natgillin/translations-raw huggingface dataset:
What is mainly lacking is more fundamental: good lines of communication with the exterior to break the region’s isolation.’ ’
Det som framför allt saknas är mer grundläggande – det är god kommunikation med omvärlden för att bryta regionens isolering.”
Surface area: 312 685 km²Population: 38 219 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 41 (EU-15 = 100)
Yta: 312 685 km²Befolkning: 38 219 000 inv.Index BNP/inv. (2002): 41 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06) Poland negotiated a Community support framework (EUR 8 276 million) covering four main areas: enterprise, human capital, infrastructure, regional and rural development.
Strategi för strukturfonder (2004–2006):Polen har förhandlat fram en gemenskapsstödsram (8 276 miljoner euro) som rör fyra prioriteringsområden: näringsliv, humankapital, infrastruktur samt regional- och landsbygdsutveckling.
‘We would also like to create a science park and cross-border innovation centre with Lithuania,’ adds Przybysz Darlusz, manager of ISPA environmental projects for the municipality of Suwalki.
”Vi skulle också vilja skapa en vetenskapspark och ett gränsöverskridande innovationscentrum tillsammans med Litauen”, säger Przybysz Darlusz, ansvarig för miljöprojekten inom ISPA i Suwalkis kommun. ”Med ISPA genomför vi också en mängd mindre projekt som kan vara mycket nyttiga för det gränsöverskridande samarbetet.
During the 2000–04 period, the European Commission approved 324 projects for a total ISPA contribution of EUR 7 billion.
Under perioden 2000–2004 har kommissionen godkänt 324 projekt för en total bidragssumma av 7 miljarder euro.
‘Restoring old Nicosia to its original splendour’
”En föryngringskur för gamla Nicosia”
The restoration of Omeriye was organised in three phases:
För renoveringen av Omeriye har projektet genomförts i tre steg:
> an initial phase (November 2002 to May 2003) involved repairing and upgrading the sewers, roads and pavements; The Omeriye district, located inside the Nicosia city walls, was perfect for an urban regeneration project.
> Den första fasen (november 2002–maj 2003) bestod i att reparera och ta i bruk avloppsnät, gatunät och trottoarer. Kvarteret Omeriye, som ligger innanför stadsmurarna i Nicosia, lämpade sig perfekt för ett projekt för stadsrenovering.
Traditionally one of the wealthiest areas of the city, Omeriye is the location of an impressive number of monuments and buildings which are typical of traditional Cypriot urban architecture.
Omeriye var länge ett av de rikaste kvarteren i staden, med en mängd imponerande monument och karakteristiska byggnadsverk i traditionell cypriotisk stadsbyggnadsstil.
Unfortunately, following the sudden division of Nicosia in 1974, Omeriye had become a neglected and rundown district.
Tyvärr blev Omeriye, vid den bryska delningen av Nicosia 1974, en övergiven och försummad stadsdel.
> a second phase (February to October 2003) made it possible to restore the former Omeriye Baths (built during the Ottoman Empire in the 16th century) and their surroundings; > phase three (February to July 2003) saw the restoration of the gardens and north-facing facade of the Omeriye Mosque, a former 14th century Augustine Monastery. A renovation project was therefore drawn up with the aim of restoring and revitalising the historical buildings, thereby reconstituting the urban fabric.
> Den andra fasen (februari 2003–oktober 2003) innebar en restaurering av det gamla badet i Omeriye (ottomansk byggnad från 1500-talet) och dess omgivningar. > Den tredje fasen (februari 2003–juli 2003) omfattade restaurering av parker och av den norra fasaden på moskén i Omeriye, ett gammalt Augustinerkloster byggt på 1300-talet. Ett renoveringsprojekt har alltså utarbetats som skall restaurera och återställa de historiska byggnaderna och rekonstruera stadsnätet.
The idea was to design a project which would be able to serve as a model and encourage a similar approach in other areas.
Det handlar samtidigt om att utforma ett projekt som har ett demonstrativt värde och som kan sporra till att gå i täten för denna typ av åtgärd.
The total investment of EUR 1.24 million, including an EU contribution of EUR 1.16 million, resulted in the successful restoration of the Omeriye district to its former glory.
Tack vare denna investering som uppgick till 1,24 miljoner euro, varav 1,16 miljon från gemenskapen, har kvarteret Omeriye återfått sin skönhet och ungdom.
One third of the European pre- accession funds for Cyprus are allocated to what are known as ‘bicommunity’ projects. This equates to about EUR 4 million of the EUR 12 million granted annually since 2000.
En tredjedel av de europeiska föranslutningsmedlen till Cypern berör s.k. ”tvåpartsprojekt” (cirka 4 miljoner euro av de 12 miljoner som har beviljats per år sedan 2000).
This programme is making a major effort to restore old Nicosia in keeping with the spirit and substance of the Nicosia Master Plan, a development plan drawn up jointly by the Municipality of Nicosia, the Town Planning and Housing Department and the United Nations
Det här programmet omfattar en större del som ägnas åt renovering av gamla Nicosia, med hänsyn till och enligt ”Nicosia Master Plan”, en stadsplan som har utarbetats i samarbete mellan Nicosia kommun, Stadsplanerings- och bostadsdepartementet och FN-organet PNUD (FN:s utvecklingsprogram) och det har genomförts av sta-
Surface area: 9 250 km²Population: 715 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 76 (EU-15 = 100)
Yta: 9 250 km²Befolkning: 715 000 inv.Index BNP/inv. (2002): 76 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): In Cyprus, the Objective 2 SPD (EUR 28 million) is aimed at achieving the sustainable development of rural and urban areas in difficulty.
Strategi för strukturfonder (2004–2006):I Cypern eftersträvar SPD mål 2 (28 miljoner euro) en hållbar landsbygdsutveckling och utveckling av stadsområden med problem.
The Objective 3 SPD (EUR 22 million) is seeking to revitalise the labour market and promote lifelong education and training.
SPD mål 3 (22 miljoner euro) syftar till att skapa en mer dynamisk arbetsmarknad och att främja utbildning och fortbildning.
Cyprus also receives EUR 3.4 million under a support programme for its fishing industry.
Cypern får även 3,4 miljoner euro från ett stödprogram för fiske. fiske.
Eero Pärgmäe, Head of Foreign Funding Division, Ministry of Economic Affairs and Communications of Estonia
Eero Pärgmäe, chef för avdelningen för extern finansiering, ekonomi- och kommunikationsminister i Estland
When I was asked to speak about an Estonian project which is co-financed by the European Union, I looked at the list of all the Phare projects implemented throughout the country.
När jag ombads berätta om ett estniskt projekt som har delfinansierats av Europeiska unionen, granskade jag listan över alla Phareprojekt som har genomförts i landet.
I could have chosen a very innovative project or one that is creating a lot of jobs.
Jag skulle ha kunnat välja ett mycket nyskapande eller sysselsättningsfrämjande projekt.
But instead I chose a relatively modest project to encourage tourism.
I stället har jag valt ett relativt blygsamt turistprojekt.
The Leisure and Sports Centre in Haanja, close to Estonia’s southern border, is for me a very fine example of regional development, in terms of both its aims and implementation.
Fritids- och sportcentret i Haanja, nära Estlands södra gräns, är för mig ett mycket gott exempel på regional utveckling, både när det gäller målet och genomförandet.
The most difficult part was the implementation phase.
Det svåraste har varit själva genomförandefasen.
The evaluation of the environmental impact and infrastructure design required a great deal of time and effort.
Konsekvensutvärderingen för miljön och utformningen av infrastrukturer har krävt stora ansträngningar och mycket tid.
Then, once the technical and architectural specifications had been drawn up, it became clear that the resources earmarked for the project were nowhere near sufficient.
När sedan de tekniska och arkitektoniska kravspecifikationerna var avslutade visade det sig att de planerade resurserna till projektet inte alls var tillräckliga.
But, as they say, where there’s a will there’s a way!
Men som man säger: om man vill så kan man!
The municipality came up with extra funds and so did the Estonian Government.
Kommunen tvekade inte att bidra med ytterligare medel och det gjorde också den estniska staten.
In this respect, the whole process of implementation showed how important or even essential it is to be able to count on good cooperation between the local and central authorities.
I detta avseende har hela genomförandet visat hur viktigt, ja t.o.m. avgörande, det är att kunna räkna med gott samarbete mellan lokala och centrala myndigheter.
The origins of the project can be traced back to 1999, when the Economic Affairs Ministry first looked at ideas for projects within the framework of the Phare economic and social cohesion 2000 programme.
Projektet föddes 1999 när finansdepartementet granskade projektidéer inom ramen för programmet Phare ESC (8) 2000.
The County of Võru and the Municipality of Haanja teamed up to propose the construction of a leisure centre at the foot of the highest hill in Estonia, or indeed anywhere in the Baltic countries, the Suur Munamägi (Mother Hill), which rises to 318 metres.
Võru-regionen och Haanja kommun gick ihop för att föreslå att ett fritidscentrum skulle byggas vid foten av Estlands, ja till och med de baltiska ländernas, högsta berg, Suur Munamägi (Moder Berg), vars högsta topp är hela 318 m.
The result is a very beautiful multipurpose centre which is perfectly in keeping with the environment, providing facilities for skiers in winter and mountain bikers and hikers in summer, who come to admire the view from the summit of Estonia.
Resultat: man har byggt ett mycket vackert allroundcentrum som smälter in fint i miljön, som betjänar skidåkare på vintern och cyklister på sommaren, samt vandrare och andra fotgängare som vill njuta av utsikten från Estlands topp.
The centre can cater for seminars of up to 60 people.
Det är också möjligt att ta emot upp till 60 personer på konferenser.
The skiers can choose between 1, 3, 5 and 10 km trails with lighting along a 3.2 km section to permit skiing until nine o’clock in the evening.
Skidåkaren kan välja spår på 1, 3, 5 och 10 km. En sträcka på 3,2 km, som är väl upplyst, gör att man kan åka skidor ända fram till klockan nio på kvällen. Projektet har omsatt 636 000 euro.
Due to its relief, the Haanja region was already popular with cross-country skiers in winter and mountain bikers in summer, but there was no infrastructure for visitors.
På grund av dess relief besöktes regionen Haanja redan flitigt av längdskidåkare på vintern och mountainbikecyklister på sommaren, men det fanns ingen infrastruktur för besökarna.
The dual challenge was therefore to set up a multipurpose centre (with changing rooms, cafeteria, ski hire centre, etc.) and to improve the trails to comply with the International Skiing Federation’s standards in order to be able to hold top-level competitions.
Det handlade därför om att å ena sidan skapa ett mångsidigt centrum (med omklädningsrum, cafeteria, skiduthyrning etc.) och å andra sidan att iordningställa spåren enligt standarder från Internationella skidförbundet för att kunna arrangera tävlingar på hög nivå.
That meant remodelling and widening the existing trails and buying a special snowplough and other maintenance equipment.
I detta syfte var det nödvändigt att göra om och bredda befintliga spår, köpa en specialsnöplog och annan underhållsutrustning.
It was also very important to provide lighting for the existing cross-country ski trails given that we only have six to seven hours of daylight in winter.
Det var också mycket viktigt att installera belysning i spåren eftersom vi bara har 6–7 timmars dagsljus på vintern.
Most importantly, the centre needed a marketing plan to promote the area inside Estonia and in neighbouring countries.
Slutligen och framför allt hade centret behov av en marknadsföringsplan för att göra reklam för platsen i Estland och hos våra grannländer.
At the inauguration of the Haanja Sports and Leisure Centre in December 2003, Mati Alaver — trainer with the Estonian cross-country skiing team and the man who has brought several Estonian skiers to the Olympic Games and World Championships — effectively summed up the project’s success, ‘in opening a sports and leisure centre in this region, the authorities have fulfilled their mission for all sports lovers.’
Mati Alaver är tränare för det estniska längdskidåkningslaget och har lett flera estniska skidåkare upp på prispallen i såväl olympiska spel som världsmästerskap. När sport- och fritidscentret i Haanja invigdes i december 2003, uttryckte han följande för att sammanfatta framgången med projektet: ”genom att inrätta ett sport- och fritidscentrum i den här regionen har myndigheterna fullgjort sitt uppdrag mot dem som gillar sport”.
I believe his words sent a strong signal to the project team who worked tirelessly and intelligently for three years to achieve this result.
Jag tror att hans tal var en stark signal till projektteamet som i tre års tid inte sparade på ansträngningarna eller tankemödan för att slutföra det hela.
Surface area: 45 226 km²Population: 1 356 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 40 (EU-15 = 100)
Yta: 45 226 km²Befolkning: 1 356 000 inv.Index BNP/inv. (2002): 40 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): The structural instruments will pursue four priorities in Estonia (EUR 371 million): the development of human resources; business competitiveness; support for agriculture, fisheries and rural development; the improvement of infrastructure and local development.
Strategi för strukturfonder (2004–2006): De strukturpolitiska instrumenten består av fyra prioriterade områden i Estland (371 miljoner euro): utveckling av mänskliga resurser, näringslivets konkurrenskraft, stöd till jordbruk, fiske och landsbygdsutveckling samt förbättrad infrastruktur och lokal utveckling.
This first experience of managing an economic and social cohesion project involving European funds was a difficult exercise for the Municipality of Haanja.
Det har varit en svår uppgift för den lilla kommunen Haanja att för första gången genomföra ett projekt för ekonomisk och social sammanhållning med europeiska medel.
But this success has resulted in the approval of a new Phare economic and social cohesion project due to start in 2004.
Men denna framgång har utmynnat i godkännande av ett nytt Phare ESC-projekt vars genomförande ska börja redan 2004.
This will involve the complete renovation of the tower erected on the summit of Estonia in 1939 and renovated for the first time back in 1969.
Det handlar om en fullständig renovering av det torn som byggdes 1939 på Estlands högsta berg och som senast renoverades 1969.
‘The Environment is the winner in Malta’s single programming document 2004–06’
”Miljön är vinnaren i Maltas samlade programplaneringsdokument 2004–2006”
Marlene Bonnici, Head of the Maltese Managing Authority for the Structural Funds and the Cohesion Fund
Marlene Bonnici, chef för den maltesiska förvaltningsmyndigheten för strukturfonder och sammanhållningsfonder
When drafting Malta’s programming document for the Structural Funds, the Government of Malta took a conscious decision to make the environmental sector the largest beneficiary of the funds which Malta will be receiving post-accession.
När Maltas programdokument för strukturfonderna skrevs tog regeringen ett medvetet beslut att göra miljösektorn till den största mottagaren av de bidrag som Malta kommer att få efter anslutningen.
This, of course, was at the expense of other sectors and priorities which are also vital for Malta’s development.
Detta var naturligtvis på bekostnad av övriga sektorer och prioriteringar som också var viktiga för Maltas utveckling.
This huge effort was made by the Government in order to ensure the preservation of the islands and their ecosystems.
Denna enorma satsning gjordes av Maltas regering för att garantera att öarna och deras ekosystem kan bevaras.
It was also a decision not based on short-sightedness but a decision to invest in the future of the country and future generations.
Det var också ett beslut som inte grundades på kortsiktighet utan ett beslut att investera i landets framtid och dess kommande generationer.
The decision was accepted by all partners, even though reluctantly by some organisations that would like to have seen a greater focus on other priorities.
Beslutet godkändes av alla parter även om det var motvilligt från vissa organisationer som skulle ha velat se en förstärkning av andra prioriteringar.
With 1 200 inhabitants per square kilometre, Malta is one of the most densely populated countries in the world and has by far the highest population density in the European Union.
Malta är ett av väldens mest tätbefolkade länder och har den absolut högsta befolkningstätheten i Europeiska unionen med 1 200 invånare per kvadratkilometer.
Malta also has a thriving tourism industry and attracts over 1 million visitors each year.
Malta har också en blomstrande turistnäring med över 1 miljon turistbesök varje år.
But the archipelago, which consists of three islands, has a very fragile environment and the highly urbanised territory in which we live and the economic development that has taken place in the country in the 1990s has led to severe pressures on the islands’ environment.
Det mycket stadspräglade området där vi bor och den ekonomiska utvecklingen som har ägt rum i landet under nittiotalet, har bl.a. lett till allvarliga påfrestningar på öns miljö.
However, the Government’s expenditure on environment has risen considerably in the past few years.
Regeringens utgifter för miljön har stigit avsevärt under de senaste åren.
Moreover, the obligation to comply with the acquis has strengthened the partnership with relevant nongovernmental organisations and has also had an impact on the generation of new legislation and on enforcement, although there is still much work to be done, particularly in environment infrastructure.
Dessutom har förpliktelsen att uppfylla kraven i gemenskapens regelverk stärkt partnerskapet med relevanta icke-statliga organisationer och det har också haft effekt på den nya lagstiftningen och på verkställandet av den, även om det fortfarande finns mycket kvar att göra, särskilt inom miljöinfrastrukturen.
Under the single programming document, Malta is planning to implement projects on waste management, drinking water, water treatment, air quality and nature protection, amongst others.
I det samlade programplaneringsdokumentet planerar Malta bl.a. att genomföra projekt om avfallshantering, dricksvatten, vattenrening, luftkvalitet och naturskydd.
An education campaign is also planned to support these projects and place them into a tangible context.
En utbildningskampanj planeras också för att stödja projekten och placera dem i ett konkret sammanhang.
These projects will also be complemented with other environment projects (mainly in solid waste) under the Cohesion Fund, where again Malta has taken a decision to allocate over 60 % of its funding (well in excess of the obligatory 50 %) to the environment at the expense of transport infrastructure, which is also needed and would have had a far more visible impact in the short-term.
Dessa projekt skall också kompletteras med andra miljöprojekt (huvudsakligen om fast avfall) under Sammanhållningsfonden, där Malta återigen har beslutat att tilldela över 60 % av sina medel (mycket över de obligatoriska 50 %) åt miljön. Detta sker på bekostnad av transportinfrastrukturen som också har behov av medel och där det skulle ha haft en tydligare och mer synlig effekt på kort sikt.
In this regard, we do hope to make a long-term impact on the quality of life of all citizens, including future generations, and also on the quality of life enjoyed by the hundreds of thousands of tourists who visit us each year.
På så sätt hoppas vi få en långsiktig effekt på livskvaliteten för alla medborgare, även de framtida, och även på livskvaliteten för de hundratusentals turister som besöker oss varje år.
In the run-up to accession, Malta was faced with an enormous quantity of legislation to transpose with no support, in terms of infrastructure, from the European Union.
I anslutningens inledning ställdes Malta inför en enorm mängd lagstiftning om infrastrukturen från Europeiska unionen, vilken skulle införlivas utan stöd.
Malta was not eligible for ISPA support but in the 2003 preaccession programme was granted the possibility to co-finance one small infrastructural project.
Malta var inte berättigat till ISPA-stöd men i 2003 års föranslutningsprogram beviljades möjligheten till delfinansiering av ett litet infrastrukturprojekt.
Malta chose the environment and is now in the process of implementing a project on water treatment for the Island of Gozo.
Malta valde miljön och håller nu på att genomföra ett projekt om vattenrening för ön Gozo.
Unlike ISPA support, however, Malta co-financed this project with 50 % of national funds.
Till skillnad från ISPA-stöd delfinansierade dock Malta det här projektet med 50 % nationella medel.
This is the commitment that Malta has towards the environment.
Det är det åtagande som Malta har gjort för miljön.
Surface area: 316 km²Population: 397 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 69 (EU-15 = 100)
Yta: 316 km²Befolkning: 397 000 inv.Index BNP/inv. (2002): 69 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): Malta (EUR 63.2 million) will make strategic investments aimed at boosting the competitiveness of manufacturing and tourism companies, promote integration and training, and implement actions in favour of the environment, rural development and fisheries.
Strategi för strukturfonder (2004–2006):Malta (63,2 miljoner euro) kommer att fortsätta med strategiska investeringar samt förstärka konkurrenskraften hos tillverkande företag och turistföretag, främja integration och utbildning, genomföra åtgärder till förmån för utveckling av landsbygden och fi skerinä-ringen.
Specific support will be given to the Island of Gozo.
Ett särskilt stöd har reserverats för ön Gozo.
CZECH REPUBLICCross-border cycle network
BULGARIENDen kulturella vägen längs Donau
Total cost (maps): EUR 290 886EU contribution: EUR 122 977
Total kostnad (kartor): 290 886 euro EU-bidrag: 122 977 euro
‘The underlying plan for this Interreg III B project involving all the countries through which this great river flows, and Bulgaria in particular, was to exploit the cultural diversity of the Danube basin for the purposes of regional development.
”I detta Interreg III B-projekt deltar alla länder som genomkorsas av denna stora flod, framför allt Bulgarien. Idén med projektet är att utnyttja den kulturella mångfalden hos Donaus flodområde för regional utveckling.
One of the actions involved the production of a topographic base on the scale of 1:500 000 of the Danube region.
En av åtgärderna har varit att framställa en karta i skala 1:500 000 av regionen runt Donau.
A digital map of cultural attractions was then generated, completing a catalogue on the industrial heritage to be found on the banks of the Danube.’ ’
Från denna har en digital karta tagits fram över kulturella attraktioner, som komplement till en katalog över industriarvet på Donaus flodstränder.” flodstränder.”
‘The Egrensis Euregio has set up a network of cycle routes in the border area of Bohemia/Bavaria/Saxony/Thuringe, covering 500 km and combining sport, tourism, culture and adventure.
”Euregio Egrensis har i området med de fyra gränserna Böhmen/Bayern/Sachsen/Thüringen byggt ett 500 km långt nät av cykelvägar, vilket förenar sport, turism, kultur och upptäckter.
This Phare cross-border cooperation (CBC) project involved designing and signposting the circuit, producing a guide describing each section and highlighting the interesting aspects of each itinerary.
Detta Phare CBC-projekt (*) har bestått i att bygga och skylta turen samt att framställa en guide som beskriver varje sträcka och sevärdheter längs vägen.