natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Five of the accession countries (Cyprus,Hungary, Slovenia, the Czech Republic and Malta) had unemployment rates below the EUaverage.
Fem av anslutningsländerna(Cypern, Malta, Slovenien, Tjeckien och Ungern) hade arbetslöshetsnivåer som låg under EU-genomsnittet.
•Mobility of the workforce between and even within Member States remains relativelylimitedat around 1.2 % of the population.
•Arbetskraftens rörlighet mellan och även inom medlemsstaterna är fortfarande relativt begränsadoch ligger på cirka 1,2 % av befolkningen.
•Important gender gaps persistin employment rates, earnings, job status and career progression.
•Viktiga klyftor mellan könen beståri fråga om sysselsättningsgrad, lön, arbetsstatus ochkarriärutveckling.
Denmark, the Netherlands, Sweden and the UK currently meet the 70 % target set for 2010 for the overallemployment rate, while another three Portugal, Austria and Finland are above the 67 %intermediate target set for 2005.
Danmark, Nederländerna,Sverige och Förenade kungariket uppfyller för närvarande det 70-procentsmål som ställts upp för år 2010 för den totala sysselsättningen, medan de tre länderna Portugal,Österrike och Finland ligger över det etappmål på 67 % som fastställts för år 2005.
Yet overall, despite these positive performances, the Union may not meet its intermediate target unless all Member States make greater efforts.
Trotsdessa positiva resultat kan det hända att unionen totalt sett inte uppfyller sitt etappmålom inte alla medlemsstaterna gör större ansträngningar.
There is strong evidence that the countries that have made the strongest progress are thosethat have undertaken wide ranging reforms (2).
Det finns starka tecken på att de länder som har gjort de största framstegen är de somhar genomfört omfattande reformer (2).
Denmark, Ireland and the Netherlandsstand out as having implemented the most comprehensive set of labour market reforms,tackling wage bargaining structures; training and activation policies, benefit levels andeligibility criteria; and high levels of general and labour taxation. In addition, labour market reforms in these countries were often accompanied by other structural reforms in product markets.
Danmark, Irland och Nederländerna framträdersom de länder som har genomfört de mest omfattande arbetsmarknadsreformerna genomatt angripa löneförhandlingsstrukturer, utbildnings- och aktiveringsprogram, bidragsnivåeroch kriterier för bidragsberättigande samt höga nivåer på allmän skatt och skatt på arbete.Dessutom har arbetsmarknadsreformerna i dessa länder ofta åtföljts av andra strukturella reformer på produktmarknaderna.
The need for a broad approach was also recognised by the Spring European Council in 2002, which identified priorities for further labour market reforms in the
Behovet av ett brett angreppssätt erkändes ocksåvid Europeiska rådets vårmöte 2002, då prioriteringar för ytterligare arbetsmarknads- reformer i medlemsstaterna fastställdes (3
Member States (
2) Göra arbete lönsamt inom skatte- och bidragssystemen.
(2)See ‘The 2002 EU Economy Review’, footnote 1 above.(3)In Barcelona the European Council set the following objectives for national labour market reforms:
3) Nationella arbetsmarknadsinstitutioner och kollektiva avtalsförhandlingar för att ta hänsyn till förhållandet mellan löneutvecklingen och arbetmarknadsvillkoren så att löneutvecklingen bringas i överensstämmelse med produktiviteten.
(1) reduction of tax burden on low-wage earners, (2) make work pay within tax and benefit systems,(3) national labour institutions and collective bargaining to take account of relationship between wagedevelopments and labour market conditions in order to bring wage developments into line with productivity, (4) review employment contract regulations in order to strike a proper balance betweenflexibility and security, (5) remove disincentives for female participation in the workforce and striveto improve childcare provision, (6) promote active ageing and reduce early retirement incentives forindividuals and companies.
4) Se över regelverket för anställningskontrakt för att hitta rättbalans mellan flexibilitet och trygghet. 5) Undanröja hinder för kvinnors arbetskraftsdeltagande och strävaefter att förbättra tillhandahållandet av barnomsorg.
Presidency Conclusions, paragraph 32, Barcelona, 21 March 2002.
6) Främja en aktiv ålderdom och minska incitamenten till förtida uttag av pension för enskilda och företag (punkt 32 i ordförandeskapets slutsatser,Barcelona den 21 mars 2002).
Graph 3 — Labour force participation in the EU
Figur 3 — Arbetskraftsdeltagande i EU
Older workers(aged 55-64)
Äldre arbetstagare55–64 år
Overall(aged 15-64)
Kvinnor15–64 år
Source: Eurostat Labour Force Survey.
Källa: Eurostats arbetskraftsundersökning.
The most significant challenge is to boost employment and participation rates, first andforemost, for older workers, but also for women and for minority and other groups.Attracting and retaining these people depends on a range of factors, amongst whichtackling the gender gap that is visible in many Member States.
Den viktigaste utmaningen är att öka sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet, förstoch främst för äldre arbetstagare, men även för kvinnor och minoriteter samt andragrupper. En rad faktorer avgör om man skall kunna attrahera och behålla dessa människor, bland annat att angripa de klyftor mellan könen som är märkbara i många medlemsstater.
A sizeable proportion of new jobs created during the 1990s and 2000 were in sectors requiring medium to high levels of educational attainment.
En ansenlig andel av de nya arbetstillfällen som skapades under 1990-talet och år 2000var inom sektorer där det krävs kunskaper på medelhög till hög nivå.
It is essential to equip all levelsand age groups within the workforce with the skills needed in a knowledge-driven economy.
Det är nödvändigtatt förse alla nivåer och åldersgrupper i arbetskraften med den kompetens som behövsi en kunskapsbaserad ekonomi.
This is why the Lisbon strategy places a premium on educational achievement andon lifelong learning.
Därför premieras utbildning och livslångt lärande i Lissabonstrategin.
Yet, public spending on education seems to have stagnated sincethe mid-1990s, while the performance in terms of lifelong learning across the Union isextremely varied.
Ändå verkar de offentliga utgifterna för utbildning ha stagnerat sedanmitten av 1990-talet, medan resultatet i fråga om livslångt lärande i hela unionen är varierat.
Participation rates are above one in four in the United Kingdom andone person in five in Sweden, Finland and Denmark, but below one in 20 in six Member States and eight of the future Member States and candidate countries.
Deltagandenivåerna ligger på mer än en på fyra i Förenade kungariket och en påfem i Danmark, Finland och Sverige, men under en på tjugo i sex medlemsstater och iåtta av de framtida medlemsstaterna och kandidatländerna.
2.2.1 Boosting investment and productivity through market reforms
2.2.1 Att stimulera investeringar och produktivitet genommarknadsreformer
The internal market has succeeded over the last decade in boosting growth and creatingjobs.
Den inre marknadenhar under det senaste årtiondet lyckats stimulera tillväxten ochskapa arbetstillfällen.
Open markets andgreater competition have also stimulated innovation and helped businesses to grow,while offering users benefits in terms of lower prices and greater choice in utility sectors such as telecommunications, and to a lesser degree, electricity.
Öppnamarknader och större konkurrens har också stimulerat innovationer och hjälpt företagenatt växa, medan användarna erbjuds förmåner i form av lägre priser och större urvalinom sådana allmännyttiga sektorer som telekommunikationer och, i mindre grad, elektricitet.
There appears to havebeen a permanent reduction in price differences between Member States as a result ofmarket integration and competition, but evidence suggests that the impact may now betailing off (4) — enlargement may help to re-ignite this effect.
Prisskillnaderna mellan medlemsstaterna verkar ha minskat varaktigt som en följdav marknadsintegration och konkurrens, men det finns tecken som tyder på att den effekten nu kan komma av sig (4) – utvidgningen kan bidra till en nytändning i det avseendet.
Ten years of the internal market (
Tio års inre marknad(
•2.5 million extra people are in work today as a result of the internal market.
•Ytterligare 2,5 miljoner människor är i arbete i dag till följd av den inre marknaden.
•The Union is EUR 877 billion better off amounting to EUR 5 700 per household.
•Unionen har 877 miljarder euro mer, vilket blir 5 700 euro per hushåll.
•The internal market has contributed to growth.
•Den inre marknaden har bidragit till tillväxt.
Without it, EU GDP would be 1.8 % lower thisyear.
Utan den skulle EU:s BNP vara 1,8 % lägre i år.
Recent studies for the Commission have highlighted the potential impact of integrated finan-
I nyligen gjorda undersökningar för kommissionen har den potentiella effekten av integrerade
6 cial markets over a 10-year period (
6 finansmarknader under en tioårsperiod framhållits (
The benefits translated into the following.
Fördelarna är följande:
•A 1.1 % rise in GDP or EUR 130 billion (at today’s prices) and a boost to total employment of0.5 %.
•En ökning av BNP med 1,1 % eller 130 miljarder euro (i dagens priser) och en ökning på 0,5 %av den totala sysselsättningen.
•Businesses will be able to get cheaper finance: with an expected drop in the cost of equitycapital of 0.5 % and a corresponding fall of 0.4 % for bond-finance.
•Företagen kommer att kunna få billigare finansiering: med en förväntad nedgång i kostnaden för aktiekapital med 0,5 % och en motsvarande nedgång med 0,4 % för obligationsfinansiering.
Investors should benefitas well from higher returns on their investments.
Investerarna bör även få högre avkastning på sina investeringar.
•Estimated annual savings in processing and administrating intellectual property rights underthe current proposal would be around EUR 0.5 billion with a saving of around EUR 5 000 perpatent compared to a European patent.
•De beräknade årliga besparingarna i fråga om behandling och förvaltning av immateriella rättigheter skulle enligt det nuvarande förslaget bli cirka 0,5 miljarder euro med en besparingpå cirka 5 000 euro per patent jämfört med ett europeiskt patent.
•A one-off benefit to the economy of around EUR 18 billion could be felt as a result of the increasedvalue of patent portfolios because of lower litigation costs and simpler enforcement.
•Ekonomin skulle kunna känna av en engångsfördel på cirka 18 miljarder euro till följd av detökade värdet på patentportföljerna tack vare lägre processkostnader och enklare tillämpning.
)Economic reform: ‘Report on the functioning of Community product and capital markets’, COM(2002)
)Ekonomisk reform: rapport om produkt- och kapitalmarknadernas funktion i gemenskapen, KOM(2002)
(5)‘The Internal Market — Ten years without frontiers’, SEC(2002) 1417, 7.1.2002.(6)London Economics Study for the European Commission/European Round Table of Financial Ser- vices/CEPR Study for the European Commission, November 2002.
(5)Den inre marknaden – tio år utan gränser, kommissionens meddelande SEK(2002) 1417, 7.1.2002.(6)London Economics undersökning för Europeiska kommissionen/Rundabordskonferensen om finan- siella tjänster i Europa/CEPR:s (Centre for Economic Policy Research) undersökning för Europeiskakommissionen, november 2002.
Untapped potential in key sectors.The internal market’s benefits have not yet beeneffectively felt in those areas where there has been less reform and less competition suchas energy markets, transport, service markets, financial services and public procurementall of which are targeted by the Lisbon strategy.
Outnyttjad potential i viktiga sektorer.Fördelarna med den inre marknaden har ännuinte känts av till fullo på de områden där det har genomförts mindre reformer ochfunnits mindre konkurrens, såsom energimarknader, transport, tjänstemarknader,finansiella tjänster och offentlig upphandling, som alla är måltavlor för Lissabonstrategin.
As a result businesses in these and otherareas have found it harder to grow, while past reforms have not always done enough tocurb pressures on the environment.
Följden har blivit att företag inom dessa och andra områden har haft svårare attväxa, medan tidigare reformer inte alltid har varit tillräckliga för att få bukt med miljöpåfrestningarna.
Taxationalso remains a source of fragmentation across the Union.
Beskattningenär också fortfarande en källa till fragmentering i hela unionen.
Discrimination anddouble taxation, for instance, create problems in several fields, such as pensions, car taxation and corporate taxation.
Diskriminering och dubbelbeskattning är exempel som skapar problem på flera områden, såsom pensioner, bilskatt och bolagsskatt.
At Union level there has been a trend in Member States to reduceand redirect State aid.
Det har funnits en tendens i medlemsstaterna att minska ochomdirigera statligt stöd på EU-nivå.
Total aid in the Union fell from EUR 105 billion in 1996 to EUR82 billion in 2000 (the last year available).
Det totala stödet i unionen föll från 105 miljarder euro år 1996 till 82 miljarder euro år 2000 (det senaste redovisade året).
Member States have also been redirectingaid to horizontal objectives such as the environment and research and development.
Medlemsstaterna har även omdirigerat stöd till sådana övergripande mål som miljö och FoU.
Inparallel, Member States have been reforming national competition rules to align themwith the Community approach and will shortly take over responsibilities as regards theapplication of the Community level rules within their national markets.
Samtidigt har medlemsstaterna reformerat sina nationella konkurrensregler för att deskall stämma med gemenskapens synsätt, och de kommer inom kort att ta över ansvaret i fråga om tillämpningen av gemenskapsbestämmelserna inom sina nationellamarknader.
Transforming decisions into action at national level
Att gå från beslut till handling på nationell nivå
Much has been doneby the Commission, the European Parliament and by the Council to overcome the ‘delivery gap’ at EU level signalled by the Barcelona European Council.
Kommissionen, Europaparlamentet och rådet har gjort mycket för att åtgärda den eftersläpning på EU-nivå som påpekades vid Europeiska rådets mötei Barcelona.
There have beennotable recent successes such as those on opening of energy markets, the single European sky and postal services.
Det har nyligen gjorts märkbara framsteg, till exempel i fråga om öppnandet av energimarknaderna, det gemensamma europeiska luftrummet och posttjänster.
But some of the most pressing reforms are still beingdelayed.
Men en del av de angelägnaste reformerna fördröjs fortfarande.
The Community patent and pending proposals on tax and on procurement arejust some examples.
Gemenskapspatentet och ännu inte antagna förslag om skatt och om upphandling är baranågra exempel.
)The Commission has identified priority areas; in particular for immediate action in the field of cor- porate taxation to address obstacles deriving from the tax rules applied to transfer prices, and to mergers and to transactions between parents and subsidiaries. Towards an internal market without taxobstacles.
)Kommissionen har fastställt prioriterade områden, i synnerhet för omedelbara åtgärder inom bolags- beskattningen för att ta itu med hinder som härrör från de skattebestämmelser som tillämpas på transferpriser, fusioner och transaktioner mellan moder- och dotterbolag, KOM(2001) 582, 23.10.2001.
A source of even greater concern is the continuing problem of ensuring that rules agreedby the Council and European Parliament and the orientations given by the European Council are transformed into national action.
En källa till ännu större oro är det fortsatta problemet med att se till att bestämmelsersom rådet och Europaparlamentet har enats om och de riktlinjer som Europeiska rådethar utfärdat omvandlas till nationell handling:
—On average, for legislation, it takes four and half years from the moment rules areproposed before they are uniformly applied across all Member States.
—För lagstiftning tar det i genomsnitt fyra och ett halvt år från och med att bestämmelserna föreslås innan de tillämpas enhetligt i allamedlemsstater.
This is aroundtwo years longer than should be the case taking account of the time needed to steermeasures through the decision-making machinery and implement them at nationallevel.
Detta är cirkatvå år längre än det borde vara med hänsyn till den tid som behövs för att lotsa åtgärderna genom beslutsmaskineriet och genomföra dem på nationell nivå.
—Nevertheless there has been some progress.
—Vissa framsteg har ändå gjorts.
The European Council in Stockholm seta target transposition rate of 98.5 % of all internal market directives set by the European Council, as well as the additional target set in Barcelona of zero tolerance formeasures that were more than two years overdue.
Europeiska rådet i Stockholm fastställde ett mål omen genomförandegrad på 98,5 % av alla direktiv om den inre marknaden som fastställts av Europeiska rådet, liksom det ytterligare mål som uppställdes i Barcelonaom nolltolerans för åtgärder som skulle ha genomförts för mer än två år sedan.
Such targets can only be viewedas staging posts on the road to full compliance with Community law.
Sådanamål kan bara ses som anhalter på vägen till full överensstämmelse med gemenskapsrätten.
Graph 4 — Implementing the internal market’s legal framework
Figur 4 — Genomförande av regelverket för den inre marknaden
Note: Percentage of internal market directives NOT yet communicated as being transposed.Source: Commission services.
Anm.: Procentuell andel av direktiven om den inre marknaden som ännu INTE har genomförts.Källa: Europeiska kommissionen.
—In November 1997 the transposition deficit was still above 3 percentage points in all Member States, in November 2002 this was only true for three.
—I november 1997 var andelen direktiv som inte hade införlivats fortfarande över treprocentenheter i samtliga medlemsstater. I november 2002 gällde detta bara trestycken.
The improvementsin Sweden and to a lesser extent in Belgium and Austria show what is possible withpolitical will over a relatively short period.
Förbättringarna i Sverige och, i mindre grad, Belgien och Österrike visarvad som är möjligt att göra på relativt kort tid, under förutsättning att den politiskaviljan finns.
Nevertheless, in the months since the Barcelona European Council the transposition deficit has started to increase once againwith the number of Member States meeting the Stockholm target slipping back fromsix to five and only one Member State — Finland, meeting the zero tolerance target.
Icke desto mindre har andelen icke införlivade direktiv börjat öka igensedan Europeiska rådets möte i Barcelona. Antalet medlemsstater som uppfyller detmål som fastställdes i Stockholm har minskat från sex till fem och endast en medlemsstat, Finland, uppfyller nolltoleransmålet.
All this increases costs for business, impacts trade and often undermines the regulatorygoals such measures pursue.
Allt detta ökar kostnaderna för företagen, påverkar handeln och undergräver ofta de lagstiftningsmål som eftersträvas med sådana åtgärder.
2.2.2 Boosting investment and productivity through knowledge,innovation and business dynamism
2.2.2 Att stimulera investeringar och produktivitet genom kunskap,innovation och företagsdynamik
Theknowledge captured in new technologies and processes can drive growth, competitionand new jobs and deliver a cleaner environment.
Den kunskap somvunnits inom ny teknik och nya processer kan bidra till tillväxt, konkurrens och nyaarbetstillfällen och ge en renare miljö.
But knowledge must be treated as partof the wider framework in which businesses grow and operate.
Men kunskap måste behandlas som en del av detstörre sammanhang inom vilket företag växer och drivs.
Equipping people withthe right skills is a key tool in overcoming risks of exclusion and improving cohesion.Establishing the bridge between knowledge and the marketplace and backing it by theright environment for innovation is the new competitiveness challenge.
Att ge människor rätt kompetens är ett viktigt redskap för att bemästra riskerna för utslagning och förbättra sammanhållningen. Att upprätta broar mellan kunskap och marknadsplats och stödja detgenom de rätta förhållandena för innovation är den nya utmaningen för att skapa konkurrenskraft.
In general terms, Member States are increasingly conscious of the need toimprove theoverall business environment.Actions underway vary from cutting red tape, reducingthe formalities and costs involved in creating a new business, easing the process of transferring such businesses, promoting public and private business support mechanisms,such as business angel schemes, and changing approaches to business failure.
Medlemsstaterna blir i allmänhet alltmer medvetna om behovet av att förbättra helaföretagsklimatet.De pågående insatserna varierar från att minska byråkratin, minskade formaliteter och kostnader som är förenade med att bilda ett nytt företag, göra det lättare att överlåta sådana företag, främja sådana mekanismer för stöd till offentligt och privat företagande, som system med företagsänglar, eller förändra sättet att behandla företagskonkurser.
Yetalthough Europe is as good at creating businesses as the United States, businesses hereoften have difficulty growing. The entrepreneurial culture within the Union needs to befurther strengthened.
Även om Europa är lika bra på att skapa företag som Förenta staterna,är dock kulturen här mer ovillig att ta risker och företagen har fortfarande svårt att växa.
The Lisbon strategy actions will be a key factor in the competitiveness of the whole of the EU economy.It is relevant to businesses of all sizes and all sectors.
Insatserna enligt Lissabonstrategin kommer att bli en avgörande faktor för konkurrenskrafteni hela EU-ekonomin.Den är av betydelse för företag av alla storlekar och för alla sektorer.
The Union’s industrial base— and the low to medium-technology businesses that predominate in the future Member States— is central to Lisbon’s success.
Unionens industrisektor – och de låg- eller mediumteknologiska företag som dominerar i anslutningsländerna – är central för Lissabonstrategins framgång.
It has played an important role in driving the successes of thelate 1990s and the fragile signs of recovery seen in 2002 have been largely export-led.
Den har spelat en viktig roll förframgångarna under den senare delen av 1990-talet och de svaga tecken på återhämtning somvi har sett under år 2002 har i stor utsträckning kommit från exporten.
In the face of competition from newly industrial countries, EU industry has outperformed itsmain competitors.While the Union’s share in world exports fell from an average of 19.3 % overthe 1991/95 period to 18.4 % in 2002, the US share over the same period dropped from 15.1 to12.1 %, and Japan’s share from 12.2 to 8.2 %.
Inför konkurrensen från nya industriländer har EU-industrin gått om sina huvudkonkurrenter.Medan unionens andel av världsexporten föll från ett genomsnitt på 19,3 % under perioden1991–1995 till 18,4 % år 2002, föll Förenta staternas andel under samma period från 15,1 till12,1% och Japans andel från 12,2 till 8,2 %.
Furthermore, in some major industrial sectors suchas automobiles, aeronautics, mobile communications or pharmaceuticals, EU companies haveachieved world leadership.
Vidare har EU-företagen blivit världsledande inomen del industrisektorer, till exempel bilar, flygteknik, mobilkommunikation och läkemedel.
8 petitiveness in an enlarged Union (
Kommissionen har nyligen lagt fram sina tankar om industripolitikens roll när det gäller att skapa konkurrenskraft i en utvidgad union (8
This is part of a broader reflection to be continued in a forth- coming Green Paper on Entrepreneurship and a Communication on Innovation Policy — both tobe presented before the Spring European Council.
Det ingår i en bredare reflektion som kommer att fortsätta i en kommande grönbok om entreprenörskap och i ett meddelande om innovationspolitik – som båda skall läggas fram vid Europeiska rådets vårmöte.