natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8Contribution of social policy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9Strengthening solidarity . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Socialpolitikens bidrag . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
9Role of the European Social Fund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
9Europeiska socialfondens roll . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
FIGHTING POVERTY AND SOCIAL EXCLUSION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
BEKÄMPA FATTIGDOM OCH SOCIAL UTESTÄNGNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
10Helping children out of poverty . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
10Hjälpa barn ur fattigdom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11Främja romers sociala integration . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11Aktiv integration. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12Migranter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12Personer med funktionshinder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
13Tackling homelessness . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
13Hantera hemlöshet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
13Addressing educational disadvantages . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
13Hantera missgynnande inom utbildning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14Addressing financial exclusion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
14Hantera ekonomisk utestängning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
ADEQUATE AND SUSTAINABLE PENSIONS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
RIMLIGA OCH HÅLLBARA PENSIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
15‘Adequacy’ and ‘sustainability’ defined . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
15Rimlighet och hållbarhet definieras . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
15More people in work and for longer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
15Fler personer i arbete och under längre tid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
16Ensuring pension adequacy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
16Upprätthålla rimlig pension . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
17Funded pension schemes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
17Fonderade pensionssystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
17Impact of the crisis on funded pension income . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
17E ekt av krisen på fonderade pensionsinkomster . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
18Minimum income provisions . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
18Bestämmelser om minimiinkomst . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
UNIVERSALLY ACCESSIBLE HEALTHCARE AND LONGTERM CARE . . . . . . . . . . . . .
VÅRD OCH OMSORG SOM ÄR TILLGÄNGLIG FÖR ALLA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19Improving healthcare systems . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19Förbättra hälso- och sjukvårdssystemen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19Access to healthcare for all . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19Tillgång till hälso- och sjukvård för alla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
20Quality of healthcare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
20Kvalitet på hälso- och sjukvård . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Sustainability and coordination . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Hållbarhet och samordning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Long-term care . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
21Långsiktig vård och omsorg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
CONCLUSIONS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 dm909304.indd 3 dm909304.indd 3
SLUTSATSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
This leaflet presents the main findings of the 2009 Joint Report on Social Protection and Social Inclusion and reviews the principal trends across the European Union (EU) and at national levels within these areas.
Den här broschyren innehåller huvuddragen i 2009 års gemensamma rapport om socialt skydd och social integration och en genomgång av de huvudsakliga tendenserna i Europeiska unionen (EU) och på nationell nivå inom dessa områden.
The 2009 Joint Report is based on Member States’ National Strategic Reports (NSRs), documents in which they present their strategies on how they intend to promote the EU’s common social objectives.
Den gemensamma rapporten för 2009 bygger på medlemsstaternas nationella strategirapporter (NSR) där medlemsstaterna presenterar sina strategier för hur de avser att verka för EU:s gemensamma sociala mål. De nationella strategirapporterna presenterades för Europeiska kommissionen under hösten 2008.
The aim is for the key messages emerging from the report to drive policy efforts in the areas of social protection and social inclusion over the coming years.
Avsikten är att ur informationen från rapporten identifiera de politiska satsningarna inom området för socialt skydd och social integration under de kommande åren.
Action at EU level
Åtgärder på EU-nivå
The EU works to promote social inclusion and social protection through the Social Protection and Social Inclusion Process.
EU arbetar för att främja social integration och socialt skydd genom processen för socialt skydd och social integration.
This sees the EU coordinate and encourage Member States’ efforts to combat social exclusion and poverty, and to reform their social protection systems, on the basis of shared experience.
Den innebär att EU samordnar och uppmuntrar medlemsstaternas satsningar på att bekämpa social utestängning och fattigdom och att reformera de sociala trygghetssystemen med utgångspunkt från delade erfarenheter.
Action at EU level is based on agreed common EU-wide objectives which Member States implement by means of national action plans.
Åtgärderna på EU-nivå baseras på överenskomna gemensamma EU-övergripande mål som medlemsstaterna genomför genom nationella handlingsplaner.
Meanwhile, EU funding is made available for activities to support these efforts. orts.
EU erbjuder samtidigt stöd för aktiviteter som ingår i dessa satsningar.
The EU’s system of common objectives, common indicators, assessment and reporting for social protection and inclusion – the open method of coordination (OMC) – operates in tandem with the EU Strategy for Growth and Jobs.
EU:s system med gemensamma mål och indikatorer, utvärdering och rapportering för socialt skydd och social integration – den öppna samordningsmetoden – genomförs sida vid sida med EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning.
The Joint Report on Social Protection and Social Inclusion is a key feature of the OMC (see box).
Den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration är ett viktigt inslag i den öppna samordningsmetoden (se rutan).
Open method of coordination
Öppen samordningsmetod
The EU approach to social policy is based on the OMC: a mechanism to coordinate Member States’ economic, employment and social policies.
EU:s angreppssätt för socialpolitiken bygger på den öppna samordningsmetoden: ett system för att samordna medlemsstaternas ekonomiska politik, sysselsättningspolitik och socialpolitik.
The aim is to progress towards common European goals while giving individual countries the choice of defining the policies for how best to achieve them.
Syftet är att göra framsteg mot de gemensamma europeiska målen och samtidigt ge enskilda länder möjlighet att själva bestämma hur de bäst ska uppnå dem.
Under the OMC, the Member States draw up national action plans outlining priorities and planned actions, with the European Commission supporting and monitoring progress.
Enligt den öppna samordningsmetoden utarbetar medlemsstaterna nationella handlingsplaner som anger grunddragen för prioriteringar och planerade åtgärder och Europeiska kommissionen ger sitt stöd och utövar tillsyn över hur arbetet fortlöper.
Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2009 – Summary Social inclusion, pensions, healthcare and long-term care
Gemensam rapport om socialt skydd och social integration 2009 – Sammanfattning Social integration, pensioner, vård och omsorg
Presented at the end September 2008, the Member States’ NSRs were prepared before the fallout of the financial crisis on the real economy took hold.
Medlemsstaternas nationella strategirapporter presenterades i slutet av september 2008 och utarbetades följaktligen innan effekterna av finanskrisen på realekonomin hade fått fäste.
Although these developments could not be anticipated in the NSRs, Member States and the Commission have agreed that the reports are still relevant, and that the actions envisaged to help achieve the shared social objectives have become all the more urgent.
Även om den här utvecklingen inte kunde förutspås i de nationella strategirapporterna har medlemsstaterna och kommissionen enats om att rapporterna fortfarande är relevanta och att de planerade åtgärderna för att uppnå de gemensamma sociala målen har blivit än mer angelägna.
In particular, appropriate social policies should simultaneously support the goals of mitigating adverse social impacts on the most vulnerable and of containing the impact of the crisis on the economy overall.
Särskilt bör lämplig socialpolitik tillämpas parallellt för att uppnå målen att lindra de sociala konsekvenserna för de mest utsatta och minska krisens effekt på den totala ekonomin.
Some 16% of the EU population – or 79 million people – are at risk of income poverty, and for children and the elderly, this proportion is even higher.
Ungefär 16 procent av EU:s befolkning – eller 79 miljoner personer – riskerar att hamna i fattigdom, och för barn och äldre är andelen ännu högre.
Poverty has multiple roots: poor housing, insufficient skills, a lack of real access to healthcare and other vital services, an inability to access the labour market — all these factors, particularly in combination, can prevent citizens from being able to fully participate in society.
Fattigdom har flera orsaker: bostäder i dåligt skick, otillräckliga kunskaper, bristande tillgång till hälso- och sjukvård och andra väsentliga tjänster och bristfällig tillgång till arbetsmarknaden – alla dessa faktorer, särskilt i kombination, kan innebära att det blir svårare för människor att delta i full utsträckning i samhället.
Social inclusion is about making sure that everybody, including vulnerable groups, can play a full part in work and society and that they have an equal opportunity to do so.
Social integration handlar om att se till att alla, även utsatta grupper, kan arbeta och delta i samhället och att de har samma möjlighet att göra det.
Promoting social inclusion is also vital to achieving the EU’s goals of sustained economic growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Främjandet av social integration är även mycket viktigt för att uppnå EU:s mål för varaktig ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbeten och större social sammanhållning.
With 2010 being the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the EU is to reaffirm its commitment to making a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion by then.
År 2010 har utsetts till Europeiska året för att bekämpa fattigdom och social utestängning då EU ska bekräfta sina insatser för att på ett avgörande sätt utrota fattigdom och social utestängning.
Social protection systems are highly developed in the EU.
De sociala trygghetssystemen i EU är väl utvecklade.
They protect people against the risks of inadequate incomes associated with unemployment, illness and invalidity, parental responsibilities, old age or inadequate income following the loss of a spouse or parent.
De skyddar människor mot stora inkomstbortfall i samband med arbetslöshet, sjukdom och invaliditet, föräldraansvar, hög ålder eller förlust av en make/maka eller förälder.
They also guarantee access to services that are essential for a life in dignity.
De garanterar även tillgång till de tjänster som behövs för ett värdigt liv.
However, inequalities persist and in a fast-changing world, social protection systems are facing new challenges.
Ojämlikheterna kvarstår emellertid och i en snabbt föränderlig värld står de sociala trygghetssystemen inför nya utmaningar.
In particular, the principal threats come from the ageing population, with the proportion of citizens aged 65 and over projected to rise by 77% by 2050.
De huvudsakliga hoten kommer från den åldrande befolkningen i och med att andelen personer som är 65 år och äldre förväntas öka med 77 procent fram till 2050.
Member States are therefore reforming their pensions, healthcare and long-term care systems in order to ensure universal and sustainable access.
Medlemsstaterna reformerar därför sina pensions-, vård- och omsorgssystem för att göra dem varaktiga och tillgängliga för alla.
The EU supports the modernisation of social protection systems with a view to ensure social justice for all and promote the active participation of all in society.
EU bidrar till moderniseringen av de sociala trygghetssystemen med siktet inställt på att säkerställa social rättvisa för alla och främja aktivt deltagande för alla i samhället.
Role of social protection expenditure
Utgifter för socialt skydd
Social protection serves to cushion poverty, but it also helps insure people against important social risks.
Det sociala skyddet är till för att mildra fattigdomen, men hjälper även till att försäkra människor mot stora sociala risker.
A closer look at social protection expenditure shows that old-age pensions and sickness and healthcare benefits represent the bulk of spending in all EU Member States (see figure).
En närmare titt på utgifterna för socialt skydd visar att ålderspensioner och sjukersättningar utgör merparten av utgifterna i alla EU:s medlemsstater (se figur).
This is why when assessing the preventive role of social protection, it is necessary to look in particular at the resilience of pension systems and access of citizens to healthcare.
Det är därför som det är nödvändigt att vid bedömningen av det sociala skyddets förebyggande roll särskilt undersöka elasticiteten i pensionssystemen och medborgarnas tillgång till hälso- och sjukvård.
Social protection benefits (% of GDP, 2006)
Socialt skydd, ersättningar (procent av BNP 2006)
Old age and survivors Family/Children
Sjukdom/hälsovård Arbetslöshet
Sickness/Health care Unemployment
Ålderdom samt efterlevande Familj/barn
Disability Housing and Social exclusion
Invaliditet Bostäder samt Social utestängning
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
DEN EKONOMISKA KRISENS SOCIALA EFFEKTER
Recent employment statistics clearly show the impact of the financial downturn on labour markets.
Nyligen publicerad sysselsättningsstatistik visar tydligt effekten av den ekonomiska nedgången på arbetsmarknaden.
The EU unemployment rate reached 8.3% in March 2009, for example, from a low of 6.7% in March 2008.
Arbetslösheten i EU uppgick t.ex. till 8,3 procent i mars 2009 jämfört med 6,7 procent i mars 2008.
Some countries like Estonia, Spain, Ireland, Lithuania and Latvia have been particularly adversely affected. ected.
Vissa länder som Estland, Spanien, Irland, Litauen och Lettland har drabbats särskilt svårt.
Unemployment rate (%)
Andelen arbetslösa (procent)
EU (27 countries)
EU (27 länder)
Note: The chart shows unemployed persons as a percentage of the labour force (total number of people employed and unemployed). Source: Eurostat.
Anm.: Diagrammet visar arbetslösa personer som en procentandel av arbetskraften (totalt antal personer som har arbete eller är arbetslösa).Källa: Eurostat.
More citizens claiming benefits
Fler personer kräver ersättning
In recent months unemployment has risen considerably in the EU as a whole and in most Member States, especially as regards certain groups such as the young, those on temporary contracts and migrants.
Under de senaste månaderna har arbetslösheten stigit avsevärt i EU som helhet och i de flesta medlemsstaterna, särskilt när det gäller vissa grupper såsom ungdomar, visstidsanställda och migranter.
Information collected by the Social Protection Committee suggests that most Member States expect social assistance schemes to be put under pressure as some people currently covered by unemployment insurance may lose their entitlements before finding a new job.
Kommittén för socialt skydd har inhämtat information som ger vid handen att de flesta medlemsstaterna förväntar sig hög belastning på det sociala biståndssystemet eftersom vissa personer som för närvarande omfattas av arbetslöshetsförsäkring kan förlora sina ersättningar innan de hittar ett nytt arbete.
In addition, the percentage of older workers claiming early retirement or disability has already started to grow in some countries.
Dessutom har andelen äldre anställda som begär förtidspension eller aktivitetsbegränsning redan börjat öka i vissa länder.
Contribution of social policy
Socialpolitikens bidrag
Social protection systems play the role of ‘automatic stabilisers’ by helping to cushion the impact of the economic downturn on citizens, in particular the most vulnerable.
De sociala trygghetssystemen har rollen som ”automatiska stabilisatorer” genom att bidra till att mildra effekten av den ekonomiska nedgången på människor, särskilt de mest utsatta.
Given the current outlook, social protection expenditure is projected to grow, although Member States vary in their capacity to meet this increasing demand.
Mot bakgrund av de aktuella utsikterna förväntas utgifterna för socialskydd att växa, men medlemsstaterna har varierande förmåga att tillgodose det ökade behovet.
The most badly hit victims of the crisis will likely be vulnerable households at a disadvantage in the labour market and in society.
De som har drabbats hårdast av krisen är sannolikt sårbara hushåll som är missgynnade på arbetsmarknaden och i samhället.
Hence the need for social safety nets which are tight enough to prevent people from falling through and effective enough to launch them back into active social and labour market participation.
Det krävs således sociala skyddsnät som är tillräckligt täta för att förhindra att människor faller igenom och tillräckligt effektiva för att hjälpa dem tillbaka till ett aktivt deltagande i samhället och på arbetsmarknaden.
One way to mitigate the effect of the economic crisis and help recovery is to build on the values that underpin the EU’s social policies and progress in system reforms.
Ett sätt att mildra effekten av den ekonomiska krisen och bidra till återhämtningen är att bygga på de värden som bär upp EU:s socialpolitik och framsteg i systemreformer.
Recent structural reforms in the field of social security have delivered results, bringing more people into employment, better ensuring that work pays and strengthening the resilience of labour markets, prolonging working lives and supporting economic growth.
Nyligen genomförda strukturella reformer inom socialförsäkringsområdet har gett resultat genom att fler personer har arbete, man har sett till att det lönar sig mer att arbeta, elasticiteten på arbetsmarknaden har förstärkts, arbetslivet har förlängts och satsningar på ekonomisk tillväxt görs.
Further reinforcing the positive mutual interaction with action for growth and jobs is vital, notably giving more attention to effective policy integration and mainstreaming of social concerns in other policy areas.
Att ytterligare förstärka det positiva ömsesidiga samspelet med åtgärder för tillväxt och arbetstillfällen är mycket viktigt, särskilt att ägna mer uppmärksamhet åt effektiv politisk integration och att införliva sociala frågor med andra politiska områden.
In order to address the negative impact on employment and social cohesion, long-term reforms need to be sustained.
Långsiktiga reformer måste vara hållbara för att kunna hantera den negativa effekten på sysselsättning och social sammanhållning.
These should be balanced with short-term measures aimed at preventing job losses and sustaining household incomes.
Dessa bör balanseras med kortsiktiga åtgärder som syftar till att förhindra att arbetstillfällen försvinner och till att bevara hushållens inkomster.
A strong coordinated EU response is necessary and valuable indications are provided by the European Economic Recovery Plan – the EU’s strategy to drive its recovery from the current economic crisis.
En stark samordnad EU-reaktion är nödvändig; användbara upplysningar tillhandahålls av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa – EU:s strategi för återhämtning från den aktuella ekonomiska krisen.
In addition, the European Social Fund should be used to its full potential in a flexible and timely way to alleviate the social impacts of the crisis, by supporting rapid labour market re-entry of the unemployed and focusing on the most vulnerable.
Europeiska socialfonden ska användas i hela sin potential på ett flexibelt sätt i rätt tid för att lindra krisens sociala effekter genom att ge stöd till snabbt återinträde på arbetsmarknaden för de arbetslösa och fokusera på de mest utsatta.
Efforts are being made to simplify the implementation of the EU Structural Funds and to enhance coordination with social policies.
Satsningar görs för att förenkla genomförandet av EU:s strukturfonder och att förbättra samordningen med socialpolitiken.
FIGHTING POVERTY AND SOCIAL EXCLUSION
BEKÄMPA FATTIGDOM OCH SOCIAL UTESTÄNGNING
As shown in the SOCIAL SITUATION IN NUMBERS box, a noticeable proportion of the EU population lives below the poverty threshold 1.
I enlighet med rutan DEN SOCIALA SITUATIONEN I SIFFROR lever en påfallande andel av EU:s befolkning under fattigdomsgränsen (1).
This number ranges from 10% in the Czech Republic and the Netherlands to 21% in Latvia.
Andelen varierar från 10 procent i Tjeckien och Nederländerna till 21 procent i Lettland.
What is more, children and the elderly face an even higher poverty risk, at 19%.
Dessutom löper barn och äldre större risk att drabbas av fattigdom; andelen här är 19 procent.
Vigilance is needed as new risk groups – e.g. young workers and labour market entrants – as well as new risks, may emerge.
Vaksamhet bör iakttas i takt med att nya riskgrupper – t.ex. unga arbetstagare och nykomlingar på arbetsmarknaden – liksom nya risker kan uppkomma.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: 16% of Europeans, or 79 million people, were at risk of poverty in 2007
DEN SOCIALA SITUATIONEN I SIFFROR: 16 procent av européerna, eller 79 miljoner personer, riskerade att drabbas av fattigdom under 2007.
At-risk-of poverty rate in the EU (%, 2007)
Antal personer som riskerade att drabbas av fattigdom i EU (procent, 2007)
Value of thresholds for a single household (right axis)At-risk-of-poverty rate (left axis) ds
Gränsvärde för ett ensamhushåll (höger axel)Antal personer som riskerar fattigdom (vänster axel) d
Source: EU-SILC (2007); income year 2006; except for UK (income year 2006) and for IE (moving income reference period 2005-06); RO: National Household Budget Survey 2006.
Källa: EU-SILC (2007), inkomstår 2006 förutom för Förenade kungariket (inkomstår 2006) och för Irland (flyttar inkomstreferensperiod 2005–2006). RO: undersökning av nationella hushållsbudgetar 2006.
BG data missing.
Data för BG saknas.NMS = Nya medlemsstater
This defined as 60% of the national median equivalised disposable income, after social transfers.
Definieras som 60 procent av den nationella ekvivalerade disponibla medianinkomsten efter sociala transfereringar.
Helping children out of poverty
Hjälpa barn ur fattigdom