natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This isdue to the trend of a decline in the rate of employment and a higher long-term youth unemploymentrate in these countries.
•Regional konkurrenskraft och strukturfonderna.•Hållbar regional utveckling.
•Innovation and the information society;•Territorial cohesion;•Exchange of good practices and networking of regions.
•Innovation och informationssamhället.•Regional sammanhållning.•Utbyte av goda exempel och regionala nätverk.
These themes and projects demonstrate the wide rangeof possibilities offered by the Community’s structural instruments in helping to overcome existing developmentgaps in different regional situations.
Dessa områden och dessa projekt visar den bredd av möjligheter som gemenskapens strukturinstrument erbjuderför att överbrygga utvecklingsklyftorna mellan olika regionala villkor.
However, in addition to funding, it should also be emphasised that the Structural Fund principles also promote subsidiarity andgood governance.
Men förutom bidragen bör det också framhållas att strukturfondernas principer även stöder subsidiaritet och god förvaltning.
Partnership between public and pri- vate actors at all levels, multiannual programming basedon a thorough analysis of the regions’ weaknesses, opportunities, threats and potentials, decentralised management, and the evaluation and the exchange of bestpractices are all tools to ensure that European strategiesare best implemented by flexible responses geared to regional needs.
Partnerskap mellan offentligaoch privata aktörer på alla nivåer, flerårsplanering baserad på en noggrann analys av regionernas styrkor, svagheter,hot och möjligheter, en decentraliserad förvaltning, utvärdering och utbyte av goda exempel – allt detta är redskapför att säkerställa att de europeiska strategierna bäst förverkligas genom flexibla åtgärder anpassade efter regionala behov.
By enhancing regional capacities and goodgovernance practices, while being respectful of subsidiarity, EU cohesion policy presents a clear added valuein terms of framing and implementing programmes andprojects on the ground.
Genom stöd till regional kompetens och godförvaltningspraxis, med full respekt för subsidiariteten, innebär EU:s sammanhållningspolitik ett mervärde vid planering och genomförande av program och projekt på basnivå.
This approach will be even morerelevant in the enlarged EU.
Detta förhållningssätt kommer att vara än merrelevant i det utvidgade EU.
The Lisbon strategy tion society, establishing a European research area,creating a friendly environment for starting up anddeveloping innovative businesses, and modernisingsocial protection.
Lissabonstrategin utveckling av informationssamhället, skapandet av etteuropeiskt forskningsområde, ett gynnsamt klimat företablering och utveckling av innovativa företag samtmodernisering av de sociala trygghetssystemen.
Definition:The Lisbon strategy, which was adopted on23and 24 March 2000 by the European Council, sets outa ‘new strategic goal for the Union in order to strengthen employment, economic reform and social cohesion aspart of a knowledgebased economy’.
Definition:Lissabonstrategin, som fastställdes av Europeiska rådet den 23–24 mars 2000, innebär ”ett nytt strategiskt mål för unionen som syftar till att som en del aven kunskapsbaserad ekonomi stärka sysselsättningen,den ekonomiska reformen och den sociala sammanhållningen”.
The strategy’s frequently quoted key objective, that the EU should ‘become the most competitive and dynamic knowledgebased economy in the world, capable of sustainableeconomic growth with more and better jobs and greatersocial cohesion’, was completed a year later by the Gothenburg European Council on sustainable development.
Strategins ofta citerade huvudmål, att EU skall”bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiskakunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbarekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällenoch en högre grad av social sammanhållning”, utvidgades ett år senare vid rådsmötet i Göteborg till att ävenomfatta en hållbar miljöutveckling.
The strategy is based on three pillars, economicand social renewal and the environmental dimension.
Strategin baserasidag på tre hörnstenar: ekonomisk och social utvecklingoch miljödimensionen.
Method:The Lisbon strategy authorised the extension ofthe ‘open method of coordination’, which was appliedto employment and economic policies during the 1990s,and to other policy domains, such as the information society, enterprise policy, research and development, education and training, combating social exclusion andmodernising social protection.
Metod:Genom Lissabonstrategin kom den ”öppna samordningsmetoden”, som under 1990-talet tillämpatsinom sysselsättningspolitiken och den ekonomiska politiken, att gälla även inom andra politikområden som informationssamhället, företagspolitik, forskning och utveckling, utbildningspolitik, kamp mot social utslagning samtmodernisering av sociala trygghetssystem.
This method sets national policies in a Community context, measures progress inthe different fields against certain benchmarks and peergroups, and updates strategies and goals in this context.
Denna metodinnebär att den nationella politiken ställs i ett gemenskapsperspektiv, att framstegen på de olika områdenamäts mot vissa referensvärden och jämförbara gruppersamt att strategier och mål uppdateras i samband härmed.
Objectives: The Lisbon strategy does not set specific targets for economic performance, but calls upon the European institutions and the Member States to refer to anumber of measures for economic and social reformthrough which ‘an average economic growth rate ofaround 3% should be a realistic prospect for the comingyears’.
Mål: Lissabonstrategin definierar inte specifika mål förekonomisk prestanda, utan uppmanar de europeiskainstitutionerna och medlemsländerna att genomföra ettantal ekonomiska och sociala reformer. I strategin konstateras att om dessa åtgärder genomförs ”bör en genomsnittlig ekonomisk tillväxt på ungefär 3% vara enrealistisk prognos för de närmaste åren”.
For employment, the Lisbon strategy aims to raise‘the employment rate from an average of 61% [today]to as close as possible to 70% by 2010, and to increasethe number of women in employment from an averageof 51% today to more than 60% by 2010’.
När det gällersysselsättningen är Lissabonstrategins mål att ”höja sysselsättningsgraden från dagens genomsnittliga 61% tilli möjligaste mån nära 70% år 2010 och att öka andelenkvinnor på arbetsmarknaden från ca 51% idag till merän 60% år 2010”.
Other initiatives agreed upon in Lisbon, and by subsequent European Councils, defined policy goals and actions for abroad range of topics, such as developing the informa-
Genom andra initiativ som beslutats i Lissabon och vid senare rådsmöten har mål och åtgärderdefinierats för ett brett spektrum av ämnen, exempelvis
Follow-up:The Commission provides follow-up through‘spring reports’ to the European Council on the progressachieved.
Uppföljning:Förverkligandet av Lissabonstrategin följsupp i kommissionens årliga ”vårrapporter”.
These reports draw on a set of structural indicators agreed with the Council which measure progresstowards the Lisbon goals.
Dessa rapporter bygger på en uppsättning strukturindikatorersom överenskommits med rådet och som mäter framstegen i förhållande till Lissabonmålen.
They also include an analysisand assessment of progress, also prepared by the Commission services.
De innehåller vidare en analys och bedömning av framstegen som ocksåutarbetats av kommissionens organ.
The indicators cover six areas: economic performance; employment; education, research andinnovation; economic reforms; social cohesion; the environment.
Indikatorerna täcker sex områden – ekonomisk prestanda; sysselsättning;utbildning, forskning och innovation; ekonomiska reformer; social sammanhållning samt miljön.
Since the spring of 2003, the reports andstructural indicators have also included coverage of theacceding and candidate countries.
Sedan våren2003 omfattar rapporterna och strukturindikatorernaäven anslutningsländerna och kandidatländerna.
The Gothenburg European Council and the EU’s sustainable development strategy
Rådsmötet i Göteborg och EU:s strategi för hållbar utveckling
•Climate change:Reduction in greenhouse gas emissions (i.e. Kyoto targets) with visible progress by 2005and progress towards an indicative target for 2010 of22% ofelectricity generatedfromrenewablesources.
•Klimatförändringar:Påtagligt reducerade utsläppav växthusgaser (Kyotomålen) under 2005 och framsteg mot det indikativa målet för 2010 att 22% av elkraften skall komma från förnybara energikällor.
•Sustainable transport: Decoupling gross domesticproduct from transport growth, in particular by a shiftfrom road to other modes of transport; tackling risingtraffic volumes, congestion, noise and pollution; andencouraging the use of and investment in environmentally friendly transport and related infrastructure(shift from road).
•Hållbara transporter: Sambandet mellan transporttillväxt och BNP-tillväxt skall brytas, särskilt genom enövergång från vägtransporter till andra transportmedel, åtgärder vidtas mot ökande trafikvolymer ochstockningar, buller och föroreningar, användning avoch investeringar i miljövänliga transportsätt och tillhörande infrastruktur skall stödjas (övergång frånvägtransporter).
Background: Sustainable development could be definedas development that meets the needs of the presentwithout compromising the ability of future generationsto meet their own needs.
Bakgrund: Hållbar utveckling kan definieras som utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra framtida generationers möjligheter att tillgodose sinabehov.
Integration of environmentalprotection into other Community policies became a requirement in 1993 and, following the adoption of the Amsterdam Treaty in 1997, the promotion of a ‘harmonious, balanced and sustainable development of economic activities’completed the list of Union objectives.Based on the Commission’s communication on a sustainable development strategy of May 2001, the European Council in Gothenburg agreed to add the environmentaldimension to the Lisbon process as its ‘third pillar’, theothers being economic and social reform.
Att miljöskyddet skulle integreras i gemenskapens övriga politikområden blev ett krav 1993 och genom Amsterdamfördraget 1997 blev det ett av unionensmål att ”främja en harmonisk, väl avvägd och hållbar utveckling av näringslivet”. Med utgångspunkt i kommissionens meddelande om en hållbar utvecklingsstrategi imaj 2001 beslöt Europeiska rådet i Göteborg att komplettera Lissabonprocessen med miljödimensionen somdess ”tredje hörnsten” (de två andra är ekonomiska ochsociala reformer).
•Public health:Respond to citizens’ concerns regardingfood safety and quality, the use of chemicals, infectious diseases and antibiotic resistance.
•Folkhälsa:Unionen måste reagera på medborgarnasoro för livsmedlens säkerhet och kvalitet, användningen av kemikalier och frågor som rör utbrott avsmittsamma sjukdomar och antibiotikaresistens.
•Resource management:Decoupling resource use andthe generation of waste from growth.
•Naturresurser:Sambandet mellan ekonomisktillväxt, förbrukning av naturresurser och genereringav avfall måste förändras.
Beyond these, objectives and target dates have been laiddown for a number of issues in the sixth environment action programme.
Utöver dessa punkter har mål och tidsplaner för måluppfyllelse lagts fast för ett flertal frågor i det sjätte miljöhandlingsprogrammet.
The strategy implies that all major policies are subject toa sustainability impact assessment and aims to better coordinate existing national strategies.
Strategin innebär att alla viktiga politikområden utsättsför konsekvensbedömning ur hållbarhetssynpunkt(sustainability impact assessment).
The focus is on‘prices reflecting the true costs to society’, particularly inkey priority areas such as climate change, transport, public health, and the management of natural resources.One outstanding issue is the EU’s target under the Kyoto Protocol to reduce greenhouse gas emissions to 8% below the 1990 levels by 2012.
Syftet är att åstadkomma en bättre samordning av existerande nationellastrategier. Det som fokuseras är ”priser som avspeglar deverkliga kostnaderna för samhället”, särskilt inom nyckelområden som klimatförändringar, transport, folkhälsa och hushållning med naturresurser.
Follow-up:Since 2002, the Gothenburg strategy hasbeen subject to ongoing monitoring and adjustment,the results of which are published in a separate chapterof the Commission’s annual report on the Lisbon strategy.
Mål:Rådsmötet i Göteborg fastställde nyckelmål förmiljön och tidsplaner för måluppfyllelse på den strategiska, politiska och lagstiftande nivån under hänsynstagande till internationella överenskommelser.
The latter is usually published in March of each year,before the spring European Council.
För defyra prioriterade områdena enades rådet om följande:
Objectives:The Gothenburg European Council set outkey environmental objectives and target dates at strategic, political and legislative levels, taking account ofinternational agreements.
Uppföljning: Sedan 2002 har Göteborgsstrategin varitföremål för fortlöpande uppföljning och justeringar. Resultaten av dessa publiceras i ett särskilt avsnitt i kommissionens årliga rapport om Lissabonstrategin.
For the four priorities, the Council agreed on the following.
Dennapubliceras i regel i mars varje år, före Europeiska rådetsvårmöte.
The Structural Funds and instruments: How do they work?
Strukturfonderna och strukturinstrumenten — hur fungerar de?
Objective 1:Helping regions whose development is lagging behind to catch up.
Mål 1: Att främja utvecklingen och den strukturella anpassningen av regioner som släpar efter i utvecklingen.Omkring femtio regioner, med 22% av EU:s befolkningeller ca 83 miljoner invånare, berörs.
Some 50 regions, home to 22%of the Union’s population, or some 83 million inhabitants, are concerned and they receive 70% of the funding available; between 2004 and 2006, a further 73 million people will be covered by this category.
Dessa mottar 70%av tillgängliga medel. Mellan 2004 och 2006 kommer ytterligare 73 miljoner människor att tillhöra denna kategori.
The amounts available:For the period between 2000and 2006, EUR 213 billion has been earmarked for allstructural instruments in EU-15.
Tillgängliga resurser:För perioden 2000–2006 har ettbelopp på 213 miljarder euro öronmärkts för samtligastrukturinstrument inom den nuvarande unionen.
In addition, about EUR22 billion in pre-accession aid, and another EUR 22 billion in structural interventions for the new Member States in the period 2004–06, will be spent within the Union’s adjusted financial perspectives. The total ofabout EUR 257 billion represents approximately 37% ofthe EU budget for the period up to 2006.
Dessutom kommer ca 22 miljarder euro inom unionens reviderade budget att satsas på stöd inför anslutningen avnya medlemsstater samt ytterligare 22 miljarder euro påstrukturstöd till dessa länder under perioden 2004–2006.Totalsumman på ca 257 miljarder euro motsvararomkring 37% av EU-budgeten för perioden fram till2006.
Most of thefunding is being spent through multiannual development programmes, managed jointly by Commissionservices, the Member States and regional authorities.
Huvuddelen av bidragen satsas på fleråriga utvecklingsprogram som administreras gemensamt avkommissionens och medlemsstaternas organ samt regionala myndigheter.
Objective 2:Supporting economic and social conversionin industrial, rural, urban or fisheries-dependent areasfacing structural difficulties.
Mål 2: Att stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella problem (tätorts-, industri och landsbygdsområden eller trakter beroendeav fiske).
In all, 18% of the population in EU-15, or 68 million people, live in these areas,which receive 11.5% of total funding.
Av befolkningen i de nuvarande EU-ländernabor 18% eller 68 miljoner människor i dessa områden,som får 11,5% av de totala bidragen.
Objective 3:Modernising systems of training and promoting employment.
Mål 3: Modernisering av utbildningssystemen och sysselsättningsfrämjande åtgärder.
Measures financed by Objective 3cover the whole Union except for the Objective 1regions, where measures for training and employmentare included in the catch-up programmes.
Åtgärder som finansieras inom mål 3 täcker hela EU med undantag av de regioner som omfattas av mål 1. För dem är stöd tillutbildning och sysselsättning inkluderat i programmenför att minska eftersläpningen.
Objective 3receives 12.3% of total funding.
12,3% av det totala stödet går till mål 3.
The funds:Each of the four existing Structural Funds hasits own specific thematic area.
Fonderna:Var och en av de fyra strukturfonderna har sitteget specifika temaområde.
The European Regional Development Fund (ERDF) finances infrastructure, job-creat-ing investments, local development projects and aid forsmall firms.
Den europeiska regionalfonden (ERUF) finansierar infrastruktur, sysselsättningsskapande investeringar, lokala utvecklingsprojekt samt stödtill småföretag.
The European Social Fund (ESF) promotes thereturn of the unemployed and disadvantaged groups tothe workforce, mainly by financing training measures andsystems of recruitment assistance.
Europeiska socialfonden (ESF) ger stöd föratt arbetslösa och missgynnade grupper skall kunna återvända till arbetslivet, främst genom att finansiera utbildningsåtgärder och rekryteringsstöd.
The Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) helps adapt and modernise the fishing industry.
Fonden för fiskets utveckling (FFU) stöder anpassning och modernisering avfiskerinäringen.
The Guidance Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund(EAGGF-Guidance) finances rural development measuresand provides aid for farmers, mainly in regions laggingbehind in their development.
Garantisektionen inom Europeiska ut-vecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) finansierar åtgärder för landsbygdsutveckling och ger stödtill lantbrukare, framför allt i regioner som släpar efter i utvecklingen.
The Cohesion Fund and the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA)provide direct finance for individual projects to improvethe environment and develop transport networks.
Sammanhållningsfonden och det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA) direktfinansierarenskilda projekt för miljöförbättring och utveckling avtransportnät.
The objectives:To enhance its impact and secure thebest possible results, 94% of structural funding for theperiod 2000–06 is concentrated on three objectives.
Målen: För att öka verkningsgraden och säkra bästamöjliga resultat har 94% av strukturfondernas resurserför perioden 2000–2006 koncentrerats på tre huvudmål.
Community initiatives and innovative actions: Four Community initiatives are aimed at finding solutions toproblems common to a number of or all Member Statesand regions: Interreg III for the development of crossborder, interregional and transnational cooperation;URBAN II to support innovative strategies in cities andurban neighbourhoods; Leader+to promote rural development initiatives; EQUAL to combat discriminationin the labour market.
Gemenskapsinitiativ och innovativa åtgärder: Fyragemenskapsinitiativ syftar till att finna lösningar på problem som är gemensamma för flera, eller alla, medlemsstater och regioner: Interreg III för utveckling avgränsöverskridande, interregionalt och transnationellt samarbete, Urban II för stöd till innovativa strategier istadsområden, Leader+ för initiativ i fråga om landsbygdsutveckling samt Equal för bekämpande av diskriminering på arbetsmarknaden. Gemenskapsinitiativen tari anspråk 5,35% av strukturfondernas budget.
In addition,programmes for innovative actions receive funding towork as laboratories of ideas for disadvantaged regions.
Därutöverfår programmen för innovativa åtgärder medel för attfungera som idélaboratorier för missgynnade regioner.
Page 12
Mål 2
Regional competitiveness and the Structural Funds
Regional konkurrenskraft och strukturfonderna
Although the term competitiveness normally refers tobusinesses competing in the marketplace, it is also increasingly being used to compare the economic performance of regions and countries.
Även om termen konkurrenskraft normalt syftar på företag som konkurrerar på en marknad, används ordetallt oftare för att jämföra regioners och länders ekonomiska prestanda.
The definition of regional and national competitiveness relates to theachievement of high rates of quality employment andhigh and rising standards of living that can be sustainedby providing economic opportunity to their citizens inan increasingly globalised economy.
Regional och nationell konkurrenskraft definieras som en hög grad av kvalitativ sysselsättning och en hög och stigande levnadsstandard, som kanupprätthållas genom att medborgarna ges ekonomiskamöjligheter i en alltmer globaliserad ekonomi.
Entrepreneurship and competitive enterprises are alsokey drivers of regional development and are thereforealso important priorities for Community policies.
Entreprenörskap och konkurrenskraftiga företag är också centrala drivkrafter i den regionala utvecklingen ochdärför också viktiga prioriteter för den europeiska gemenskapen.
An ‘enterprise Europe’, which meets the challenges of globalisation and the new knowledge-driven economy by contributing to sustained growth, has become the sloganfor Community activities in this area.
Ett ”Företagarnas Europa”, som tar upp utmaningen från globaliseringen och den nya kunskapsdrivna ekonomin genom att bidra till en hållbar tillväxt,har blivit mottot för gemenskapens aktiviteter på dettaområde.
The main indicator of competitiveness is gross domesticproduct (GDP) per capita, but other factors affectingeconomic success are also taken into consideration, suchas the physical and social infrastructure, the location’saccessibility, the quality of the workforce, a positiveframework for innovation, and the efficiency of publicadministrations and institutions.
Det viktigaste måttet på konkurrenskraft är bruttonationalprodukten (BNP) per capita, men hänsyn tas ocksåtill andra faktorer, som fysisk och social infrastruktur,platsens tillgänglighet, arbetskraftens kvalitet, en positiv innovationsmiljö och den offentliga administrationens och de offentliga institutionernas effektivitet.
Following the Lisbonand Gothenburg strategies, a set of structural indicatorsto monitor economic, social and environmental development was developed.
Somett resultat av Lissabon- och Göteborgsstrategierna haren uppsättning indikatorer för att mäta ekonomisk, social och miljömässig utveckling tagits fram.
These indicators are groupedunder six headings: general economic background; employment; innovation and research; economic reform;social cohesion; the environment.
Dessa indikatorer kan samlas under sex rubriker: allmän ekonomiskbakgrund, sysselsättning, innovation och forskning, ekonomiska reformer, social sammanhållning samt miljön.
Focused, in particular, on small and mediumsized enterprises, the Union’s activities aim to encourage entrepreneurial activity, to provide an environment which is supportive of innovation and profitable change, and toensure access to new and higher value added marketsfor goods and services.
EU:s aktiviteter, som speciellt fokuseras på mindre ochmedelstora företag, syftar till att stimulera entreprenörskap, att skapa en miljö som stöder innovationer ochfruktbara förändringar och att ge tillgång till nya ochlönsammare marknader för varor och tjänster.
In the framework of the Community’s existing State aid rules, a significant proportionof the Structural Funds — EUR 52.2 billion, or 23.8% ofthe allocations up to 2006 — has been earmarked to promote the development, modernisation and cooperationof enterprises.
Inom ramen för gemenskapens nuvarande regler för statsstödhar en betydande andel av strukturfonderna – 52,2 miljarder euro, eller 23,8% av investeringarna fram till2003 – öronmärkts för att främja utveckling och modernisering av och samarbete mellan företag.