natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In most EU countries the amount of municipal waste from households, offices and public institutions has stabilised in recent years or is falling.
I de flesta EU-länder har mängden kommunalt avfall från hushåll, kontor och offentliga institutioner planat ut eller sjunkit på senare år.
But it is still rising in others.
Men i några länder stiger den fortfarande.
Ireland has the highest level of waste per capita and Poland the lowest.
Irland har den högsta avfallsnivån per invånare och Polen den lägsta.
A main cause of global warming are the so-called greenhouse gases emitted by power plants, factories, farms, the transport sector and households.
Den viktigaste orsaken till den globala uppvärmningen är de så kallade växthusgaserna, som alstras av kraftverk, fabriker, jordbruk, transporter och hushåll.
These include carbon dioxide, principally from the use of fossil fuels (coal, oil and gas), and methane.
Gaserna utgörs bl.a. av koldioxid, främst från förbränning av fossila bränslen (kol, olja, gas) och metan.
Under the international Kyoto Protocol, the EU-15 must cut its global greenhouse gas emissions by 8% (compared with levels in 1990, which serves as the base year) by 2008–12.
I det internationella Kyotoprotokollet har EU-15 åtagit sig att minska utsläppen av växthusgaser med 8 % (jämfört med 1990, som räknas som basår) fram till 2008–2012.
To reach this target, EU-15 countries have agreed a burden-sharing arrangement whereby the economically less advanced can still increase emissions while the rest reduce theirs.
För att nå detta mål har EU-15 slutit ett avtal om att dela på bördorna. Det innebär att de ekonomiskt mindre utvecklade länderna kan öka sina utsläpp medan resten minskar sina.
The individual national targets are set out in the table.
Ländernas enskilda mål anges i tabellen.
Greenhouse gas emissions in 2004 as a percentage of the base year
Utsläpp av växthusgas under 2004, procentandel jämfört med basåret
Ten countries that have joined the EU since 2004 have individual emission reduction targets.
Tio av de länder som anslöt sig till EU från 2004 och framåt har egna mål för att minska utsläppen.
Cyprus and Malta do not.
Cypern och Malta har inga Kyotomål.
Under Kyoto, Japan is committed to a 6% reduction.
Japan har åtagit sig att minska utsläppen med 6 %.
Increasingly, EU citizens are getting to know one another and developing their sense of belonging together as Europeans — though not all are equally enthusiastic about the EU.
Invånarna i EU börjar lära känna varandra allt bättre och får en allt starkare samhörighetskänsla, även om inte alla är lika entusiastiska över EU.
Many spend their holidays in another European country, and increasing numbers of people go to study or work abroad, thanks to freedom of movement within the EU.
Många människor semestrar i andra EU-länder, och allt fler studerar eller arbetar utomlands tack vare den fria rörligheten inom EU.
A high percentage of European school pupils learn at least one European language besides their own.
Många elever i EU lär sig minst ett främmande europeiskt språk i skolan.
Happy Europeans with shared concerns
Gemensamma angelägenheter för EU:s medborgare
In a Eurobarometer survey carried out in spring 2006, eight out of 10 EU citizens said they were fairly or very satisfied with their life, and most were optimistic about the future.
Enligt en Eurobarometerundersökning från våren 2006 var 80 % av invånarna i EU ganska eller mycket nöjda med sina liv. De flesta såg optimistiskt även på framtiden.
The ‘very satisfied’ percentage was 21% compared with 23% in the previous survey in autumn 2005.
21 % av invånarna var ”mycket nöjda” jämfört med 23 % i den föregående undersökningen från hösten 2005.
The number of people who say they are not at all satisfied has, for the past decade, remained relatively small at around 4%.
Andelen personer som uppger att de inte alls är nöjda har det senaste årtiondet varit relativt låg, omkring 4 %.
Percentage of EU-25 citizens who are very satisfied, fairly satisfied, not very satisfied or not at all satisfied with their lives (2006)
Andel medborgare i EU-25 som är mycket nöjda, ganska nöjda, inte särskilt nöjda eller inte alls nöjda med sina liv (2006)
0 Very satisfied
0 Mycket nöjd
Fairly satisfied
Ganska nöjd
Not very satisfied
Inte särskilt nöjd
Not at all satisfied
Inte alls nöjd
Although generally happy with their life, Europeans do have concerns and worries.
Även om invånarna i EU i stort sett är nöjda med sina liv finns det vissa källor till oro.
Unemployment remains the main concern for many people in the EU.
Arbetslösheten är fortfarande det största orosmolnet för många människor i EU.
In a 2006 survey, only 10% of participants felt that terrorism was one of the top two issues facing their country.
I en undersökning från 2006 ansåg endast 10 % av de tillfrågade att terrorism var en av de två viktigaste frågorna för det egna landet.
Although results vary, reflecting the diversity of cultures and opinions in the EU, the survey shows that EU citizens share many common concerns.
Trots att resultaten varierade – på grund av de skilda åsikterna och kulturerna inom EU – visade ändå undersökningen att EU:s medborgare har många gemensamma problem.
Percentage of EU-25 citizens who see each issue as one of the two most important facing their country in spring 2006
Andel medborgare i EU-25 som ser var och en av de nedanstående frågorna som en av de två viktigaste frågorna i det egna landet (våren 2006)
Rising rism
Utbildningen
Taxation
Pensioner
Healthcare price y m e g r a tion sys t s / i nfla l sys t nomic situ n t e m e m a tion nfla tion
- och situ a ing tio nen sjuk a tio n v år den
Speaking a foreign language is useful for many purposes — studying abroad, travel, business contacts and international friendship — and it opens up all sorts of job opportunities.
Att kunna tala ett främmande språk är en fördel i många situationer – vid studier utomlands, resor, affärskontakter och privata relationer med personer från andra länder – och det öppnar nya möjligheter att hitta jobb.
That is why the EU encourages its citizens to learn two languages in addition to their mother tongue.
Därför uppmanas alla EU:s medborgare att lära sig två främmande språk.
A clear majority of Europeans (56%) say they can hold a conversation in one foreign language.
En klar majoritet av invånarna i EU (56 %) uppger att de kan föra ett samtal på ett främmande språk.
Of these, some can speak two or even three foreign languages.
Av dessa kan en del tala två eller till och med tre främmande språk.
However, 44% of Europeans know no language other than their mother tongue.
Men 44 % av EU:s invånare behärskar endast sitt modersmål.
Percentage of people who can hold a conversation in a language other than their mother tongue (2005)
Andel personer som kan föra samtal på främmande språk (2005)
0 At
0 Två
At
Minst
At least one two three lang lang lang u a u a g e g e s uag es
Ett främmande främmande modersmålet tre främmande språk språk språk
Russian is widely spoken in the central and east European countries which have joined the EU since 2004.
Ryska är utbrett i de central- och östeuropeiska länder som anslöt sig till EU från 2004 och framåt.
Percentage of pupils in upper secondary level general education who are learning English, French or German as a foreign language (2005)
Andel gymnasieelever i allmän utbildning som studerar engelska, franska eller tyska som främmande språk (2005)
Source: Unesco/OECD/Eurostat data collection.
Källa: Unesco/OECD/Eurostat, datasammanställning.
Increasing numbers of young people are following educational courses in European countries other than their home country.
Allt fler ungdomar väljer att studera i andra EU-länder under en period.
Erasmus is an important EU-funded programme which enables university-level students and teachers to spend a year in another EU country.
Erasmus är ett betydelsefullt EU-program som gör det möjligt för universitetsstuderande och lärare att tillbringa ett år i ett annat EU-land.
More than a million students have taken part in it since it began in 1987.
Över en miljon studerande har deltagit i programmet sedan det startade 1987.
This scheme has now gone global with the launch, in 2004, of Erasmus Mundus.
Det blev internationellt 2004, när Erasmus Mundus infördes.
Students from one EU country studying in another, by host country (in thousands), EU-27 (2004)
Studerande från ett EU-land som studerar i ett annat, efter värdland (i tusental), EU-27 (2004)
Separately from Erasmus, nearly half a million students are studying at any one time in another EU country.
Utanför Erasmusprogrammet studerar nästan en halv miljon personer vid ett och samma tillfälle i ett annat EU-land.
The figures are set out in the table.
Antalet framgår av tabellen.
The majority of citizens in all EU countries believe membership is a good thing for their country.
Majoriteten av medborgarna i samtliga EU-länder anser att medlemskapet är bra för det egna landet.
The level of support varies across the Union and fluctuates over time.
Stödet för EU varierar dock mellan länderna och över tiden.
A 2006 Eurobarometer survey showed the strongest supporters are still some of the older member states (Ireland and the Benelux countries), although approval ratings in the countries that joined the EU in 2004 have risen in the period since then, with the exception of Hungary.
Enligt en Eurobarometerundersökning från 2006 finns det starkaste stödet fortfarande i några av de äldre medlemsstaterna (Irland och Benelux-länderna). Det har dock stigit i de länder som gick med i EU 2004 efter deras inträde, med Ungern som undantag.
Support for EU membership, as a percentage of persons surveyed, EU-27 (autumn 2006)
Stöd för EU-medlemskap i procent av de tillfrågade, EU-27 (hösten 2006)
‘Don’t knows’ and non-committal answers are not included.Source: Eurobarometer.
Andelen ”vet ej” och personer som avstått från att svara anges inte . Källa: Eurobarometer.
Hungary joins those countries with the lowest level of public support for the EU — Finland, Austria and bottom-placed United Kingdom, where the gap between those who think the EU is a good thing for their country and those who believe it to be a bad thing is the narrowest.
Ungern tillhör länderna med det lägsta stödet för EU bland allmänheten, tillsammans med Finland och Österrike. Bottenplaceringen innehas av Storbritannien, där skillnaden mellan de som anser att EU-medlemskapet är bra för det egna landet och de som anser att det är dåligt är som minst.
Reaping the benefits
Fördelar och nytta
According to the same opinion poll, a majority of people in the EU (54%) consider their country has actually benefited from its membership of the Union.
Enligt samma undersökning anser en majoritet av invånarna i EU (54 %) att det egna landet har dragit nytta av medlemskapet i unionen.
Here the strongest believers are in Ireland (87%), followed by newcomer Lithuania (77%), and then Denmark and Greece (both with 74%).
Här finns de mest övertygade på Irland (87 %), följt av nykomlingen Litauen (77 %) samt Danmark och Grekland (båda 74 %).
The biggest sceptics are in Hungary, Sweden and the UK, where only 39 to 41% of those polled thought their country had benefited from being in the EU.
De största skeptikerna finns i Ungern, Sverige och Storbritannien, där bara 39–41 % av de tillfrågade ansåg att medlemskapet i EU var fördelaktigt för deras respektive land.
The following graph shows that the lead of positive responses over negative ones was 20% at the end of 2006, compared with only 6% 10 years earlier.
Följande diagram visar att de positiva svaren ledde över de negativa med 20 % i slutet av 2006, jämfört med endast 6 % tio år tidigare.
Benefited
Fördelaktigt
Not benefited
Ej fördelaktigt
Percentage of EU citizens who believe that their country has benefited or not from being a member of the EU, autumn 1996 to autumn 2006
Procentandel EU-medborgare som anser att medlemskapet i EU varit fördelaktigt respektive ej fördelaktigt för det egna landet, hösten 1996 till hösten 2006
If a country has applied to join the European Union and its application has been officially accepted, it becomes a ‘candidate country’.
Kandidatländer kallas de länder som har ansökt om medlemskap i Europeiska unionen och fått sin ansökan godtagen.
At present there are three candidate countries — Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Turkey.
För närvarande finns det tre kandidatländer: Turkiet, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.
Before a candidate country can join the EU it must have a stable system of democratic government, institutions that ensure the rule of law and respect for human rights.
Innan ett kandidatland får ansluta sig till EU måste det ha ett stabilt demokratiskt styrelseskick och institutioner som tryggar rättssäkerheten och respekten för de mänskliga rättigheterna.
It must also have a functioning market economy and an administration capable of implementing EU laws and policies.
Det måste också ha en fungerande marknadsekonomi och en förvaltning som kan genomföra EU:s lagstiftning och politik.
The specific membership terms for each candidate country are worked out in negotiations with the European Commission.
De särskilda villkoren för varje kandidatlands medlemskap fastställs under förhandlingar med Europeiska kommissionen.
Negotiations generally take several years to complete.
Förhandlingarna tar i regel flera år att slutföra.
The candidate countries differ in size, with Turkey by far the largest.
Kandidatländerna är olika stora.
Its population is bigger than any current EU member except Germany.
Turkiet är det klart största landet och har en befolkning som endast överträffas av Tysklands bland de nuvarande EU-medlemmarna.
Together, the three candidates would increase the total EU population by 16%.
Tillsammans skulle de tre kandidatländerna utöka EU:s befolkning med 16 % vid en eventuell anslutning.
Surface area, in thousands of square kilometres
Yta i tusental kvadratkilometer
Population on 1 January 2006 in millions
Befolkning den 1 januari 2006
When you compare their GDP in PPS per inhabitant, the candidate countries are considerably less wealthy than the EU average.
Om man jämför BNP uttryckt i köpkraftsstandard per invånare är kandidatländerna betydligt fattigare än EU-genomsnittet.
However, Croatia has a per capita GDP which is higher than those of Bulgaria and Romania, who became EU members in 2007.
Kroatien har dock en BNP per capita som är högre än Bulgariens och Rumäniens, som blev medlemmar i EU 2007.
GDP in PPS per inhabitant as a percentage of the EU-27 average (2005)%
BNP per invånare (uttryckt i köpkraftsstandard) i procent av genomsnittet i EU-27 (2005) %
Economic reforms in recent years have brought great changes in the candidate countries, helping to create new jobs.
De senaste årens ekonomiska reformer har inneburit stora förändringar i kandidatländerna och lett till nya arbetstillfällen.
But employment rates among people of working age in the candidate countries are lower than the EU average.
Sysselsättningen bland befolkningen i arbetsför ålder är dock lägre i kandidatländerna än genomsnittet i EU.
In the candidate countries, as in the EU, services (including tourism) are an important part of the economy.
Liksom i EU är tjänstesektorn (inklusive turism) en viktig del av ekonomin i kandidatländerna.
As with the countries that have joined the EU since 2004, the candidate countries have a larger share of the population employed in agriculture than the EU-15.
I kandidatländerna sysselsätter jordbruket en större andel av befolkningen än i EU-15, precis som för länderna som gick med i EU från 2004 och framåt.
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2005)
Förvärvsfrekvens för personer i åldern 15–64 år (2005)
Sources: For EU-27 and HR — Eurostat, labour force survey, annual average.
Källa: För EU-27 och HR: Eurostat, arbetskraftsundersökningen, årligt genomsnitt.
For MK and TR — national data.
För MK och TR: nationella uppgifter.
The recent enlargements of the European Union have united a oncedivided continent, creating a wide area of stability and prosperity in Europe.
EU:s senaste utvidgningar har enat en tidigare söndrad världsdel och skapat ett större område av stabilitet och välfärd i Europa.
Although these are still early days, the citizens of the countries which have joined the Union since 2004 already benefit in terms of economic growth, personal mobility and the modernisation of previously neglected infrastructures.
Trots att det ännu inte gått så lång tid har medborgarna i de länder som gick med i EU från 2004 och framåt redan dragit nytta av medlemskapet i form av ekonomisk tillväxt, rörlighet för personer och upprustning av tidigare försummad infrastruktur.
The EU seeks to live in harmony with its neighbours and to support their efforts towards democracy, stability and prosperity.
EU strävar efter att leva i harmoni med sina grannar och stöder deras arbete för demokrati, stabilitet och välstånd.
The EU’s external borders should not become a new dividing line in Europe separating the Union from its neighbours — Russia, Belarus, Ukraine, Moldova, the Caucasus and Balkan regions to the east, and the countries of the eastern Mediterranean and north Africa to the south.
EU:s yttre gränser får inte bli en ny mur som delar Europa och skiljer unionen från dess grannar: Ryssland, Vitryssland, Ukraina, Moldavien och regionerna i Kaukasien och Balkan i öster samt länderna i östra Medelhavsområdet och Nordafrika i söder.
The aim is to develop closer relationships with each of them based on trade, economic and political cooperation, joint efforts in R & D, environmental protection, science and culture as well as technical assistance.
Målet är att knyta närmare band med vart och ett av dessa länder på områdena handel, ekonomiskt och politiskt samarbete, gemensam forskning och utveckling, miljöskydd, vetenskap och kultur samt tekniskt bistånd.
With the Balkan countries, the EU has special association agreements as a first step towards joining the EU.
Med Balkanländerna har EU särskilda associeringsavtal som är tänkta att bana väg för ett EU-medlemskap.
The first of these agreements were signed with Croatia and the former Yugoslav Republic of Macedonia, which have now the formal status of candidates to join the EU.
De första avtalen ingicks med Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som nu har formell status som kandidatländer.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxemburg: Europeiska gemenskapernas publikationsbyrå
2007 — 79 pp. — 24.5 x 16.2 cm
2007 — 79 sidor — 22,4 x 16,2 cm
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at ec.europa.eu/publications
Du hittar den här broschyren och annan kortfattad och lättillgänglig information om EU på webbplatsen ec.europa.eu/publications.
Manuscript completed in May 2007
Manuskriptet färdigställdes i maj 2007.
© European Communities, 2007Reproduction is authorised
© Europeiska gemenskaperna 2007 Kopiering tillåten.
Europe’s best successes
EU:s största framgångar
Equal rights for both Mum and Dad Win-win enlargement Banking on Europe Technologies to improve your life Working together – across the line Cheaper flights for all Catalyst for change Pet project Providing choice – airline blacklist
Lika möjligheter för både mamma och pappa Utvidgningen som alla vinner på Räkna med EU Teknik för att förbättra ditt liv Arbeta tillsammans – över gränserna Billigare flyg för alla Katalysator för förändring Husdjur på semestern Valfrihet – svarta listan över flygbolag flygbolag
Getting mobile – working in Europe today It’s an emergency – call 112!
Bli rörlig genom att arbeta i Europa i dag Det är en nödsituation – ring 112!
Global solidarity – aid from Europe Charter of Fundamental Rights Bathe safely in the EU Europe united against threats to health Votes of confidence for democracy Beauty without brutality Helping air passengers whose journeys are disrupted A date to remember – 9 May is Europe Day European identity on the internet
Global solidaritet – bistånd från EU Stadgan om de grundläggande rättigheterna Bada säkert i EU Ett enat EU mot hälsohot En förtroenderöst för demokratin Skönhet utan grymhet Hjälp till strandsatta flygpassagerare Ett datum att lägga på minnet – Europadagen den 9 maj Europeisk identitet på Internet
More than a label, it’s an eco-statement Safe European consumers Keeping hazardous substances out of REACH Recognisable qualifications Policing Europe together Supporting Europe’s regions
Mer än ett märke Säkra europeiska konsumenter Håller farliga ämnen utom räckhåll Meriter som räknas Gemensamt polisväsende för EU Stöd till EU:s regioner
Plenty of food – safe and healthy to eat. Care for rural areas 16
Oscarstatyetter och Guldpalmer är också europeiska En ljus energiframtid Bort med avfallet!
European Voluntary Service Have you found your vocation yet?
Europas arbete för att bevara den biologiska mångfalden Kusten är klar Ett gränslöst Europa Din mobiltelefon – en världsledare Säkra och hälsosamma livsmedel och omsorg om landsbygden Europeisk volontärtjänst Har du hittat rätt yrke än?
Patented process The card to carry for healthy travel Consular protection for all EU citizens A more transparent Europe Want to work abroad?
Patenterad process Kortet för friskare resor Konsulärt skydd för alla EU-medborgare Ett öppnare Europa Vill du arbeta utomlands? Grattis Erasmus, 20 år!
Europe’s Best Successes
– EU:s största framgångar
It may not have escaped your attention that 2007 marks the 50th anniversary of the signing of the Treaty of Rome.
Det kanske inte har undgått dig att Romfördraget firar 50-årsjubileum 2007.
To celebrate, the European Commission is publishing this new booklet, ‘50 ways forward – Europe’s Best Successes’, to highlight the importance of the European Union for you and I.
Det vill Europeiska kommissionen fira genom att ge ut boken ”50 framsteg – EU:s största framgångar” för att lyfta fram EU:s betydelse för oss medborgare.
This booklet aims to show you – in an attractive and entertaining way – how people in Europe, and beyond, have benefited, and will continue to benefit, from European co-operation.
Syftet med denna bok är att på ett tilltalande och underhållande sätt visa dig vad det europeiska samarbetet har haft och kommer att ha för fördelar för människor i och utanför EU.
The European Union (EU) is a family of 27 countries and 490 million citizens, working together for peace t h and prosperity.
EU eller Europeiska unionen är en familj av 27 länder och 490 miljoner medborgare som arbetar tillsammans för att skapa fred och välstånd.
The 1957 Treaty of Rome is one of the founding acts of the EU.
Romfördraget från 1957 är en av EU:s grundrättsakter.
On the occasion of the 50anniversary, this booklet offers you 50 stories about what the EU has achieved.
Som en del av fi randet av 50-årsjubileet erbjuder denna bok dig 50 berättelser om vad som har åstadkommits i EU.
Each of the stories is written in a lively, friendly style, which assumes no prior knowledge about a particular subject on your part.
Berättelserna är lättsamma och trevliga och du behöver inte ha några förkunskaper i ämnet.
Every one has at least one web link for you to follow, if you want to find out more about a subject next time you on-line.
Samtliga innehåller minst en länk som du kan använda om du vill hämta mer information om ett ämne nästa gång du är ute på Internet.
Some even have a link you can use to watch a short video about the subject.
Vissa har till och med en länk som du kan använda för att få se ett videoklipp om ämnet.
Once you start browsing through the booklet, you may well be surprised at the range of success stories.
När du bläddrar i boken blir du nog förvånad över det breda urvalet av framgångssagor. Och tänk på att detta bara är några få exempel.
And, let’s not forget, these are only a small sample.You can find out, for example, how millions of young people now study abroad, how ‘.eu’ is building a new European identity on the internet, or what Europe has done to help bring down the cost of air travel.
Du kan till exempel få veta mer om hur miljontals unga människor nu studerar utomlands, hur .eu skapar en ny europeisk identitet på Internet eller vad EU har gjort för att sänka fl ygpriserna.