natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, in the early 1990s political and economic transition in the CEE countries had a negative impact on living conditions and on the resources of healthcare systems and other social protection schemes, leading to rising mortality and decreasing life expectancy.
De politiska och ekonomiska omvälvningarna i länderna i Central- och Östeuropa fick i början av 1990-talet negativa konsekvenser både för människors levnadsvillkor och för de resurser som stod till buds för hälso- och sjukvårdssystemen och andra sociala skyddssystem.
Apart from Ireland, France (1.88) - which recently has managed to raise fertility - along with the Netherlands (1.73) and some Nordic countries (DK (1.73), FI (1.72)) constitute the main exceptions to the low to very low fertility levels, which characterise other EU-25 Member States.
Irland, Frankrike (1,88) – som på senare tid lyckats höja födelsetalen – samt Nederländerna (1,73) och vissa nordiska länder (DK 1,73, FI 1,72) är de främsta undantagen från de låga eller mycket låga födelsetal som kännetecknar de övriga medlemsstaterna i EU-25.
Life expectancy in EU-15 countries currently ranges from 73 to 78 years for men and from 79 to 83 years for women.
Den förväntade livslängden i de olika länderna i EU-15 varierar idag mellan 73 år och 78 år för män och mellan 79 år och 83 år för kvinnor.
By contrast, in the new Member States of central and eastern Europe it ranges from 65 to 72 years for men and from 76 to 80 years for women.
För de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa är motsvarande siffror mellan 65 år och 72 år för män samt mellan 76 år och 80 år för kvinnor.
Immigration has become an important factor in recent population change…
Invandring har blivit en viktig faktor i befolkningsutvecklingen…
Most researchers conclude that the differences amongst countries are linked to a combination of national differences in socio-economic context, culture and, in particular, policy measures.
De flesta forskare anser att skillnaderna mellan länderna beror på en kombination av nationella skillnader som rör socioekonomiska förhållanden, kulturen och i synnerhet vilka politiska åtgärder som vidtas.
Most of the Member States at the higher end of the fertility range also have a much more developed set of policies and provisions, which support and facilitate family formation, child bearing and child rearing.
De flesta medlemsstater som uppvisar högre födelsetal har också betydligt mer utvecklade politiska åtgärder och ett mer utvecklat serviceutbud, som gör det lättare för människor att bilda familj.
…and later in life.
…och man bildar familj senare i livet.
As for the third driver of population change, immigration, it has grown considerably in size and importance over the last decade.
Den tredje faktorn bakom befolkningsförändringar – invandring – har ökat betydligt i både omfattning och betydelse under det senaste årtiondet.
Immigration now accounts for three quarters of the net growth in the population of EU-15 countries.
Invandringen står nu för tre fjärdedelar av nettotillväxten av befolkningen i EU-15.
Indeed, without it a number of Member States would have seen their population falling in the first years of the new Millennium.
Utan invandring skulle befolkningen till och med ha minskat i en rad medlemsstater under de första åren efter millennieskiftet.
On average over the second half of the 1990s, 18% of persons moving into EU countries were citizens of other Member States, 27% were nationals returning from abroad and 54% were citizens of non-EU countries (Eurostat, 2003).
Under 1990-talets andra hälft var i genomsnitt 18 % av de personer som flyttade till EU medborgare i andra medlemsstater, medan 27 % var egna medborgare som återvände från utlandet och 54% medborgare i länder utanför EU (Eurostat 2003).
For 2001 and 2002 the level of net migration is estimated to be around one million immigrants.
Under 2001 och 2002 uppskattas nettoinvandringen ha omfattat cirka en miljon människor.
Amid a general trend towards postponement of childbearing, there are significant differences in the timing of births between EU-15 countries and new Member States.
Den allmänna tendensen är att barnafödandet skjuts upp, men här finns betydande skillnader mellan EU-15-länderna och de nya medlemsstaterna.
For centuries, the eastern part of Europe maintained a trend of early marriage and early childbearing, while the western part of Europe had shifted to later marriage, which also meant a delay in the natural fertility age-span.
I århundraden hade man i östra Europa en tendens att gifta sig och skaffa barn tidigt, medan man i västra Europa övergick till att gifta sig senare i livet, vilket också betydde att barnafödandet sköts upp.
The latest data indicate that, although the mean age of women at the birth of the first child has increased from 24 to 26 years in the new Member States, it is still lower than in the EU-15 countries, where it ranges from 26 to 29 years of age.
Enligt den senaste statistiken föder kvinnor numera barn senare i de nya medlemsstaterna – genomsnittsåldern för det första barnet har ökat från 24 till 26 år, men den är fortfarande lägre än i EU-15-länderna där genomsnittet ligger mellan 26 och 29 år.
While all EU-15 countries were affected and many registered a historically significant, positive net migration, the situation for several of the new Member States in the 1990s was rather different.
Alla EU-15-länder har påverkats av den ökade invandringen och i många länder har nettoinflödet varit historiskt betydande.
In some of the Baltic Republics population growth even became negative as a result of the effect of emigration.
Situationen var under 1990-talet dock betydligt annorlunda i flera av de nya medlemsstaterna.
There are important health implications of later childbearing.
Att barnafödandet skjuts upp får betydande hälsorelaterade konsekvenser.
The sustained delay in childbearing has not only led to vastly increased numbers of infertility treatments but also to increasing medical concerns about the health risks for both mother and child associated with pregnancies later in life.
Antalet kvinnor som genomgår fertilitetsbehandling har ökat kraftigt, och sena graviditeter innebär också medicinska problem på grund av ökade hälsorisker för både mamman och barnet. Ofrivillig barnlöshet blir också allt vanligare i Europa, eftersom det i många fall visar sig omöjligt att få barn senare i livet.
In addition, involuntary childlessness is clearly on the rise in Europe, as in many cases postponed births cannot be realised at later stages.
Den förväntade livslängden fortsätter att öka …
The period also witnessed a broadening and diversification in the types of migrants, the patterns of migratory flows and the mix of sending and receiving countries.
Denna period präglas av ökad mångfald när det gäller typen av migranter, migrationsflödenas mönster och kombinationen av utvandrings- och invandringsländer.
In addition, former countries of emigration (Spain, Portugal, Italy, Greece, Ireland) became countries of immigration, with net inflows composed both of returning nationals and of thirdcountry nationals from outside the EU9.
Tidigare utvandringsländer (Spanien, Portugal, Italien, Grekland och Irland) har också blivit invandringsländer, där nettoinflödet består både av återvändande landsmän och medborgare i länder utanför EU9.
In 2002 the number of non-nationals living in the countries of the enlarged Union was estimated at 21.6 million, which represented around 4.8% of the population.
Under 2002 beräknas antalet icke-medborgare som är bosatta i de länder som ingår i den utvidgade unionen vara 21,6 miljoner människor, dvs. cirka 4,8 % av befolkningen.
Of these, thirdcountry nationals represented around 14.7 million people (3.3%) whereas 6.9 million (1.5%) were EU citizens living in other Member States.
Av dessa var cirka 14,7 miljoner (3,3 %) medborgare i tredjeländer, medan 6,9 miljoner
Between 1960 and 2001, the average life expectancy at birth for the EU-15 countries rose from 70.1 to 78.5 years (from 67.4 to 75.5 for men and from 72.9 to 81.6 for women).
Under perioden 1960–2001 ökade den förväntade livslängden vid födelsen i EU-15 från 70,1 år till 78,5 år (från 67,4 år till 75,5 år för män och från 72,9 år till 81,6 år för kvinnor).
It is generally assumed that the growth in life expectancy in the last part of the 20th century was a result of changing lifestyles combined with improved living conditions and medical progress made accessible to a broad spectrum of the population through public health care.
Den ökade förväntade livslängden under senare delen av 1900-talet anses bero på ändrad livsstil i kombination med förbättrade levnadsvillkor och medicinska framsteg som kommit en stor del av befolkningen till del genom den allmänna hälso- och sjukvården.
8 All fertility rates show the number of children per woman, based on Eurostat data for 2002, except MT and CY, where 2001 data is the latest available.9 Immigration, integration and employment, COM/2003/0336 final.
8 Alla födelsetal visar antalet barn per kvinna på grundval av uppgifter från Eurostat för 2002. För Malta och Cypern visas dock uppgifter från 2001, eftersom de är de senasttillgängliga.9 Invandring, integration och sysselsättning, KOM(2003) 336 slutlig.
Summary points
Sammanfattande punkter:
Enlargement will not change the Union’s ageing process.
(1,5 %) var EU-medborgare bosatta i andra medlemsstater.
The potential for economic growth and social improvement will continue to be affected by a contracting active population and an expanding population in retirement.
Antalet icke medborgare avspeglar såväl nuvarande som tidigare invandringsmönster och även olika nationella bestämmelser om förvärvande av medborgarskap.
…and enlargement will not change these patterns, although some former immigration flows will become cross-border mobility within the Union.
Utvidgningen kommer inte att vända utvecklingen när det gäller den åldrande befolkningen i Europeiska unionen.
The next five years represent the last part of the demographic window of opportunity before a rapid process of ageing begins.
De närmaste fem åren är sista chansen att sätta in åtgärder för att påverka befolkningsutvecklingen innan en snabb „åldrandeprocess“ inleds.
To prepare for ageing efforts must be intensified to raise employment and the exit age from the labour market.
Det krävs förstärkta insatser för att öka sysselsättningen och höja den genomsnittliga åldern för utträde från arbetsmarknaden.
The pull effect from a wealthy and ageing EU population will not change with enlargement.
Utvidgningen minskar inte den dragningskraft som en välmående och åldrande EU-befolkning utgör.
With its higher degree of diversity the EU of 25 countries could even become more attractive to economic immigrants.
Med sin ökade mångfald kan den utvidgade unionen med 25 länder till och med bli mer lockande för ekonomiska invandrare.
Given historical and cultural links, the new Member States of central and eastern Europe could increasingly become host countries for emigrants moving from countries of the former Soviet Union to the EU.
Med tanke på de historiska och kulturella banden kan de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa i ökande utsträckning bli värdländer för utvandrare från de länder som tidigare ingick i Sovjetunionen.
In the last ten years net migration has been the main driver of population growth in the Union.
Under de senaste tio åren har nettoinvandring varit den viktigaste faktorn för befolkningstillväxten i EU.
As the new Member States of central and eastern Europe progressively shift from sending to receiving countries policies promoting the economic and social integration of immigrants become a major common concern.
När de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa successivt övergår från att vara utvandringsländer till att bli invandringsländer kommer politiken för att främja ekonomisk och social integration av invandrare att bli en viktig gemensam fråga.
As the ten new Member States join the EU in 2004, some migratory movements that historically were immigration flows will become internal mobility.
När de tio nya medlemsstaterna ansluter sig till EU 2004 kommer vissa migrationsflöden som historiskt sett varit invandringsflöden att bli en del av rörligheten inom EU.
Notwithstanding the interim restrictions on labour mobility, previous experience and recent estimates suggest that labour mobility from new to old Member States may be moderate to limited, with specific situations in the border regions.
Arbetskraftens fria rörlighet begränsas tillfälligt, men tidigare erfarenheter och färska beräkningar tyder på att arbetskraftens rörlighet från nya till gamla medlemsstater kan bli måttlig till begränsad (även om vissa gränsregioner utgör särfall).
As the economic situation improves in the new Member States the likelihood of a massive westward migration becomes even lower.
Sannolikheten för en massiv migration västerut minskar dessutom ytterligare i takt med att den ekonomiska situationen förbättras i de nya medlemsstaterna.
With enlargement the number of Member States with very low fertility rates has increased.
I och med utvidgningen har antalet medlemsstater med mycket låga födelsetal ökat.
EU countries with family-friendly policies have higher rates of fertility and female participation in the labour market.
De EU-länder som för en familjevänlig politik har högre födelsetal och en högre förvärvsfrekvens bland kvinnor.
Over the last ten years migratory flows have changed significantly in the new Member States of central and eastern Europe.
Under de senaste tio åren har migrationsflödena ändrats betydligt i de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa.
In most of these countries the flows of migrants have progressively become less outward than inward.
I de flesta av dessa länder har migrationsflödena successivt vänts inåt istället för utåt.
Thus, although net migration is relatively small, it has gradually become positive in the majority of the new Member States.
Nettomigrationen är visserligen ganska liten, men har gradvis blivit positiv i de flesta nya medlemsstater.
In 200210, positive net migration was observed in Hungary (0.13%), Czech Republic (0.12%), Slovenia (0.11%), Slovakia (0.02%) and Estonia (0.01%), whereas negative migration only existed in Poland (-0.03%), Lithuania (-0.06%) and Latvia (-0.08%).
Under 200210var nettomigrationen positiv i Ungern (0,13 %), Tjeckien (0,12 %), Slovenien (0,11 %), Slovakien (0,02 %) och Estland (0,01 %), och negativ endast i Polen (-0,03 %), Litauen (-0,06 %) och Lettland (-0,08 %).
The inflows are mainly from eastern European countries (such as the Ukraine, Belarus, Russia and south-eastern European countries).
Inflödet sker främst från andra östeuropeiska länder (t.ex. Ukraina, Vitryssland, Ryssland och länderna i sydöstra Europa).
The typology of inflows towards the new central and eastern European Member States are also increasingly diverse, including not only unskilled workers from the former Soviet Union regions, but also highly skilled professionals, returning migrants and repatriated nationals from other former communist countries.
Inflödet till de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa omfattar idag allt fler olika slag av migranter – inte bara okvalificerad arbetskraft från olika regioner i f.d. Sovjetunionen, utan även högutbildade personer, återvändande migranter och repatrierade medborgare från andra f.d. kommunistländer.
Positive net migration is much more important in Cyprus (0.97%) and Malta (0.48%), where immigration patterns are similar to the existing ones in the Mediterranean EU-15 countries.
Den positiva nettomigrationen är mycket större i Cypern (0,97 %) och Malta (0,48%), som har ett liknande invandringsmönster som de “gamla” medlemsstaterna i Medelhavsområdet.
Socio-economic trends, living conditions and human capital development
Socioekonomiska utvecklingstendenser, levnadsvillkor och utveckling av humankapital
With enlargement to 25 Member States income disparities across the Union have widened considerably.
I och med utvidgningen till 25 medlemsstater har inkomstskillnaderna inom EU ökat betydligt.
Of the new Member States, only Cyprus has a GDP per capita above 75% of the EU-25 average.
Av de nya medlemsstaterna är det bara Cypern som har en BNP per capita som är högre än 75 % av genomsnittet för EU-25.
At the regional level, this means that the GDP per capita for the 10% of the population living in the most prosperous regions of EU-25 is currently 4.5 times higher than the GDP per capita for the 10% living in the least prosperous regions.
På regional nivå innebär detta att BNP per capita för de 10 % av befolkningen som bor i de rikaste regionerna i EU-25 idag är 4,5 större än BNP per capita för de 10 % som bor i de fattigaste regionerna.
Over the last decade most of EU-15 countries have seen steady gains in employment, GDP per capita and cohesion …
Under det senaste årtiondet har sysselsättningen, BNP per capita och sammanhållningen ökat stadigt i de flesta EU-15-länder…
As the Member States with a GDP per capita below the EU-15 average continued to improve their relative position, the Union experienced significant progress in reducing disparities among its members as well among regions within the countries.
Medan de medlemsstater vars BNP per capita ligger under genomsnittet för EU-15 fortsatte att förbättra sin relativa ställning, lyckades man inom EU uppnå betydande resultat när det gäller att minska skillnaderna – dels mellan medlemsstaterna, dels mellan olika regioner inom samma land.
Ireland has been the most remarkable case, with income at around 125% of the EU average in 2002, compared to only 80% at the beginning of the 1990s.
Irland är det mest slående exemplet med en inkomst på cirka 125 % av EU-genomsnittet 2002, jämfört med endast 80 % i början av 1990-talet.
…but in the majority of the new Member States many of the expected improvements from recent changes have yet to fully materialise.
…men i de flesta nya medlemsstaterna har många av de förväntade positiva effekterna av den senaste tidens förändringar ännu inte slagit igenom fullt ut.
By contrast eight of the ten new Member-States - those of central and eastern Europe – experienced a severe socio-economic crisis as they emerged from a long period of economic stagnation under the old regime and started on the road towards a market economy.
Åtta av de tio nya medlemsstaterna – dvs. länderna i Central- och Östeuropa – gick in i en stark socioekonomisk kris i samband med övergången till marknadsekonomi efter den långvariga ekonomiska stagnationen under den gamla regimen.
During the 1990s, people in these countries have experienced a turbulent and often very difficult transition period, marked by economic volatility, radical political changes and institutional and structural reforms.
1990-talet var för människorna i dessa länder en omvälvande och ofta mycket svår övergångsperiod präglad av ekonomiska svängningar, radikala politiska omvälvningar samt institutionella och strukturella reformer.
While small parts of the population have seen a radical improvement in their socio-economic conditions, many have experienced only moderate advances in a less secure context.
För en liten del av befolkningen har den socioekonomiska situationen förbättrats kraftigt, men för många har framstegen varit måttliga samtidigt som tryggheten minskat.
For a minority, living conditions have become worse.
För en minoritet har levnadsvillkoren försämrats.
Despite relatively sustained economic growth since the mid 1990s these countries are still far from reaching the average GDP level of the EU-15 countries.
Trots den relativt varaktiga ekonomiska tillväxten sedan mitten av 1990-talet har dessa länder en lång väg att gå innan de uppnår EU-15-ländernas genomsnittliga BNP.
The great majority have recovered their losses in the early transition period, but a few still remain below the GDP level they had achieved when the old regimes came to an end.
De allra flesta har återhämtat sig efter svårigheterna under det tidiga skedet av övergångsperioden, men för ett fåtal är BNP fortfarande lägre än när den gamla regimen föll.
However, in 2001 and 2002 the new Member States reached far higher GDP growth rates than the EU-15 and many current forecasts indicate that they are well placed for pursuing faster economic growth after enlargement, thereby making progress in achieving real convergence.
Under 2001 och 2002 var BNP-tillväxten dock betydligt större i de nya medlemsstaterna än i EU-15, och enligt en rad aktuella prognoser har de goda förutsättningar att uppnå snabbare ekonomisk tillväxt efter utvidgningen och därigenom åstadkomma verklig konvergens.
The challenges for the promotion of social cohesion both among and within Member States will be larger and more complex.
I den utvidgade unionen kommer inkomstskillnaderna mellan regioner och medlemsstater att öka…
In the enlarged Union disparities in income between regions and Member States will be larger…
Utvidgningen kommer därför att påverka hela frågan om social sammanhållning i Europeiska unionen.
Differences between the socio-economic situations of the EU-15 countries and the new
De goda resultat som under senare tid uppnåtts i arbetet för att minska klyftorna mellan nord och syd i EU-15 – i och med att EU-medlemsstaterna kring Medelhavet har kommit ifatt resten av unionen – kommer att överskuggas av den enorma klyftan mellan öst och väst i unionen som blivit följden av utvidgningen.
Member States are particularly pronounced in the area of social cohesion11
De socioekonomiska skillnaderna mellan EU-15 och de nya medlemsstaterna är särskilt uttalade när det gäller social sammanhållning11.
11 European Commission: Third Cohesion Report 2004, COM/2004/107.
11 Europeiska kommissionen: tredje sammanhållningsrapporten 2004, KOM(2004) 107.
Also see Comparative Research Projects funded within the Framework Research Programmes – http://www.cordis.lu/citizens/home.html
Se även jämförande forskningsprojekt som finansieras inom ramprogrammen för forskning – http://www.cordis.lu/citizens/home.html
Overview The social situation in the European Union 2004
Översikt Den sociala situationen i Europeiska Unionen 2004 när det gäller nettoinkomster – är det tydligt att den definition av fattigdomsgränsen som beskrivs ovan resulterar i stora skillnader i fråga om levnadsstandard.
Employment is a major determinant for economic and social inclusion….
...och även om den relativa fattigdomsrisken i de nya medlemsstaterna ofta är måttlig…
….and although relative levels of risk of poverty in the new Member States tend to be moderate…
Sysselsättning är en avgörande faktor för ekonomisk och social integration…
Regional employment rates continue to present a north-south divide with important implications for the social situation. However, with enlargement the lower employment
När det gäller sysselsättningen på det regionala planet finns det fortfarande en klyfta mellan nord och syd, vilket påverkar den sociala situationen i betydande utsträckning.
rates prevailing in many regions of southern Europe, will also be seen in the east
I och med utvidgningen kommer de lägre förvärvsfrekvenser som många regioner i södra Europa uppvisar även att förekomma i östra Europa13.
Employment (wide column) (narrow column) rates (2002)
Sysselsättning (bred stapel) och arbetslöshet (smal stapel) (2002)
One thing is to compare average opportunities using GDP figures, another thing is to consider the distribution of income throughout society and in particular the extent of relative and absolute poverty.
Att jämföra genomsnittliga möjligheter med hjälp av BNP-statistik är en sak, att se på inkomstfördelningen i samhället som helhet och särskilt omfattningen av den relativa och absoluta fattigdomen en helt annan.
In the EU, the relative poverty threshold is fixed at 60% of the national median equivalised income.
I EU har den relativa fattigdomsgränsen fastställts till 60 % av den nationella ekvivalerade medianinkomsten.