natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since then, it has financed 350 interregional cooperation projects involving 1 250 local and regional authorities in the European Union, the countries of Central and Eastern Europe (CEEC), the newly independent states (NIS) and the Mediterranean basin (MED). In 1997 a second generation of 40 projects was launched with a budget of EUR 17 million from the ERDF (under Article 10) and EUR 7 million from the Phare programme.
Programmet bygger på tre stora principer: en balanserad utveckling mot ett samhälle där det finns många mindre tätorter i stället för några få stora och dominerande samt en ny relation stad-landsbygd, lika tillgång till infrastruktur och kunskap, hållbar utveckling, varsam förvaltning och skydd av natur- och kulturarvet.
ESDP: The aim of the European Spatial Development Perspective, adopted in May 1999 by the Ministers of the 15 Member States responsible for regional planning is to improve the coordination of national policies in this field.
Gemenskapsinitiativ: Europeiska unionen brukar reservera en del av strukturfondernas budget för att genomföra program, s.k. gemenskapsinitiativ, för att lösa problem som inte kan få en lämplig lösning på nationell nivå.
Innovative Actions: Alongside its traditional regional and sectoral programmes, the European Regional Development Fund (ERDF) has a limited amount of funding for innovative actions to investigate new approaches to economic and social development.
Innovativa åtgärder: utöver de "klassiska" regionala programmen avsätter Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) en del av sina årliga anslag till nyskapande åtgärder som syftar till att finna nya vägar för ekonomisk och social utveckling.
The three themes proposed for 20002006 are; a regional economy based on knowledge and technological innovation; 'e-Europe Regio', the information society at the service of regional development; and regional identity and sustainable development.
De tre områden som gäller för perioden 2000-2006 är följande: regional ekonomi byggd på kunskap och ny teknik, "eEuropeRegio" eller informationssamhället i den regionala utvecklingens tjänst, samt regional identitet och hållbar utveckling.
The ESF and FIFG also finance innovative measures.
Europeiska socialfonden (ESF) och Fonden för fiskets utveckling (FFU) ger också stöd till nyskapande åtgärder.
Integrated Coastal Zone Management (ICZM): To combat the deterioration of coastal areas, in September 2000 the Commission proposed a European strategy for the integrated management of these areas.
Integrerad förvaltning av kustområden: i syfte att ta upp kampen mot förstörelsen i kustområdena föreslog kommissionen i september 2000 en europeisk strategi för integrerad förvaltning av dessa områden.
The main aim of the proposal was to resolve the basic problems facing the coastline: the lack of information; inadequate local participation in projects being carried out in coastal areas; and, poor coordination among those responsible for spatial planning.
Förslaget har främst till syfte att lösa de grundläggande problem som kustområdena ställs inför, dvs. bristen på lokalt engagemang i olika projekt och otillräcklig samordning mellan organ som ansvarar för den regionala utvecklingsplaneringen.
As part of this strategy, which requires the participation of the Member States and all those concerned, the Commission undertook to bring Community policies into line with appropriate and coordinated management of coastal areas; to provide a network of services accessible to those responsible for management of the coast; to promote research into and promotion of coastal areas; and, to encourage initiatives at all administrative levels.
Inom ramen för denna strategi, som förutsätter att medlemsstaterna och berörda intressenter medverkar, åtar sig kommissionen att se till att EU:s olika strategier är förenliga med en tillfredsställande och samordnad förvaltning av kustområdena, att införa ett servicenät som alla ansvariga organ kan få tillgång till, att främja forskning och information, att finansiera innovativa åtgärder vad gäller förvaltning av dessa områden och att uppmuntra initiativ på alla nivåer.
Interreg: The new Interreg III Initiative will cover three types of cooperation: cross-border, transnational and interregional.
Interreg: det nya gemenskapsinitiativet Interreg avser tre former av samarbete: gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt.
Two texts with guidelines will specify the features of the operations eligible for part-financing.
I beslutsunderlaget anges närmare vilken typ av projekt som kan medfinansieras.
In 1994-99, the Union financed the Recite Initiative concerning interregional cooperation involving at least three Member States of the European Union.
Under perioden 1994-1999 finansierade unionen programmet Recite, som gäller interregionalt samarbete mellan minst tre medlemsstater.
ISPA (Instrument for Structural Programmes for pre-Accession).
ISPA (Instrumentet för strukturpolitik inför anslutningen): i likhet med Sammanhållningsfonden medfinansierar ISPA miljöskyddsprojekt och transportinfrastrukturprojekt för att ansluta nationella nät i kandidatländerna till det transeuropeiska transportnätet. ISPA har en årsbudget på 1,04 miljarder euro.
Like the Cohesion Fund, this instrument provides the countries which have applied for accession with part-financing for transport infrastructure projects to interconnect their networks and link with the trans-European network, as well as for environmental protection projects.
Kustområde: i regel anses ett kustområde bestå av ett land- och havsbälte vars bredd beror på den naturliga miljöns karaktär och de verksamheter som är förknippade med vattenresurserna.
It has funds amounting to EUR 1 040 million per year for the period from 2000 to the date of accession of each applicant country.
Beroende på dessa båda faktorer kan ett kustområde sträcka sig längre in i landet än havsområdets egentliga gränser.
Outermost regions: Some of the Union's island and coastal areas enjoy the special status of outermost regions specifically recognised by Article 299(2) of the Amsterdam Treaty.
Ett av dessa initiativ var initiativet Pesca, som genomfördes mellan 1994 och 1999 för att lösa svåra strukturproblem i områden som är beroende av fiske.
They include the four French overseas departments (Guadeloupe, Martinique, French Guiana and Réunion), the Canary Islands (Spain) and the Azores and Madeira (Portugal).
Pesca har medfinansierat specialåtgärder för att minska fiskeberoendet, men också för att förstärka fiskesektorn (marknadsföring, försäljning, utbildning, osv.)
All these regions are very remote from the continent of Europe, which complicates their integration into the European single market.
De stödåtgärder för ekonomisk och social diversifiering som förut omfattades av Pesca ingår numera i de nya målen 1 och 2 samt i FFU:s (Fondens för fiskets utveckling) verksamhetsområde.
Their GDP is well below the Community average (59%), unemployment is usually high and their economies rely on a small number of sectors.
Phare: är det främsta instrumentet för tekniskt och finansiellt samarbete mellan unionen och staterna i Central- och Östeuropa.
In terms of labour costs, they face very stiff competition from their neighbours.
Phare inrättades 1989 och förfogade över 6,693 miljarder euro för perioden 1995-1999.
Pesca: The Community Initiatives provide financial assistance for the achievement of very specific goals.
Prioriterade mål: Under perioden 2000-2006 prioriteras följande tre utvecklingsmål i EU:s strukturpolitik:
Between 2000 and the date of accession, it will have EUR 1.5 billion per year to part-finance many measures similar to those under the Structural Funds.
- Mål 1 gäller strukturstöd till regioner som släpar efter i utvecklingen samt de allra mest avlägset belägna områdena och arktiska områden (f.d. mål 6).
Priority Objectives: In 20002006 the Union's structural policy will concentrate on three priority Objectives for development:
- Mål 2 avser ekonomisk och social omställning i regioner med strukturella problem, oavsett om det gäller industriregioner, landsbygden (f.d. mål 5b), storstadsområden eller områden som är beroende av fiske.
- Objective 1 provides structural assistance to regions lagging in development and to the outermost and Arctic regions (former Objective 6).
- Mål 3 är inriktat på anpassning och modernisering av politiken när det gäller sysselsättning, utbildning och yrkesutbildning (f.d. mål 3 och 4).
- Objective 2 concerns the economic and social conversion of areas facing structural difficulties, whether industrial, rural (former Objective 5(b)), urban or dependent on fisheries.
Detta mål ger finansiellt stöd till regioner som inte omfattas av mål 1.
- Objective 3 concerns the adaptation and modernisation of policies on employment, education and training (former Objectives 3 and 4).
Regional utvecklingsplanering: en del av gemenskapsinitiativet Interreg (Interreg MC för perioden 1997-1999 och Interreg HIB för perioden 2000-2006) avser transnationellt samarbete i dessa frågor.
Assistance under this Objective is provided outside the regions covered by Objective 1.
Denna inriktning beslutades 1996 pä grund av det allt starkare behovet av ett instrument för operativt samarbete.
Regional development programmes: Each Member State prepares with the Commission agreements known as operational programmes (OPs) or single programming documents (SPDs).
Regionala utvecklingsprogram: varje medlemsstat ingår överenskommelser med Europeiska kommissionen, s.k. operativa program (OP) eller samlade programdokument (SPD).
These agreements cover several years and are implemented by the national or regional authorities designated by the Member State.
Dessa överenskommelser är fleråriga och genomförs av nationella eller regionala myndigheter som utses av medlemsstaten.
These authorities select the projects to be financed.
Dessa myndigheter väljer ut vilka program som skall finansieras.
Together the Commission and the national authorities monitor the implementation of each programme.
Varje programs genomförande följs upp gemensamt av kommissionen och de nationella myndigheterna.
Spatial planning: A strand of the Interreg Community Initiative (II C in 1997-99 and III Β for 2000-2006) concerns projects for transnational cooperation on spatial planning. It was introduced in 1996 to meet the increasing needs for an instrument for operational cooperation in this area.
Sammanhållningsfonden: denna fond inrättades 1993 för att stödja de fyra minst utvecklade medlemsstaterna (Grekland, Portugal, Irland, Spanien) genom att finansiera två typer av projekt: transportinfrastrukturer och miljöprojekt.
Structural Funds: These are the Community Funds which finance the Union's "structural" measures, those which are designed to reduce the disparities in development between regions.
Strukturfonder: via dessa fonder finansierar EU sin strukturpolitik, dvs. åtgärder som syftar till att minska utvecklingsklyftorna mellan olika regioner.
The European Regional Development Fund (ERDF) is the main financial instrument for regional and sectoral programmes.
Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) är det främsta finansieringsorganet för regionala program.
Where necessary, finance from this Fund is supplemented by the European Social Fund (ESF) in the case of measures to encourage training and combat unemployment and by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) for rural development measures.
Finansieringen från ERUF kompletteras, alltefter omständigheterna, med medel från Europeiska socialfonden (ESF), när det gäller utbildningsåtgärder och sysselsättningsfrämjande åtgärder, eller med medel från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) när det gäller åtgärder för landsbygdsutveckling.
Since 1994, all the financial instruments concerning fisheries have been grouped under the FIFG (Financial Instrument for Fisheries Guidance), which assists in coastal areas.
Vad gäller fisket sker all finansiering sedan 1994 via FFU (fonden för fiskets utveckling).
Subsidiarity: The Treaty on European Union introduced the notion of subsidiarity under which the Union acts only if the proposed action cannot be sufficiently achieved out by the Member States and can therefore, by reason of its scale or effects, be better achieved by the Community.
Subsidiaritet: principen infördes i Fördraget om Europeiska unionen och innebär att unionen endast ingriper om målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan bättre kan uppnäs pä EU-nivä, t.ex. på grund av åtgärdens omfattning eller multiplikatoreffekter.
Its work focuses on the economic and social regeneration of towns and urban areas in difficulty to promote sustainable urban development.
Urban är inriktat på ekonomisk och social upprustning i städer och stadsdelar med stora svårigheter och har till syfte att främja en hållbar utveckling i städerna.
Its funding for 20002006 will total EUR 700 million.
Till detta initiativ har 700 miljoner euro avsatts för perioden 2000-2006.
The other three Initiatives are Leader+ (rural development).
De övriga tre gemenskapsinitiativen är Leader+ (landsbygdsutveckling), Equal (jämställdhet) och Interreg (gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete).
Equal (equal opportunities) and Interreg (cross-border, transnational and interregional cooperation).
Därmed avses fyra franska utomeuropeiska departement (Guadeloupe, Martinique, Guyana och Réunion), Kanarieöarna och Azorerna och Madeira.
Structural policies and European territory— Islands and coastal regions
Strukturpolitiken och de europeiska territorierna — Öar och kustområden
Success stories from Denmark, Finland and Sweden
Framgångsrika projekt i Danmark, Finland och Sverige
The European Commission would like to thank all the public bodies (national, regional and local), associations and private sector organisations who provided the information which made this publication possible.
Europeiska kommissionen vill tacka alla offentliga organ (på nationell, regional och lokal nivå), föreningar och privata organisationer som har varit behjälpliga vid insamlingen av uppgifter för denna broschyr.
Photo credits: Cover: The Kreativum, Karlsham, Sweden - Mike St Maur Sheil.
Bildmaterial: Kreativum, Karlshamn, Sverige - Mike St Maur Sheil.
Page 4 and 5: Cédric Latreille
Sidorna 4 och 5: Cédric Latreille
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int) and on the Inforegio Website (http://inforegio.cec.eu.int).
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet via Europa-servern (http://europa.eu.int) och webbplatsen Inforegio (http://inforegio.cec.eu.int).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2001.
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 2001
Investing in business development and innovation
Att investera i affärsutveckling och nyskapande
Kainuu in virtual space
På virtuellt besök i Kainuu
Local university shares its technological know-how
Lokalt universitet delar med sig av sitt tekniska kunnande
Campus Arvika rose from the ashes of Swedish Match
Campus Arvika uppstår ur askan efter Swedish Match
Bringing SMEs into the Internet era
Att leda små och medelstora företag in i IT-världen
The Puzzel Project: When rock contributes to job creation
Puzzel-projektet: När rockmusik leder till nya jobb
Promoting access and services for all
Alla skall ha tillgång till informationsteknik och IT-tjänster
High-technology for higher learning in Jämtland
Högteknologi lyfter kunnandet i Jämtland
Koillismaa economy boosted by the information society
Informationssamhället sporrade Koillismaas ekonomi
Internet houses for the towns and villages in Blekinge
BIT-värLdshus för småstäder och byar i Blekinge
Window to the information society in the middle of Helsinki
Ett fönster mot informationssamhället mitt i Helsingfors
Networking across the Strait
Nätuppbyggnad över sundet
Promoting the information society in southwestern Finland
Vakkaweb-databasen: Främjande av informationssamhället i sydvästra Finland
New visions for Kramfors
Nya visioner för Kramfors
LOCREGIS, developing European cooperation Further Information
LOCREGIS: Att utveckla det europeiska samarbetet
The development of the information society is both an opportunity and a challenge for Europe. This is especially true for the regions of Europe.
Informationssamhällets utveckling innebär både en chans och en utmaning för Europa och särskilt för dess regioner.
It is an opportunity because, in the case of any particular region, the new technologies make it possible to build up competitiveness, bring dynamism to the economy and reduce geographical isolation or the handicaps of nature.
En chans därför att den nya tekniken ger enskilda regioner möjligheten att öka konkurrenskraften, ge ny dynamik åt näringslivet eller bryta igenom geografisk isolering eller andra ofördelaktiga naturliga förutsättningar.
And it is a challenge because experience tells us that the advent of the information society in Europe is having the effect of increasing inequalities both within and between the regions.
En utmaning därför att erfarenheterna visar att informationssamhällets framväxt leder till större klyftor ¡nom de olika regionerna i Europa.
Since the richest ones have easier access to the new technologies, they are better placed to derive the benefits thereof.
Eftersom rikare regioner har bättre förutsättningar att ta till sig den nya tekniken kan de också ta vara på teknikens fördelar.
The gap is increasing to the point where a real 'digital split' has emerged.
Det som i början var en liten spricka har vuxit sig till en verklig "digital klyfta".
The aim of the 'eEurope' initiative which was launched at the Lisbon summit in March 2000 at the initiative of the European Commission, is to gain a full understanding of all the issues and difficulties involved in bringing about the information society.
Syftet med e-Europa-initiativet, som kommissionen startade vid toppmötet i Lissabon i mars 2000, är att få fullständigt grepp om alla frågor och svårigheter som förverkligandet av informationssamhället innebär.
To this end the Commission gave priority to three objectives: to put every household, individual and administration on-line; to create a sense of openness to digital technology among enterprises and provide Europe with a strong digital culture backed up by an enterprise culture which is ready and able to finance and develop new ideas; and lastly, to make sure that the information society makes a real contribution to social integration.
Därför prioriterade kommissionen följande tre mål: ge alla medborgare, hushåll och förvaltningar möjligheten att koppla upp sig till nätet, skapa en öppen attityd till digital teknik hos företag för att bygga upp ett digitalt kompetent Europa utifrån en företagskultur som vill och kan finansiera och utveckla nya idéer, och slutligen, se till att informationssamhället verkligen bidrar till att stärka den sociala sammanhållningen.
Looking at the question from this angle the regions have a key role to play.
Sett ur detta perspektiv har regionerna en mycket viktig roll att spela.
They are in the front line not only because it is at regional level that the effects of the new technologies most readily make themselves felt but also, arising from the direct relationships they have with their citizens and the day to day reality of their experience, they are in the best position to make sure that information technology is applied in the most sustainable and balanced way.
De befinner sig i förgrunden av denna utveckling, inte enbart därför att den nya teknikens effekter blir mest kännbara på regional nivå, utan också därför att de står i direkt kontakt med medborgarnas vardag och därför har de bästa förutsättningarna för att se till att IT-tekniken utnyttjas på det mest hållbara och balanserade sättet.
All this explains why I have personally undertaken to make sure that the information society is one of the main priorities for Structural Fund interventions in the period 2000-2006.
Därför har jag personligen förbundit mig att se till att informationssamhället görs till en av huvudprioriteringarna för strukturfondernas insatser under programperioden 2000-2006.
According to our estimates this period will see something between € 5 and 6 billion spent directly on information society related activities in _BAR_ the regions lagging behind in development (Objective^!). The aim of this will be, above all, to reduce the
Enligt våra beräkningar kommer, under denna period, mellan 5 och 6 miljarder euro att satsas direkt på åtgärder som har med informationssamhället att göra i regioner med långsammare utveckling (mål 1).
Other measures will have the effect, if rather more indirectly, of contributing to the development of new technologies.
Även andra åtgärder kommer på ett mer indirekt sätt att bidra till utvecklingen av den nya tekniken.
Here I am thinking of measures to support SMEs, for example.
Jag tänker då närmast på stödåtgärder för små och medelstora företag t.ex.
During the period which has now started, the Structural Funds will be called upon to intervene in fields such as the development of human resources, research and development and, better still, the promotion of innovation.
Under denna period, som redan har börjat, kommer strukturfonderna att uppmanas att satsa på områden som utveckling av mänskliga resurser, forskning och utveckling och, till större grad, främjande av nyskapande.
Nonetheless heavyweight infrastructure construction will still be needed in areas where the market on its own would not provide it.
Likväl kommer tunga infrastrukturarbeten att krävas i områden där marknaden inte kan klara av det av egen kraft.
Whilst the existence of infrastructure is an essential ingredient of a society based on communication and knowledge, it is not enough in itself.
Även om utbyggnaden av infrastrukturer är av central betydelse för ett kunskaps- och kommunikationsbaserat samhälle, är detta inte tillräckligt.
Where the technology is in place what is needed are 'digital reflexes'.
När tekniken finns på plats krävs det också "digitala reflexer".
All too often, traditionalism, the fear of investment, the lack of entrepreneurial instincts or suitable capital facilities, or just the absence of knowledge can all form obstacles to the development of the information society.
Informationssamhällets utveckling hämmas allt för ofta av gamla vanor, investeringsrädsla, brist på affärssinne eller lämpliga finansieringsmöjligheter.
In many parts of Europe the problem is no longer one of supply but one of demand.
I många delar av Europa är det inte längre teknikutbudet utan efterfrågan som är problemet.
In this case it is a matter of educating, persuading and training people in the new technologies in order to finally overcome the resistance which is still sometimes present.
Det gäller att uppfostra, övertyga och utbilda människorna på det nya teknikområdet för att definitivt få bukt med det motstånd som eventuellt kan finnas kvar.
After all, the information society will not gain ground in Europe unless its citizens are convinced of its necessity.
När allt kommer omkring kan informationssamhället inte vinna insteg i Europa om inte medborgarna är övertygade om dess nödvändighet.
This is what this brochure tries to do.
Detta är vad denna broschyr försöker göra.
By highlighting projects linked to the information society in Denmark, Finland and Sweden, we want to promote good examples and share good practice.
Genom att framhäva ett antal projekt med anknytning till informationssamhället i Danmark, Finland och Sverige vill vi föra ut några exempel och lösningar som är värda att ta efter.
The experience of these three countries demonstrates that improving competitiveness in a globalised world is tightly linked to local development and the involvement of people on the ground.
Erfarenheterna från dessa tre länder visar att i en globaliserad värld hör ökad konkurrensförmåga nära ihop med lokal utveckling och individuella engagemang.
Information society for all
Ett informationssamhälle för alla