in some service sectors in the EU
Kvinnors genomsnittliga månadslön i procent av mäns i vissa tjänstesektorer inom EU
Financial services Hotels and restaurants Business services
Finansiella tjänster Hotell och restaurang Företagstjänster
Sources: Eurostat - 1) Harmonised statistics on earnings 1999, 2) Statistics on the Structure of Earnings 1995.
Källa: Eurostat - 1) Harmoniserad lönestatistik 1999, 2) Statistik över lönestrukturer 1995.
Data coverage within services varies from country to country.
Vad som ingår i uppgifterna för respektive tjänstegren varierar beroende på land.
Graph 34Gender pay gap 1997 and 1998
Löneklyftan mellan könen 1997 och 1998
Graph 35Average monthly earnings of women as percentage of men's in some service sectors in the EU 1995-1999
Kvinnors genomsnittliga månadslön i procentav mäns i vissa tjänstesektorer inom EU 1995-1999
Hotels and Restaurants
Hotell och restaurang
Source: Eurostat - Harmonised statistics on earnings
Källa: Eurostat - Harmoniserad lönestatistik
Source:Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2001 (except F: National Labour Force Survey, S: Structure of Earnings Survey).
Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - UDB, version från december 2001. (Utom Frankrike: Nationell arbetskraftsundersökningen; Sverige: undersökning av lönestrukturer.)
In all Member States, women live longerthan men.
I alla medlemsstater lever kvinnor längre än män.
EU-wide, women can expect to live to 66 and men to 63 years of age without any disability.
I EU som helhet kan kvinnor förvänta sig att leva till 66 år och män till 63 år utan någon funktionsnedsättning.
Life expectancy at birth, 1999
Förväntad livslängd vid födseln, 1999
Disability-free life expectancy (at birth), 1996
Förväntad livslängd utan funktionsnedsättning (vid födseln), 1996
Source: Eurostat - Mortality Statistics and European Community Household Panel.
Källa: Eurostat - Dödlighetsstatistik och EU:s hushållsundersökning.
Graph 37Proportion of population whose perceived health is bad or very bad, by level of
Andel av befolkningen vars subjektiva hälsa
Graph 36Major causes of death by age-group, EU-15, 1998 education, EU-15, 1997
De främsta dödsorsaker per åldersgrupp, EU-15, 1998 är dålig eller mycket dålig, efter utbildningsnivå, EU-15, 1997
Other Cancer
Övrigt Cancer
External causes of injury and poisoning Circulatory diseases
Yttre skador och förgiftning Hjärt- och kärlsjukdomar
Eurostat - European Community Household Panel UDB, version September 2001.UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - UDB, version från september2001.Anm.: Förenade kungariket - GCSE 'O' levels ingår i gymnasieutbildning (ISCED 3).
Accidents and work-related health problems
Olycksfall och arbetsrelaterade hälsoproblem
In 1998, around 4.1% of EU workers were victims of a working accident resulting in more than three days' absence, 6.4% includingaccidents with no absence from work or an absence up to 3 days.
Under 1998 drabbades cirka 4,1 % av arbetstagarna i EU av ett olycksfall i arbetet som ledde till mer än tre dagars frånvaro frånarbetet – 6,4 % om man räknar med olycksfall som ledde till ingen eller högsttre dagars frånvaro.
From 1994, the number of accidents at work with more than threedays' absence decreased by 10% (the value of the index 1994 = 100 was 90 in 1998).
Från 1994 minskade antaletolycksfall i arbetet som ledde till mer än tre dagars frånvaro med 10 % (indexvärde 1994 = 100 var 90 1998).
During 1998-99 5.4% of employees per year suffered from work-related health problems.
Under 1998-1999 led5,4 % per år av de anställda av arbetsrelaterade hälsoproblem.
A total of around 500 million working days are lost every year as a result of accidents atwork (150 million days lost) and work-related health problems (350 million days lost).
Totalt går cirka 500 miljoner arbetsdagar förlorade varje år på grundav olycksfall i arbetet och arbetsrelaterade hälsoproblem (150 respektive 350 miljoner dagar).
Road transport fatalities have fallen by 44%since 1970 but there were still over 40 000 deaths on EU roads recorded in 2000.
Olyckor i vägtrafiken har minskat med44 % sedan 1970, men ligger 2000 fortfarande på över 40 000 dödsfall på vägarna i EU.
Quality of work (serious accidents at work) Incidence rate (number per 100 000 persons in employment) based index of accidents at work resulting in more than 3 days' absence from work, 1998- Index 1994 = 100 (1)
Kvalitet i arbetet (svåra olycksfall i arbetet) Frekvensbaserat (antal per 100 000 förvärvsarbetande)index för olycksfall i arbetet som leder till mer än tre dagars frånvaro från arbetet, 1998- Index 1994 = 100 (1)
(1) Except IRL and A : 1996 = 100.
(1) Utom Irland och Österrike: 1996 = 100.
Source: Eurostat - European Statistics on Accidents at Work (ESAW)
Källa: Eurostat - Den europeiska statistiken över olycksfall i arbetet (ESAW)
Graph 39Number of road traffic deaths per million population, 2000
Antalet dödsfall i trafiken per miljon invånare, 2000
Graph 38Accidents at work by type of activity, EU-15, 1998 per 100 000 employed persons
Olycksfall i arbetet per typ av verksamhet , EU-15, 1998 per 100 000 förvärvsarbetande
Fishing (estimated)
Fiske (uppskattning)
Construction
Byggnad och anläggning
Wholesale and retail trade; repairs
Grossist- och detaljhandel reparationer
EL, IRL, I and L: estimates based onnational sources.
Grekland, Irland, Italien och Luxemburg: Uppskattningar baserade på nationella källor.
Key social indicators per Member State no.
Nyckelindikatorerna per medlemsstat
(S80/S20 ratio) Ratio Risk of poverty rate before social transfers%Risk of poverty rate after social transfers%People in jobless households%Female share in national Parliaments%Female employment rate%Gender pay gap%Life expectancy at birth - males Years Life expectancy at birth - females Years Disability-free life expectancy (at birth)- males Years Disability-free life expectancy (at birth)- females Years Quality of work (serious accidents at work) Index points(1994 = 100)
Förmåner vid ålderdom och för efterlevande I % av de totala sociala förmånerna%Inkomstfördelning (andel S80/S20) Ratio Risken för fattigdom före sociala transfereringar%Risken för fattigdom efter sociala transfereringar%Andelen personer i hushåll utan arbete%Andelen kvinnliga ledamöter i nationella parlament%Kvinnors förvärvsfrekvens%Löneklyftan mellan könen%Förväntad livslängd vid födseln - män År Förväntad livslängd vid födseln - kvinnor År Förväntad livslängd utan funktionshinder (vid födseln) - män År Förväntad livslängd utan funktionshinder (vid födseln) - kvinnor År Kvalitet i arbetet Indexpunkter (svåra olycksfall i arbetet)(1994 = 100)
°= See comment in the corresponding portrait.
* = Se förklaring i motsvarande porträtt.
The figure may be from another year or may have some other limitation.
Uppgiften kan gälla ett annat år eller ha någon annan begränsning.
Reading note for each key indicator
Förklaring till varje viktig indikator
The population consists of all paid employees aged 16-64 that are 'at work 15+ hours per week'.The average life expectancy at birth of a male citizen in the EU was 74.6 years in 1999.
Befolkningen består av alla avlönade anställda i åldern 16-64 år som arbetar minst 15 timmar per vecka. Den förväntade livslängden vid födseln EU var i genomsnitt 74,6 år för män i EU 1999.
The average life expectancy at birth of a female citizen in the EU was 80.9 years in 1999.
Den förväntade livslängden vid födseln var i genomsnitt 80,9 år för kvinnor i EU 1999.
On average, a male citizen in the EU should live to 63 without disability (1996 data).On average, a female citizen in the EU should live to 66 without disability (1996 data).EU-wide there occurred 10 % (100-10=90) less working accidents (resulting in more than three days' absence) per 100 000 persons in employment in 1998 than in 1994.
En man i EU kan förväntas leva till i genomsnitt 63 år utan funktionsnedsättning (uppgifter från 1996).En kvinna i EU kan förväntas leva till i genomsnitt 66 år utan funktionsnedsättning (uppgifter från 1996).I EU som helhet inträffade 10 % färre (100-10=90) olycksfall i arbetet (som ledde till mer än tre dagars frånvaro) per 100 000 förvärvsarbetande 1998 än 1994.
(33) 1 53 17 88 44Fax (33) 1 53 17 88 22E-mail: datashop@insee.fr Member of the MIDASNet Net
(33) 1 53 17 88 44Fax (33) 1 53 17 88 22E-mail: datashop@insee.fr Medlem av MIDASNet Net
(39) 06 46 73 31 02/06Fax (39) 06 46 73 31 01/07E-mail: dipdiff@istat.it Member of the MIDASNet Net
(39) 06 46 73 31 02/06Fax (39) 06 46 73 31 01/07E-mail: dipdiff@istat.it Medlem av MIDASNet Net
(39) 02 80 61 32 460Fax (39) 02 80 61 32 304E-mail: mileuro@tin.it Member of the MIDASNet Net
(39) 02 80 61 32 460Fax (39) 02 80 61 32 304E-mail: mileuro@tin.it Medlem av MIDASNet Net
Eurostat home pagehttp://www.europa.eu.int/comm/eurostat/has an updated list of Eurostat Data Shops
På Eurostats hemsidawww.europa.eu.int/comm/eurostat/finns en aktuell förteckning över Eurostat Data Shops.
Working together atlocal level for more and better jobs for all
Lokaltsamarbeteför fler och bättre arbetstillfällen för alla
The localdimension of the European Employment Strategy o p e an Social Fund
Den europeiska sysselsättningsstrategins lokaladimension o p e is k a socialfonden
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission,Directorate-General for Employment and Social Affairs.
Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik, står inte nödvändigtvis bakomåsikterna eller ståndpunkterna i denna publikation.
If you are interested in receiving the electronic newsletter ‘ESmail’ from the European Commission’s Directorate-General for Employment and Social Affairs, please send an e-mail to (empl-esmail@cec.eu.int).
Om du vill få det elektroniska nyhetsbrevet ”ESmail” från Europeiska kommissionens generaldirektorat försysselsättning och socialpolitik ber vi dig skicka e-post till empl-esmail@cec.eu.int.
The newsletter ispublished on a regular basis in English, French and German.
Nyhetsbrevet utkommerregelbundet på tyska, engelska och franska.
Manuscript completed in January 2003.
Manuskriptet färdigställdes i januari 2003.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed throughthe Europa server (http://europa.eu.int).
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet via Europa-servern (http://europa.eu.int).
With the EU Treaty, signed in Amsterdam in 1997, for the first time employment was put firmlyon the Union's political agenda.
I EU-fördraget, som undertecknades i Amsterdam 1997, fick sysselsättningsfrågorna för förstagången en fast plats på unionens politiska dagordning.
The commitment to coordinate employment policies and topromote the creation of more and better jobs was translated into the European Employment Strategy in the Luxembourg ‘jobs summit’ in 1997.
Viljan att samordna olika sysselsättningsstrategier och att sörja för fler och bättre arbetstillfällen tog form i den europeiskasysselsättningsstrategin, som formulerades på toppmötet om sysselsättning i Luxemburg 1997.
In early 2000, at the European Council in Lisbon, European leaders took a further step by placingthe objective of full employment at the centre of a new integrated policy agenda where economicreform, employment policy and social cohesion must work in tandem to make the European Unionthe most competitive and innovative knowledge-based area in the world.
Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i början av år 2000 tog de europeiska ledarna ytterligare ettsteg och satte målet om full sysselsättning högst upp på en ny, integrerad politisk dagordning somgår ut på att ekonomisk reform, sysselsättningspolitik och social sammanhållning skall samverkaför att göra Europeiska unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.
But European and national strategies — like any policies designed centrally — cannot succeed without action, commitment and engagement on the part of regional and local actors.
Men de europeiska och nationella strategierna – liksom alla centralt utarbetade strategier – kan intelyckas utan aktivt engagemang av regionala och lokala aktörer.
The European Employment Strategy has supported since the beginning the development of aterritorial dimension of employment policies, underpinned in recent years by the emergence ofregional and local action plans throughout Europe.
Redan från början tog den europeiska sysselsättningsstrategin hänsyn till sysselsättningsstrategiernas lokala dimension, vilket senare års regionala och lokala handlingsplaner i hela Europa visar.
‘Local development is not only about creating jobs or boosting economic development.
”Den lokala utvecklingen handlar inte bara om att skapa fler arbetstillfällen eller sätta fart påden ekonomiska utvecklingen.
It isalso about a more cohesive society based on a better quality of life with the activeinvolvement of all.
Den handlar också om ett mer sammanhållet samhälle däralla aktivt deltar.
It is about democracy itself.’
Det handlar om demokratin som sådan.”
Anna Diamantopoulou, Commissioner for Employment and Social Affairs, November 2001 working together
Anna Diamantopoulou, kommissionsledamot för sysselsättning och socialpolitik, november 2001.
TERRITORIAL EMPLOYMENT PACTSIn 1997, the European Commission launched the territorial employment pacts (TEPs) to broadenthe partnership between major actors at regional and local levels and to initiate innovativeactions with an impact on job creation.The key element of the TEPs was the involvement of all the relevant partners within a specifiedarea and the development of a coherent strategy for job creation in that area.
TERRITORIELLA SYSSELSÄTTNINGSPAKTER1997 inledde Europeiska kommissionen projektet med territoriella sysselsättningspakter för attbygga ut partnerskapet mellan stora regionala och lokala aktörer och för att uppmuntra tillinnovativa, sysselsättningsfrämjande åtgärder.
Such partnershipshould represent the main actors in the local economy – not just in terms of resources but,importantly, in terms of knowledge and experience of the local situation.
Huvudtanken med pakterna var att delaktiggöra alla relevanta parter inom ett visst område ochatt ta fram en samstämmig strategi för skapande av sysselsättning på området i fråga.Partnerskapen riktar sig till den lokala ekonomins viktigaste aktörer – inte bara i fråga omresurser utan framför allt i fråga om kunskap och erfarenhet när det gäller den lokala situationen.
The pacts were structured around two main objectives:
Pakterna bygger på två huvudmål, nämligen