natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Poverty is thus a relative concept defined in relation to the general level of prosperity in each country and expressed with reference to a central value of the income distribution, taking into account the size of the household.
Fattigdom är alltså ett relativt begrepp som definieras i förhållande till det allmänna välståndet i respektive land och uttrycks med hänvisning till ett centralt värde på inkomstfördelningen med beaktande av hushållens storlek.
Using this definition, poverty concerns 15% of the population in the EU-15 countries, or close to 60 million people, and a similar share in the eight new Member States for which comparable figures are available (excluding Hungary and Slovakia).
Med denna definition är 15 % av befolkningen i EU-15 fattiga (dvs. nära 60 miljoner människor). Andelen är ungefär densamma i de åtta nya medlemsstater för vilka jämförbara uppgifter finns tillgängliga (utom Ungern och Slovakien).
The lowest rate of relative poverty in the new Union is actually found in Slovakia (5%) whereas the highest occur in Ireland, Greece and Portugal with about 20% of the population living below a 60% threshold.
Den lägsta relativa fattigdomen i den nya unionen uppvisar faktiskt Slovakien (5 %), medan den högsta andelen finns i Irland, Grekland och Portugal där cirka 20 % av befolkningen lever under fattigdomsgränsen på 60 %.
Despite a trend over the last decade towards a higher risk of poverty, the new Member States, mainly thanks to historical circumstances, still tend to score comparatively well on this indicator12.
Trots att utvecklingen gått i riktning mot ökad fattigdomsrisk under det senaste årtiondet uppvisar de nya medlemsstaterna ofta jämförelsevis goda resultat för denna indikator, vilket främst beror på historiska omständigheter12.
… the absolute levels reflect income disparities across the enlarged Union.
…så avspeglar de absoluta talen inkomstskillnader i hela den utvidgade unionen.
However, although poverty in relative terms will be quite similar across the enlarged Union there are substantial differences in absolute terms.
Den relativa fattigdomsrisken ligger på en liknande nivå i hela den utvidgade unionen, men det finns betydande skillnader om man ser till absoluta tal.
With average GDP per capita more than five times higher in the richest EU-15 country (Luxembourg) than in the poorest of the new Member States (Latvia), and net earnings showing a similar disparity, it is clear that the poverty threshold as defined above will result in very different overall living standards.
Med en genomsnittlig BNP per capita som är mer än fem gånger större i det rikaste landet i EU-15 (Luxemburg) än i den fattigaste av de nya medlemsstaterna (Lettland) – och ungefär samma förhållande råder
…and illustrates how living standards depend on employment growth in EU-25…
…och statistiken visar hur levnadsstandarden beror på sysselsättningstillväxten i EU-25…
Whereas employment has tended to rise since the mid-1990s in the EU-15 countries, in the CEE new Member States it has fallen as a result of restructuring and job losses in agriculture and industry.
I EU-15 har sysselsättningen tenderat att öka sedan mitten av 1990-talet.
Major contractions in agriculture and basic industries have not yet been offset by growth in services.
I de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa har sysselsättningen däremot minskat på grund av omstruktureringar och förlorade arbetstillfällen inom jordbruket och industrin.
Indeed, between 1998 and 2002, employment in services in the new Member States as a whole declined slightly instead of expanding14.
Totalt sett har sysselsättningen inom tjänstesektorn i de nya medlemsstaterna faktiskt minskat något under perioden 1998–2002 , istället för att öka14.
12 European Commission: Joint Memoranda on Social Inclusion (synthesis report) 2004.13 European Commission: Employment in Europe 2002 and 2003.14 European Commission: Employment in Europe 2002 and 2003.
12 Europeiska kommissionen: “Joint Memorandum” för social integration (sammanfattningsrapport) 2004.13 Europeiska kommissionen: Employment in Europe 2002 och 2003.14 Europeiska kommissionen: Employment in Europe 2002 och 2003.
…which again depends on human capital investment through education…
…som i sin tur bestäms av de investeringar som görs i humankapital genom utbildning…
Employment opportunities are closely related to educational attainment which is a core constituent of “human capital” and has two important aspects:
Sysselsättningsmöjligheterna har nära anknytning till utbildningsnivån, som är en grundläggande del av „humankapitalet“. Följande aspekter bör uppmärksammas:
Disparities across age groups in the EU also exist when looking at data on lifelong learning and familiarity with ICT.
Även när det gäller statistiken om livslångt lärande och IT-kompetens finns det skillnader mellan åldersgrupperna inom EU.
Participation in continuing training and upgrading of skill levels is more common in the EU-15 countries and is partly organised within the companies.
Deltagande i fortbildning och kompetensutveckling är mer vanligt inom EU-15 och anordnas till en del inom företagen.
As for ICT-use only 13% of the 55 and over age group used the internet in 2002 against 65% of people aged 15-24 and people with less than 15 years of schooling tended to use the internet only marginally.
När det gäller IT-användning visar statistiken att endast 13 % i åldersgruppen minst 55 år använde Internet 2002, jämfört med 65 % i åldersgruppen 15–24 år.
These differences indicate the existence of digital divides and accentuate existing risks of social exclusion.
Bland dem som har mindre än 15 års skolgång tenderar Internetanvändningen att vara marginell.
at the individual level it is closely related to socio-economic status and is one of the prime variables determining our living standards - i.e. a higher propensity for gainful employment, social inclusion, healthy life, etc.
På individnivå har utbildningsnivån en nära koppling till socioekonomisk status och är en av de viktigaste variablerna som avgör vår levnadsstandard (dvs. större sannolikhet att hitta ett arbete, integreras socialt och åtnjuta god hälsa).
6 at the societal level (business and institutions) it is connected with productivity, innovation, economic growth and social cohesion.
På samhällsnivå (företag och institutioner) har utbildningsnivån ett samband med produktivitet, innovation, ekonomisk tillväxt och social samanhållning.
Percentage in each age group without upper secondary education, 2002
Andelen utan gymnasieutbildning i varje åldersgrupp, 2002
It is well established that investment in human capital contributes significantly to productivity growth and plays a key role in fostering technological change.
Det är ett väl etablerat faktum att investeringar i humankapital i betydande utsträckning bidrar till ökad produktivitetstillväxt och spelar en viktig roll för att främja tekniska förändringar.
Thus an extra year of schooling may, according to recent studies, add another 6.2% to aggregate productivity15.
Ett extra skolår kan enligt färska undersökningar höja den aggregerade produktiviteten med 6,2 %15.
But it is also important to assure that investment in education and training
Men det är också viktigt att se till att investeringar i utbildning görs på de områden som ger den största avkastningen16.
In Europe there is a relatively short supply of “newly-skilled” entrants to the labour market but a relatively large stock of workers with lower skills and employability.
I EU är utbudet på „nyutbildade“ som träder in på arbetsmarknaden ganska litet, men det finns relativt många arbetstagare med lägre kvalifikationer och sämre anställbarhet.
These two factors result in shortages at the top-end of the labour market and redundancies at the bottom-end, which underlines the need for lifelong learning to tackle inadequate vocational qualifications.
Dessa två faktorer innebär att det råder brist på arbetskraft i övre delen av skalan på arbetsmarknaden och övertalighet i skalans nedre del. Detta visar behovet av livslångt lärande för att lösa problemet med otillräckliga yrkeskvalifikationer.
Graph 6 shows how the percentage of those with low educational levels diminishes with succeeding age cohorts.
Diagrammet visar hur problemet med en låg utbildningsnivå minskar med successiva ålderskohorter.
Yet, at the same time, it also illustrates the need for training and skills-upgrading among middle-aged and older workers, particularly in the light of demographic ageing17.
Samtidigt visas behovet av fortbildning och kompetensutveckling bland medelålders och äldre arbetstagare, särskilt med tanke på den åldrande befolkningen17.
Note: For UK, a definition for upper secondary school completion has still to be agreed Source: Eurostat – European Labour Force Survey
Anm.: För Storbritannien finns ännu ingen godkänd definition av fullgjord gymnasieutbildning Källa: Eurostat – Europeiska arbetskraftsundersökningen
Importantly, the graph highlights that when it comes to uppersecondary education the new Member States, in particular the CEE countries, outperform most of the EU-15 countries by a wide margin: some 81% of the population aged 25-64 years have completed uppersecondary education in the ten New Member states against 65% in EU-15 countries.
En viktig aspekt är att de nya medlemsstaterna – särskilt de central- och östeuropeiska länderna – uppvisar ett mycket bättre resultat än de flesta EU-15-länderna när det gäller andelen gymnasieutbildade: ca 81 % av befolkningen i åldersgruppen 25-64 år har gymnasieutbildning i de tio nya medlemsstaterna, jämfört med 65 % i EU-15.
On the other hand, when it comes to tertiary education, the EU-15 region performs relatively better, with an achievement rate of 22% against 13% for the new Member States.
När det gäller högre utbildning har EU-15-regionen däremot relativt sett ett bättre resultat – 22 % jämfört med 13 % för de nya medlemsstaterna.
There is evidence of qualitative differences in the education systems pertaining to the appropriateness of curricula, the upgrading of teaching skills and technical resources.
Det verkar finnas kvalitativa skillnader mellan utbildningssystemen när det gäller läroplanens relevans, kompetensutveckling i pedagogik och tekniska resurser.
The new Member States fall into the lower half of the performance scale when measuring mathematical and scientific literacy18.
De nya medlemsstaterna finns i nedre delen av skalan när det gäller matematiska och vetenskapliga färdigheter18.
16 European Commission: Investing efficiently in Education and Training – an imperative for Europe, COM(2002)779 final.17 For a discussion on employment and skills training, see Employment Precarity, Unemployment and Social Exclusion (EPUSE) Policy Report (page 6).
16 Europeiska kommissionen: Effektiva utbildningsinvesteringar: en nödvändighet för EU, KOM(2002) 779 slutlig. 17 En diskussion om sysselsättning och kompetensutveckling ges i policyrapporten Employment Precarity, Unemployment and Social Exclusion (EPUSE) (s. 6).
Strong variations in household expenditure and consumption patterns exist across the Union…
Under 1990-talet förändrades hushållsbudgetens struktur avsevärt i EU-15 – boendekostnaderna ökade kraftigt, medan livsmedelkostnadernas andel minskade i motsvarande grad.
People in Lithuania (45%), Latvia (39%) and Estonia (34%) spend the largest part of their household budget on food and non-alcoholic beverages.
Tillgängliga uppgifter visar dock att de nordiska medlemsstaterna finns i övre delen av skalan, medan läget varierar starkt i resten av unionen.
In fact, while the biggest single category of household expenditure in most of the new Member States is food, people in the EU-15 countries spend the largest single part of their budget on housing.
Grundläggande datakunskaper är en avgörande faktor för möjligheterna att förbättra det ekonomiska resultatet i den framtida unionen med mindre och äldre arbetskraft och är ett viktigt instrument för att främja ekonomisk och social sammanhållning.
This is particularly the case in Luxembourg, the Netherlands, the United Kingdom and Germany.
Européernas hälsa avspeglar deras ekonomiska och sociala miljö…
When it comes to digital literacy19, new Member States appear to lag behind the EU-15 countries.
Det faktum att den totala dödligheten sedan 1960-talet minskat och präglats av konvergens i EU-15-länderna avspeglar en liknande utveckling när det gäller dödlighet i enskilda sjukdomar21.
There is still a lack of comparable data in this area despite various surveys undertaken such as the SIBIS project20.
I detta avseende är skillnaderna stora mellan EU-15-länderna och de nya medlemsstaterna – ca 88 % av medborgarna i EU-15 är nöjda med sina liv, jämfört med endast 65 % av medborgarna i de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa.
This is partly due to the lack of a clear definition of “digital literacy” which has different meanings in different social and economic contexts.
Medborgarna i dessa nya medlemsstater är också betydligt mindre nöjda med sin ekonomiska situation och arbetsmarknadssituation än medborgarna i EU-15.
But it is also due to the nature of the data, largely based on phone surveys, which may not take due account of the less privileged social groups.
Människorna är också mindre nöjda när det gäller personlig säkerhet och socialt liv i de nya medlemsstaterna.
However, available data shows that the northern Member States appear at the upper end of the scale with large variations across the rest of the Union.
Detta tyder på att det finns utrymme att förbättra tillvaron inte bara materiellt utan också när det gäller andra aspekter.
ICT-literacy is primordial for improving economic performance in a Europe with smaller and older workforces in the future and as a vehicle for promoting economic and social cohesion.
Statistiken visar att klyftan i fråga om upplevd livskvalitet och nöjdhet kommer att bli mycket större mellan öst och väst i den utvidgade unionen, än den var mellan nord och syd i EU-15.
Europeans reflects their economic and social
inom hälso- och sjukvård kommit att sammanfalla alltmer i hela EU.
The health status environment…
…..och i vilken grad de känner sig utestängda.
The relatively high cost of housing is a recent phenomenon.
Den lägre dödligheten i EU-15-länderna har ingen motsvarighet i de nya medlemsstaterna, med undantag för Cypern och Malta där utvecklingen är jämförbar med EU-15.
In the EU-15 countries there was a considerable shift in the structure of household expenditure in the 1990s: a strong increase in the share spent on housing, and a corresponding decrease in the share spent on food.
Sedan slutet av 1980-talet – dvs. när övergångsperioden inleddes för de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa – har den förväntade livslängden sjunkit.
The converging diminution of total mortality rates between the EU-15 countries from the late 1960s onwards reflects a similar convergence for various individual disease
Skillnaderna i dödlighet för män mellan genomsnittet för EU-15 och de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa ökade från fem år 1990 till sju år 1994, varefter skillnaden minskade till till sex år 2000.
...and all these differences in living conditions across the enlarged Union are reflected in the degree to which citizens are satisfied with their lives...
Fler människor i de nya medlemsstaterna anger att de känner sig utestängda och värdelösa och att de inte har någon möjlighet att delta i samhället, än vad som är fallet i EU-15.
mortalities21. This tendency may be explained by increasingly similar lifestyles and health care patterns across the European Union.
Den största andelen finns i Slovakien, där över en fjärdedel av de som omfattas av en befolkningsrapport uppger att de inte har någon känsla av tillhörighet.
Furthermore, demographic trends will increase the prevalence of age related diseases, which will bring further convergence to patterns of morbidity and health care needs across the Union.
Av de nya medlemsstaterna är det endast Slovenien och Polen där andelen deltagare i undersökningar som upplever social utestängning än mindre än EU-genomsnittet på 12 %.
Citizens from these new Member States are also far less satisfied with their financial and employment situations than citizens of the EU-15 countries.
…och har också ett samband med arbetsvillkoren.
Furthermore, people are less satisfied with their personal safety and social life in the new Member States, pointing to the fact that not only material factors, but also other dimensions of life could be improved.
Bland EU-15-länderna varierar andelen som upplever att de är utestängda från 7 % i Danmark och Nederländerna till 15 % i Portugal.
Figures show that the east-west gap in the enlarged Union with respect to perceived quality of life and life satisfaction will be much wider than the gap between the Nordic and southern EU-15 Member States.
Totalt sett matchas variationerna i fråga om den upplevda situationen ganska väl av variationerna i fråga om objektiva indikatorer – ju lägre BNP per capita, ju högre arbetslöshet och ju större förekomst av svår fattigdom, desto större är andelen som upplever att de är utestängda från samhället.
The lower mortality rates in the EU-15 countries were not replicated in the new Member States, with the exception of Malta and Cyprus, which display trends comparable to those in the EU-15 countries.
Omkring 40 % av dem som nyligen deltog i en undersökning22 i de nya medlemsstaterna och kandidatländerna ansåg att deras arbete påverkade deras hälsa eller säkerhet – en mycket större andel än EU-15-ländernas 27 %.
From the late 1980s, when the new Member States of central and eastern Europe entered the transition period, a deterioration in life expectancy was observed.
Dessa problem var mer uttalade i Lettland och Litauen, och mindre akuta i Estland, Tjeckien, Slovakien, Ungern, Slovenien och Malta.
Differences in male mortality rates between the average of the EU-15 countries and the new Central and East European Member States increased from five years in 1990 to seven years by 1994, before diminishing to six years in 2000.
Genomförandet av gemenskapens arbetsmiljölagstiftning torde bidra till att förbättra situationen.
...and the extent to which they feel excluded.
Inom EU finns stora variationer i fråga om hushållens utgifter och konsumtionsmönster…
…and is also linked to working conditions.
En mer positiv aspekt av analysen är att andelen nöjda är större i alla nya medlemsstater (utom Lettland) än den var i Grekland och Portugal när dessa länder blev EU-medlemmar.
More people in the new Member States say they feel excluded, useless and left out of society than in the EU-15 countries.
En annan intressant aspekt är den heterogena bild som framträder av den subjektiva upplevelsen av livskvaliteten i de tio nya medlemsstaterna.
The highest share is found in Slovakia, where more than a quarter of the population report that they lack a sense of belonging.
Kort sagt är skillnaderna mellan länderna större inom gruppen anslutande länder än inom EU-15.
Of the new Member States, only Slovenia and Poland have a smaller proportion of respondents who report social exclusion than the EU average of 12%.
Även skillnaderna inom länderna i fråga om andelen nöjda är större bland de nya medlemsstaterna än inom EU-15, särskilt med avseende på ålder, inkomst, yrkesgrupp och utbildning.
Some 40% of the respondents in a recent survey22 in the new Member States and candidate countries considered that their work affected their health or safety - a much higher figure than the 27% in the EU-15 countries.
Människor i Litauen (45 %), Lettland (39 %) och Estland (34 %) lägger den största andelen av hushållsbudgeten på livsmedel och icke alkoholhaltiga drycker.
These problems were more pronounced in Latvia and Lithuania, whereas in Estonia, Czech Republic, Slovakia, Hungary, Slovenia and Malta the problems were less acute.
I de nya medlemsstaterna är livsmedel den största enskilda posten i hushållsbudgeten, medan det är boendet som utgör den största posten i EU-15.
The implementation of the Community acquis with regard to health and safety at work should help improve this situation.
Det gäller särskilt Luxemburg, Nederländerna, Storbritannien och Tyskland.
19 See: SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) is a project in the “Information Society Programme” of the Commission (IST-2000-26275) which was running from January 2001 to September 2003.21 H.Brenner: Social Determinants of Health, TUB (final report to EU Commission October 2003).22 European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions: Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
21 H.Brenner: Social Determinants of Health, TUB (slutrapport till Europeiska kommissionen, oktober 2003).22 Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor: Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
As the EU population rises by 20%, while its GDP only increases by 4.5%, national and regional income disparities widen and the challenge of promoting social cohesion becomes more important.
Eftersom EU-befolkningen ökar med 20 % och BNP bara ökar med 4,5 % kommer inkomstskillnaderna mellan länderna och regionerna att öka, samtidigt som det blir allt viktigare att främja social sammanhållning.
Enlargement will set new challenges for social cohesion while significant progress was observed in EU-15 over the last decade.
Betydande framsteg har gjorts i EU15-länderna under det senaste årtiondet, men utvidgningen kommer att innebära nya utmaningar för den sociala sammanhållningen.
Income in 82 regions of the enlarged Union, accounting for 31% of total population, will be below 75% of the EU-25 average.
I 82 regioner i den utvidgade unionen – med 31 % av den totala befolkningen – kommer inkomsten att vara mindre än 75 % av genomsnittet för EU25.
Two thirds of these people live in the new Member States and represent some 95% of their population.
Två tredjedelar av dessa bor i de nya medlemsstaterna och utgör ca 95 % av befolkningen av dessa länder.
Relative levels of poverty in the new Member States tend to be moderate although absolute income levels and living standards remain very low, particularly among the least well off, as compared to EU-15.
Den relativa fattigdomen i de nya medlemsstaterna är i de flesta fall måttlig, men inkomsten och levnadsstandarden i absoluta tal ligger fortfarande på en mycket låg nivå – särskilt bland de fattigaste – jämfört med EU15.
The issues of poverty, social exclusion and quality of living conditions will grow in importance in the enlarged Union.
Frågor som fattigdom, social utestängning och levnadsvillkor kommer att få ökad betydelse i den utvidgade unionen.
In 2002, real GDP in the new Member States of central and eastern Europe exceeded 1989 figures by 13% on average, but this average hides large disparities among countries where a few were still below the 1989 figures.
För de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa var real BNP i genomsnitt 13 % högre 2002 än 1989, men detta genomsnitt döljer stora skillnader mellan länderna – vissa länder ligger fortfarande under 1989 års nivå.
During transition GDP growth has primarily been productivity driven.
Under övergångsperioden har BNP-tillväxten till största delen varit produktivitetsdriven.
In the next phase it will be vital to achieve a higher employment dividend from growth.
Under nästa fas är det nödvändigt att se till att tillväxten blir sysselsättningsskapande.
For EU-25 the prospect of a shrinking working age population implies that future economic growth will increasingly depend on productivity gains through human capital development and increases in physical capital.
För EU25 innebär den krympande befolkningen i arbetsför ålder att den ekonomiska tillväxten i framtiden i allt större utsträckning kommer att kräva produktivitetsökningar på grundval av utveckling av humankapitalet och ett ökat fysiskt kapital.
The quality of human capital will become a critical parameter for sustaining GDP growth.
Humankapitalets kvalitet kommer att bli en avgörande parameter för möjligheterna att upprätthålla BNP-tillväxten.