natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Substantial dierences between Member States are also found in infant mortality, premature mortality, avoidable mortality and more subjective health measures such as self-perceived general health and long-standing illness or activity limitations experienced in the past six months.
Man  finner också betydande skillnader mellan medlemsstater i fråga om spädbarnsdödlighet, förtida dödlighet, onödig dödlighet och mer subjektiva mått på hälsa som självuppskattad allmänhälsa och långtidssjukdom eller upplevd aktivitetsbegränsning det senaste halvåret.
High mortality and morbidity from cardiovascular disease, injuries and violence, cancer and alcohol-related diseases contribute to dierences in life expectancy.
Hög dödlighet och sjuklighet i hjärt-kärlsjukdomar, skador och våld, cancer och alkoholrelaterade sjukdomar bidrar till skillnaderna i förväntad livslängd.
Underlying risk factors for these conditions, such as poorer living and working conditions, smoking, diet and alcohol consumption, are more prominent in countries with shorter life expectancies.
Riskfaktorer som ligger bakom sådana förhållanden, som sämre levnads- och arbetsförhållanden, rökning, kost och alkoholkonsumtion, är mer framträdande i länder med kortare förväntad livslängd.
Inequalities between nationals and some migrant groups persist, both in terms of health status and access to health services.
Ojämlikhet mellan inhemska medborgare och vissa invandrargrupper  finns fortfarande kvar, både avseende hälsostatus och tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster.
Migrants may experience greater vulnerability to communicable diseases, such as tuberculosis, HIV/AIDS or hepatitis, thereby impacting on overall levels of health.
Invandrare kan drabbas av att vara mer sårbara för smittsamma sjukdomar som tuberkulos, hiv/aids och hepatit, vilket påverkar den övergripande hälsonivån.
They may also face higher risks of non-communicable diseases (e.g. cardiovascular disease) and mental health problems.
De kan också löpa större risk att drabbas av icke smittsamma sjukdomar (t.ex. hjärt-kärlsjukdomar) och mentala hälsoproblem.
These can stem from a combination of socioeconomic and environmental conditions in their countries of origin, the process of moving country and having to adjust to a new environment in their host countries1.
Dessa kan ha sitt ursprung i en kombination av socioekonomiska och miljömässiga förhållanden i ursprungsländerna och processen för att byta land och tvingas anpassa sig till nya förhållanden i värdlandet (1).
Inequalities between social groups
Ojämlikhet mellan socialgrupper
In addition, there appears to be a link between health inequalities within a county and the overall health of the population, in that the higher the inequality, the poorer the health of the population as a whole.
Dessutom förefaller det  finnas en koppling mellan ojämlikhet i hälsa i ett land och befolkningens hälsa generellt – ju större ojämlikhet, desto sämre hälsa för befolkningen som helhet.
Reducing inequalities within Member States may well therefore help to reduce those between Member States.
Att minska ojämlikheten i hälsa i medlemsstater kan därför mycket väl bidra till att minska den mellan medlemsstater.
Aside from dierences between Member States, a social gradient in health status has been identied.
Utöver skillnader mellan medlemsstater har man identi erat en social gradient avseende hälsostatus.
People with lower education, a lower occupational class or lower income, as well as some ethnic minorities in many Member States tend to die younger and suer from a higher prevalence of most types of health problem.
Personer med lägre utbildning, svagare yrkesställning eller lägre inkomst, liksom vissa etniska minoriteter i många medlemsstater, tenderar att dö yngre och oftare drabbas av de ª flesta typer av hälsoproblem.
Causes of health inequalities
Orsaker till ojämlikhet i hälsa
General health determinants
Allmänna bestämningsfaktorer för hälsa i livet.
Several models attempt to demonstrate the relationship between dierent determinants and health.
Exponering för faktorer som påverkar hälsan skiljer sig beroende på var människor bor och deras arbetssituation.
The Dahlgren and Whitehead model, used by the World Health Organization illustrates the “rainbow-layered” view of the causes of inequalities.
Beträ¢ande bostäder saknar delar av befolkningen i EU tillgång till rinnande vatten, adekvata tvätt- och toalettmöjligheter, energi till överkomlig kostnad, centralvärme och isolering och bor under fuktiga och trångbodda förhållanden.
Health levels do not vary at random but are the result of systematic dierences in the distribution of factors aecting them.
Fysiskt krävande arbete kan påverka hälsan negativt, liksom graden av kontroll över arbetet, obalans mellan ansträngning och belöning samt exponering för fysiska och mentala risker på arbetsplatsen.
Exposure to factors which inuence health diers according to where people live and their job situation.
Flera modeller försöker visa sambandet mellan olika bestämningsfaktorer och hälsa.
Physically demanding work may impact negatively on health, as can low levels of job control, eort reward imbalance and exposure to physical and mental risks in the workplace.
Dahlgren och Whitehead-modellen, som används av Världshälsoorganisationen, är ett synsätt där orsakerna till ojämlikhet presenteras i form av en regnbåge med olika plan.
On the other hand, sound management, good working conditions and the existence of strong social networks at work may have positive impacts on health.
Hälsonivån varierar inte slumpmässigt utan är ett resultat av systematiska skillnader i fördelningen av påverkansfaktorer.
Dahlgren-Whitehead health determinants model omic,cultural and environm ec on ent al co n cio d so it i l
Dahlgren ochWhitehead-modellen för bestämningsfaktorer för hälsan ch miljöm konomiska, kulturella o äss ig a f cio e ö so r h å a
Living and working conditions o ra n e s n
Levnads- och arbetsförhållanden n l l n a ä n
Unemployment e
Arbetslöshet d
Work environment o
Arbetsmiljö e l lm
Health-related behaviours such as diet, physical activity levels, tobacco and alcohol use and sexual behaviour are inuenced by socioeconomic and cultural factors.This can partially explain health dierences between social groups and between countries and areas.
Hälsorelaterat beteende som kost, grad av fysisk aktivitet, tobaks- och alkoholbruk och sexuellt beteende påverkas av socioekonomiska och kulturella faktorer. Detta kan delvis förklara skillnader i hälsa mellan socialgrupper och mellan länder och områden.
Most studies estimate that individual behaviour can account for 25-35% of dierences in people’s health.
I de ªesta studier uppskattar man att det individuella beteendet kan stå för 25–35 % av skillnaden mellan människors hälsa.
There are large variations between European countries and socioeconomic groups in terms of healthy nutrition, prevalence of smoking, alcohol consumption and physical activity and outcomes from these factors such as obesity and poor health.
Det nns stora variationer mellan länder i Europa och socioekonomiska grupper avseende hälsosam kost, förekomst av rökning, alkoholkonsumtion och fysisk aktivitet samt utfallet av dessa faktorer i form av övervikt och dålig hälsa.
cia l and community ne tw
A åverkan och samhällsin u e
Water and sanitation
Vatten och avlopp
Education r k o s
Utbildning lp n i a c se o r ividuella livsstilsfakto re
Health care services
Hälso- och sjukvårdstjänster
Psychosocial factors such as negative life events, feelings of exclusion and marginalisation, lack of control over events in one’s life and doing a demanding job for scant financial reward can all contribute to deteriorating health.
Psykosociala faktorer som motgångar i livet, känsla av utslagning och marginalisering, bristande kontroll över händelser i ens liv och att utföra ett krävande jobb mot en knappt tilltagen ekonomisk ersättning är alla faktorer som kan bidra till sämre hälsa.
Agriculture and food production
Ålder, kön och ärftliga faktorer
Age, sex and constitutional factors
Jordbruk och livsmedelsproduktion
Living and working conditions aect health through direct and indirect physical and psychological mechanisms.
Levnads- och arbetsförhållanden påverkar direkt och indirekt fysiska och psykologiska mekanismer.
The impact of some factors is felt
Genomslaget för vissa faktorer verkar under lång tid.
Past social positions may also inuence individuals’ health status.
Tidigare social ställning kan också påverka den enskildes hälsostatus.
For example, family socioeconomic status (including income and interest in education) can play a large role in determining a child’s educational attainment, employment prospects, income and health.
Till exempel kan familjens socioekonomiska status (inklusive inkomst och intresse för utbildning) spela en stor roll för att styra i vilken mån barn inhämtar utbildning, utsikter till sysselsättning, inkomst och hälsa.
Some studies show that high parental socioeconomic status reduces the risk of strokes and stomach cancer in adulthood.
Vissa studier visar att hög socioekonomisk status för föräldrarna minskar risken för stroke och magcancer i vuxen ålder.
Maternal socioeconomic deprivation is strongly associated with low birth weight which impacts on a person’s health throughout his or her life.
Om modern är socioekonomiskt missgynnad har detta en stark koppling till låg födelsevikt, vilket påverkar en persons hälsa genom hela livet.
Furthermore, as already seen, poor living conditions in childhood can have an impact at a later stage.
Som vi redan har sett kan dessutom dåliga levnadsförhållanden i barndomen få konsekvenser i ett senare skede.
, e w er er oo e d y er e v o e or vi ly or oo d f o ho l ei gh w e ly ra r es s a es s in er d ov k in an w no ’t k ers on al o u liv Y ci c er x o u a rY one of N on men on men o llu t p tions e l ar er
Skillnader i livsstil och arbetsförhållanden efter ålder, kön och socioekonomisk status QA24 Stämmer något av nedanstående in på dig? (era svar är möjliga) t v v v ilt et et et er t c k c k ar uk er ö k e al i t t tar o y e tar i e nad y miljö t ej e V u är D viktig o r i en b jobb o r eller u ä D o r o ho l al k a In ge t er et s äl lan ur D e ss på st r ar v ö r u br D t io ne re la r dr ic k ö hälsosam en m f ö r m f er so n li gap c k u b D u lider a D u lider a D u i dr D aldrigeller es är sk t in u b D e ss i dina st r y bullrigmiljö stå en de an v o m
Source: Eurobarometer 283
Källa: Eurobarometer 283.
Employment issues between countries and individuals.
Sysselsättningsfrågor skillnader är en av ª flera faktorer som ligger bakom skillnader i hälsa mellan länder och enskilda.
Such inequality is in large part due to the degree of social stratication produced by structural drivers such as the political context, societal norms and values, and economic, social, education, environmental and health policy.
Sådan ojämlikhet beror till stor del på den grad av social strati ering som genereras av strukturella drivkrafter som politiska förhållanden, samhällsnormer och -värderingar jämte ekonomisk politik och social-, utbildnings-, miljö- hälso- och sjukvårdspolitik.
Employment issues have a role to play in determining the state of peoples’ health and unemployment is associated with an increased risk of poor mental health, social exclusion and suicide.
Sysselsättningsfrågor spelar en roll för att bestämma människors hälsa, och arbetslöshet har en koppling till ökad risk för sämre mental hälsa, social utslagning och självmord.
As mentioned above, job quality and working conditions also have a signicant eect on health.
Som nämnts ovan har även arbetets kvalitet och arbetsförhållanden betydande hälsokonsekvenser.
However, the overall relationship between economic growth and health is complex.
Men det övergripande sambandet mellan ekonomisk tillväxt och hälsa är komplicerat.
Evidence suggests that, on its own, economic growth may not deliver a reduction in health inequalities.
Det  finns belägg som indikerar att ekonomisk tillväxt i sig kanske inte ger minskad ojämlikhet i hälsa.
To limit health inequalities, economic growth needs to be accompanied by complimentary policy measures and greater attention to distribution of benets.
För att begränsa ojämlikhet i hälsa måste ekonomisk tillväxt åtföljas av kompletterande politiska åtgärder och större omsorg om att sprida fördelarna.
Moreover, translation of GDP per capita into healthy citizens and health equity depends, to a large extent, on the right policy mix for reducing disparities and improving general health by optimising the relationship between health gain and available resources.
Vidare beror omsättningen av BNP per capita i friska medborgare och jämlikhet i hälsa till stor del på rätt policymix för att minska skillnader och förbättra den allmänna hälsan, genom att optimera förhållandet mellan hälsovinster och tillgängliga resurser.
It should also be noted that, owing to factors such as diet, certain EU Member States and regions tend to have more favourable health indicators than some of their more economically successful counterparts.
Man bör också observera att vissa EU-medlemsstater och regioner, på grund av faktorer som kost, tenderar att ha mer gynnsamma hälsoindikatorer än vissa av sina ekonomiskt mer framgångsrika motsvarigheter.
A good working environment such as one that limits exposure to physical risks or chemical and biological agents brings health benets.
En bra arbetsmiljö – som en som begränsar exponeringen för fysiska risker och kemiska och biologiska ämnen – ger hälsofördelar.
A number of studies suggest that job quality and working conditions aect health to a considerable extent.
Ett antal studier indikerar att arbetets kvalitet och arbetsvillkor påverkar hälsan i betydande mån.
For instance, low physical pressure and stress, a high degree of control over one’s professional life, opportunities to develop new skills, a high salary and prospects for progress all contribute to good health.
Exempelvis bidrar begränsad fysisk belastning och stress, hög grad av kontroll över sitt yrkesliv, möjligheter att utveckla ny kompetens, hög lön och befordringsmöjligheter alla till god hälsa.
On the other hand, lack of support at work and a feeling of job insecurity increase the risk of ill health, including depression.
Å andra sidan ökar bristande stöd på jobbet och en känsla av otrygga arbetsförhållanden risken för dålig hälsa, däribland depression.
Social protection and transfers: contributing to health status?
Socialt skydd och transfereringar – bidragande till hälsostatusen?
Occupational health risks vary signicantly across sectors.
Arbetsmiljöriskerna varierar betydligt mellan olika sektorer.
Young workers are usually less informed about, and therefore more exposed to, occupational risks.
Unga arbetstagare är oftast sämre informerade om – och därför mer exponerade för – arbetslivsrelaterade risker.
Workers with a fixed-duration or temporary employment relationship are at greater risk from accidents at work and occupational diseases.
Arbetstagare med visstidsanställningar eller tillfälliga anställningar löper större risk att råka ut för olyckor på arbetet och yrkesrelaterade sjukdomar.
Wealth and health: a complex relationship
Välstånd och hälsa – ett komplicerat samband
Variations in the size and extent of social security systems can be observed across the EU, including in relation to health care budgets and protection of people outside the labour market.
Variationer i storlek och omfattning av socialförsäkringssystem åter finns i hela EU, däribland med avseende på budget för hälso- och sjukvård och skydd för personer som står utanför arbetsmarknaden.
Given that poverty is considered an important health determinant, the extent of redistribution and social protection may be linked to health inequality, as it has been estimated that income redistribution policies reduce the risk of poverty by 38%.
Mot bakgrund av att fattigdom anses utgöra en viktig bestämningsfaktor för hälsa, kan omfördelning och socialt skydd vara kopplat till ojämlikhet i hälsa, eftersom man uppskattat att politik för inkomstomfördelning minskar risken för fattigdom med 38 %.
Economic performance as measured by Gross Domestic Product (GDP) per capita, and poverty rates vary across the EU and substantial income inequality persists.
Ekonomiskt resultat mätt i form av bruttonationalprodukt (BNP) per capita och fattigdomsnivå varierar runt om i EU och betydande inkomstskillnader kvarstår.
In 2006, the total income of the richest 20% of the population was 4.8 times higher than that of the poorest 20%.
2006 var den samlade inkomsten för de rikaste 20 % av befolkningen 4,8 gånger högre än för de fattigaste 20 %.
Several studies suggest that income inequality is one of several factors behind dierences in health
Flera studier indikerar att inkomst-
Focus: health care expenditure and budgets
I fokus: kostnader och budget för hälso- och sjukvård
Quality of healthcare plays a key role in ensuring high levels of public health.
Kvaliteten på hälso- och sjukvården spelar en viktig roll för att säkerställa en hög folkhälsonivå.
For example, 3 million EU patients suffer from healthcareassociated infections every year and 50 000 die from them.
Varje år drabbas exempelvis tre miljoner patienter i EU av sjukvårdsrelaterade infektioner och 50 000 dör av dem.
Differences in access to quality care translate into very large differences in treatable mortality.
Skillnader i tillgången till vård av hög kvalitet yttrar sig i mycket stora skillnader i fråga om påverkbar dödlighet.
The size of health budgets can determine the capacity of health systems to meet the needs of the population.
Även socioekonomiska skillnader i tillgången till vård kan observeras. Det
There is a tendency for Member States reporting lower life expectancy and high levels of unmet need for medical care to also report low health expenditure per capita and as a percentage of GDP.
 finns en tydlig inkomstklyfta i fråga om ej tillgodosedda behov av sjukvård.
Availability (including infrastructure, equipment and number of health professionals), access to and quality of healthcare are key factors in determining inequalities as they inuence the likelihood of overcoming morbidity and avoiding premature mortality.
Tillgänglighet (däribland infrastruktur, utrustning och antalet sjukvårdspersonal) jämte tillgång till och kvaliteten på hälso- och sjukvård är viktiga faktorer som kan leda till ojämlikhet.
Health systems suer from lack of resources (both financial and human) and their uneven geographical and social distribution.
Detta då de påverkar sannolikheten för att kunna komma till rätta med sjuklighet och undvika förtida dödlighet.
These issues aect the way and the speed with which diseases are diagnosed and treated and therefore impact on overall population health.
Hälso- och sjukvårdssystem lider av brist på resurser (både  finansiella och mänskliga) och av att vara geogra skt och socialt ojämnt utbredda. Sådana frågor
There is a clear income gap in terms of unmet need for medical care. Those in the lowest income quintiles more often report an unmet need due to waiting, direct financial costs or the distance to care facilities.
De som be finner sig i den lägsta inkomstkvintilen uppger oftare att de har ej tillgodosedda behov på grund av väntetid, direkta ekonomiska kostnader eller avståndet till vårdinrättningar.
Evidence suggests that, on average, lower income families have further to travel to hospital or to their family doctor.
Det  finns belägg som indikerar att låginkomstfamiljer i genomsnitt har längre resväg till sjukhus eller till sin hus- a unionen op ei sk ur
Action on health inequalities in EU Member States
Åtgärder rörande ojämlikhet i hälsa i EU:s medlemsstater läkare.
At the same time, high levels of private health care expenditure as a proportion of household income may deter lower socioeconomic groups from accessing health care when they need it, thereby contributing to increased health inequality in some countries.
Samtidigt kan höga nivåer av privata hälso- och sjukvårdsutgifter sett som andel av hushållsinkomsten avhålla lägre socioekonomiska grupper från att söka hälso- och sjukvård när de behöver det och bidrar därmed till större ojämlikhet i hälsa i vissa länder.
The current economic and financial crisis: what is the impact?
Dagens ekonomiska och nansiella kris – vilka konsekvenser?
All EU Member States have committed themselves to reducing inequalities in access to health care and health outcomes as an objective of the Open Method of Coordination.
Som en målsättning för den öppna samordningsmetoden har alla EU:s medlemsstater förbundit sig att minska ojämlikheten i tillgång till hälso- och sjukvård och hälsoutfall.
Reports from Member States which are analysed as part of the annual joint reports on Social Protection and Social Inclusion document the actions they are taking.
Rapporter från medlemsstaterna som analyseras inom ramen för de årliga gemensamma rapporterna om socialt skydd och social integration dokumenterar vilka åtgärder de vidtar.
In addition, there are a number of sources of information on Member State-level policy initiatives which have proved effective in tackling health inequalities.
Dessutom nns ett antal informationskällor om politiska initiativ på medlemsstatsnivå som visat sig e¢ektiva för att ta itu med ojämlikhet i hälsa.
These include the report produced for the 2005 UK Presidency, “Health Inequalities: a Challenge for Europe”, the Eurohealthnet coordinated project“Closing the Gap: Strategies for Action to tackle health inequalities” and the ongoing Eurohealthnet coordinated project “Determine” and its related web site (www. health-inequalities.eu).
Bland dessa nns den rapport som utarbetades för det brittiska ordförandeskapet 2005, Health Inequalities: a Challenge for Europe (Ojämlikhet i hälsa – en utmaning för Europa), det av Eurohealthnet samordnade projektet Överbrygga klyftan – handlingsstrategier för att ta itu med ojämlikhet i hälsa samt det pågående av Eurohealthnet samordnade projektet Determine och dess tillhörande webbplats (www.health-inequalities.eu).
Dicult macroeconomic conditions can have a strong negative eect on health.
Svåra makroekonomiska förhållanden kan få en mycket starkt negativ inverkan på hälsan.
They often lead to increased levels of stress and risky behaviour such as drinking and smoking.
De leder ofta till mer stress och riskbeteende som drickande och rökning.
This can of itself negatively impact on health and also lead to factors such as depression, disturbed immune system and accidents.
Detta kan i sig påverka hälsan negativt men även leda till faktorer som depression, rubbningar av immunsystemet och olyckshändelser.
These eects can have further health and education consequences within families, particularly for children.
E¢ekterna kan få vidare följder för hälsa och utbildning i familjer, särskilt för barn.
A long economic crisis can give rise to long-lasting negative impacts on health.
En utdragen ekonomisk kris kan ge upphov till långsiktiga negativa hälsoe¢ekter.
Symptoms of burnout conditions may appear years rather than weeks or months after redundancy.
Symptom på utbrändhet kan uppträda år snarare än veckor eller månader efter friställningar.
This gathers information from Member States on strategies to tackle health inequalities.
Inom dess ram samlas information in från medlemsstater om strategier för att ta itu med ojämlikhet i hälsa.
The largest amount of evidence comes from the UK, where comprehensive strategies to tackle health inequalities have been developed over more than a decade and where several evaluations have taken place.
Den största mängden belägg kommer från Förenade kungariket, där man under mer än ett decennium har utarbetat omfattande strategier för att ta itu med ojämlikhet i hälsa och där man har genomfört ªera utvärderingar.
The available evidence indicates that many Member States share the conclusions mentioned below.
Tillgängliga belägg indikerar att många medlemsstater delar slutsatserna nedan.
For some of them, a case study has been selected for illustration purposes.
För några av dem har en fallstudie valts ut som åskådningsexempel.