natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was the basis for the first Cohesion Forum held in April 1997 and for the proposals contained in 'Agenda 2000 - for a stronger and wider Union', which led to the reform of cohesion policy adopted by the Council in June 1999.
Denna utgjorde grunden för det första sammanhållningsforumet i april 1997 och förslagen i Agenda 2000 - en förstärkt och utvidgad union, som ledde fram till den reform av samman hållningspolitiken som rådet antog i juni 1999.
So far as the data allow, each part of the Report includes consideration of the situation in an enlarged Union.
I den mån som det är möjligt med tillgängliga uppgifter beaktas i varje del av rapporten situationen i en ut vidgad union.
This should be the context for analysis, rather than in terms of a more static analysis of the respective situation in the present 15 Member States and the 12 countries with which accession negotiations are taking place.
Detta bör snarare utgöra grunden för en analys än betraktas som en mer statisk analys av rådande situation i de nuvarande 15 medlemsstater na och de 12 länder med vilka medlemskapsförhandlingar förs.
It is, therefore, already possible at this stage to make a broad ex ante assessment of the possible impact of the reform.
Det är därför re dan nu möjligt att göra en övergripande förhandsbedömning av reformens möjliga effekter.
The second Report also contains an updating of the regional analysis contained in the Sixth and last Periodic Report on the situation and development of regions published in 1999.
Den andra rapporten innehåller också en uppdatering av den regionala analys som ingick i den sjätte och sista återkommande rapport om situationen och utvecklingen i regionerna som offentliggjordes 1999.
Such an updating is more necessary than before since the Cohesion Reports replace the Periodic Reports which the Commission has published since the beginning of the 1980s.
En sådan uppdatering är mer nödvändig än tidigare eftersom sammanhållningsrapporterna ersätter de återkommande rapporter som kommissionen har of fentliggjort sedan början av 1980-talet.
The Commission is convinced that, for the future, important changes will be required to a policy which was designed for the present Member States.
Kommissionen är övertygad om att det I framtiden kommer att krävas genomgripande förändringar av en politik som utformats för de nuvarande med lemsstaterna.
While enlargement is a major part of the explanation for the need for change, it is not the only one in view of the far reaching economic, social and territorial changes affecting the present EU15.
Även om utvidgningen till stor del förklarar behovet av förändringar, så utgör den inte den enda för klaringen med tanke på de långtgående ekonomiska, sociala och regionala förändringar som berör nuvarande EU15.
These changes are also examined in the report.
Dessa förändringar granskas också i rapporten. ten.
The debate which will ensue will involve the EU institutions and agencies, Member States and regional and local authorities, as well as the relevant economic and social interests, non-governmental organisations, universities and other academic institutions.
Den förestående debatten kommer att inbegripa EU:s institutioner och organ, medlemsstaterna med deras re gionala och lokala myndigheter samt berörda ekono miska och sociala intresseorganisationer, universitet och andra akademiska institutioner.
The Commission itself is organising a Cohesion Forum in Brussels on 21 and 22 May 2001 to provide an opportunity for the exchange of ideas and discussion of future cohesion policy.
Kommissionen kommer för sin del att organisera ett sammanhållningsforum i Bryssel den 21 och 22 maj 2001 för att ge tillfälle att utbyta tankar och diskutera den framtida samman hållningspolitiken.
Summary xi
Sammanfattning xi
Conclusions and recommendations xxvi
Slutsatser och rekommendationer xxv
10 Questions for public debate on the future of cohesion policy xxxix
Tio frågor för offentlig debatt om sammanhållningspolitikens framtid .... xxxix
Summary and conclusions x
Sammanfattning och slutsatser
Part I: Situation and trends doubling in the sense that if a Union of 27 existed tomorrow:
Denna fördubbling skulle om en utvidgning till 27 medlemsstater genomfördes redan i morgon innebära följande:
A narrowing of income disparities in the EU15
Minskade inkomstskillnader inom EU 15
• at national level, over one-third of the population would live in countries with an income per head less than 90 % of the Union average - the current threshold for eligibility for aid under the Cohesion Fund - compared to one-sixth in the present EU15.
— På nationell nivå skulle mer än en tredjedel av befolkningen leva I länder med en inkomst per capita som understiger 90 procent av genomsnittet i unionen, vilket är den nuvarande gränsen för rätten till stöd från Sammanhållningsfonden. Detta kan jämföras med en sjättedel i nuvarande EU15.
In the EU today, disparities in income (GDP) per head between Member States and, more particularly, between regions, remain considerable.
I dagens EU är skillnaderna i inkomst (BNP) per capita mellan medlemsstaterna och särskilt mellan regio nerna fortfarande betydande.
• at regional level, the average income per head for the bottom 10% of population, living in the least prosperous regions in EU27, would be only 31% of the EU27 average. In the EU15 today, the income per head of the bottom 10% of population equates to 61% of the average.
— På regional nivå skulle den genomsnittliga inkomsten per capita hos de 10 procent av befolkningen som lever i de fattigaste regionerna bara uppgå till 31 procent av genomsnittet i EU27.1 dagens EU15 uppgår Inkomsten per capita hos de fattigaste 10 procenten av befolkningen till 61 procent av genomsnittet.
In the three least prosperous Member States (Greece, Spain and Portugal), average income per head has risen from 68% of the EU average in 1988 to 79% in 1999, a reduction of a third in the initial gap.
I de tre medlemsstater som har den lägsta inkomstnivån (Grekland, Spanien och Portugal) ökade genomsnittsinkomsten per capita från 68 procent av genomsnittet i EU 1988 till 79 procent 1999, vilket innebär att klyftan har minskat med en tredjedel.
Disparities between regions have narrowed by less, partly because the gaps have widened between regions within certain Member States.
Skillnaderna mellan re gioner har inte minskat i samma grad, vilket delvis be ror på att klyftorna mellan regionerna har ökat i vissa medlemsstater.
Lower income per head at regional level is associated with lower output per person employed, lower levels of education and training - despite significant progress achieved in recent years - less research and development activity and innovation, as well as a slower pace of introduction of the new information and communication technologies.
En lägre regional inkomst per capita är förknippad med en lägre produktion per anställd, en lägre utbildnings- och yrkesutbildningsnivå - trots betydande framsteg under senare år - och en lägre forsknings-, utvecklings- och innovationsverksamhet samt med att ny informations- och kommunikationsteknik införs långsammare.
The most prosperous group comprises 12 of the current Member States of the Union - all except Greece, Spain and Portugal -where income is above average.
Den rikaste gruppen består av 12 av EU:s nuvarande medlemsstater - det vill säga alla utom Grekland, Spanien och Portugal - där inkomsten ligger över genomsnittet.
This is a significant group, accounting for around 16% of the population of the EU27.
Detta är en betydande grupp med cirka 16 procent av befolkningen i EU27.
As an example, infrastructure in the candidate countries is inadequate in quantity and often of poor quality, while evidence suggests that labour force skills and the kind of education and training provided do not match the needs of a modern market economy.
Genom EU:s utvidgning kommer det ekonomiska landskapet att förändras avsevärt.
As regards transport, the Transport Infrastructure
En analys av da gens situation tyder på en fördubblad inkomstklyfta
With the enlargement of the Union, the economic landscape is set to change significantly. An analysis of the situation as it stands today points to a doubling of the income gaps between countries and regions, a
Exempelvis är infrastrukturen i kandidatländernaotillräckllgt utbyggd och håller ofta en låg kvalitet, samtidigt som det finns tecken på att arbetskraftens kvalifikationer och den typ av utbildning och yrkesut-
Needs Assessment estimates the total cost of constructing trans-European networks in these 12 countries at EUR 90 billion, while several studies put the cost of complying with Community environmental standards at EUR 50-100 billion, giving an overall amount of EUR 15-20 billion a year, for the next 10 years, for the two sectors.
De stora skillnaderna i arbetslöshet inom EU15 kvarstår bildning som ges inte motsvarar behoven i en modern marknadsekonomi. På transportsidan uppskattas I bedömningen av infrastrukturbehoven den totala kostnaden för att bygga ut transeuropeiska nät i des sa tolv länder till 90 miljarder euro.
had unemployment rates of more than 10%, at least twice the rate in Luxembourg, Netherlands, Austria and Portugal where the figure in each case was below 5%.
Under 1999 hade Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Finland en arbetslöshet på mer än 10 procent, vilket är minst dubbelt så mycket som i Luxemburg, Nederländerna, Österrike och Portugal, som alla hade en arbetslöshet på mindre än 5 procent.
Regional disparities are much more pronounced: the 10% of population in the worst-affected regions -mostly regions where development was lagging, but some of which were undergoing restructuring - had an unemployment rate in 1999 of 23%, nearly 8 times the average for those in the least-affected regions (3%).
De regionala skillnaderna är dock mycket större: De 10 procent av befolkningen som bor i de värst drabbade regionerna - vanligtvis regioner som har halkat efter I utveckling, men i vissa fall även regioner som håller på att omstruktureras - hade 1999 en ar betslöshet på 23 procent. Detta är nästan åtta gånger mer än i de minst drabbade regionerna (3 procent).
Given existing levels of income per head in the candidate countries, convergence between regions in the enlarged Union would take at least two generations if it occurred at the same pace.
Med nuvarande inkomstnivåer i kan didatländerna skulle det ta minst två generationer att uppnå konvergens mellan regionerna i en utvidgad union om den utvecklas i samma takt.
While there are superficial similarities between labour markets in the candidate countries and the EU15 - in 1999, unemployment averaged 10.2% in the former and 9.3% in the latter, while the average employment rate was much the same in the two - there are major underlying differences, which are a legacy of the ongoing process of transition.
Även om det på ytan finns likheter mellan arbetsmarknaderna i kandidatländerna och i EU15 - 1999 upp gick arbetslösheten i genomsnitt till 10,2 procent i de förstnämnda och till 9,3 procent i den sistnämnda, det vill säga i stort sett samma nivå - finns det stora underliggande skillnader som är ett arv från den på gående omvandlingsprocessen.
Five key features are worth highlighting:
Följande fem vä sentliga kännetecken är värda att nämnas:
• women in the candidate countries are continuing to withdraw from the labour market, though participation rates are still higher than those in most parts of the Union;
— Kvinnor i kandidatländerna fortsätter att lämna ar betsmarknaden, även om deras förvärvsfrekvens fortfarande är högre än i flertalet delar av Europeiska unionen.
• employment in traditional industries remains high even after the loss of 25-50% of jobs over the 1990s;
— Sysselsättningen inom den traditionella industrin är fortfarande hög även efter att 25-50 procent av arbetstillfällena gick förlorade under 1990talet.
Employment in the EU15 rose by over 2 million during the 1990s, but this was not sufficient to significantly increase the employment rate - the proportion of the population of working age in employment - which remained at just over 60%, well below the ambitious objective of 70% fixed for 2010 by the Lisbon European Council.
Sysselsättningen ökade inom EU15 med över två mil joner under 1990-talet, men detta räckte inte för att höja sysselsättningsnivån - det vill säga den andel av den arbetsföra befolkningen som har arbete - nämnvärt. Den låg kvar strax över 60 procent, vilket är långt under det ambitiösa mål på 70 procent för 2010 som Europeiska rådet fastställde i Lissabon.
The average figure, however, conceals substantial differences across the Union.
Detta ge nomsnitt döljer dock avsevärda skillnader inom unionen.
Only 4 Member States had an employment rate in 1999 above 70%, while in Greece, it was only around 55% and in Spain and Italy, even lower.
1999 hade bara fyra medlemsstater en sysselsättningsnivå över 70 procent. I Grekland låg den bara kring 55 procent och i Spanien och Italien till och med lägre.
10% of the Union's population lived in regions where well below half of those of working age were in employment (44%).
10 procent av EU:s befolkning bodde i regioner där klart mindre än hälften av befolkningen i arbetsför ålder hade arbete (44 procent).
agricultural employment, at 22% of the total, is 5 times the average for the Fifteen (4.5%), though its importance varies markedly between the countries;
— Sysselsättningen inom jordbruket är med 22 procent av den totala sysselsättningen fem gånger högre än i EU 15 (4,5 procent), även om den varierar avsevärt mellan länderna.
• labour productivity remains lower than in the EU15;
— Arbetskraftens produktivitet är fortfarande lägre än i EU15.
• employment in services has grown significantly, but at a much higher rate in the capital cities than in other parts of the countries.
— Sysselsättningen har ¡nom tjänstesektorn ökat av sevärt, dock i en betydligt snabbare takt i huvud städerna än i övriga delar av länderna.
Despite strong growth of employment of women, mostly in part-time jobs (one woman in three in the Union works part-time), their employment rate was 19 percentage points below that of men in 1999.
Trots en stark sysselsättningsökning bland kvinnor, oftast i form av deltidsarbete (en av tre kvinnor i EU ar betar deltid), var deras sysselsättningsnivå 19 procentenheter lägre än för män 1999.
All of the employment growth in the Union over the 1990s was in services, the largest increases occurring in the most prosperous regions and in high-skilled jobs.
Under 1990-talet skedde hela sysselsättningsökningen i EU inom tjänstesektorn, med de största ökningarna i de rikaste regionerna och inom yrken med höga kvalifikationskrav.
At the same time, because of skill mismatches, labour shortages are beginning to emerge in many regions, especially in new sectors of activity and particularly in information technology.
På grund av att efterfrågade färdigheter inte motsvarar utbudet började samtidigt arbetskraftsbrist att uppstå i många regioner, särskilt inom nya verksamhetsområden och då främst informationsteknik. nik.
In sum, the return of stronger economic growth in the second half of the 1990s has generally had favourable consequences for employment and unemployment in the EU15 but the effect in terms of reducing regional disparities in income and employment has been more limited.
Sammanfattningsvis har en starkare ekonomisk till växt under andra halvan av 1990-talet i allmänhet haft positiva effekter på sysselsättningen och arbetslösheten i EU 15, mende har varit mer begränsade när
Summary coherent effort to clarify the nature of the major territorial imbalances across the Union as a whole.
För både kommissionen och medlemsstaterna var detta motivet bakom programmet för regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP), som var den första samstämmiga insatsen för att kartlägga de större regionala obalanserna inom hela Euro peiska unionen.
These imbalances and the need to address them assume an added dimension with enlargement, if only because the land area of the Union will have doubled in relation to the early 1990s once the candidate countries have entered.
Dessa obalanser och behovet att ta ¡tu med dem förutsätter en ytterligare dimension på utvidgningen, om inte annat för att EU:s landareal då kandidatländerna väl har anslutit sig kommer att ha fördubblats jämfört med början av 1990talet.
High geographical concentration of activity in the Union that unemployment could rise in many regions in the period ahead.
I kandidatländerna är om vandlingsprocessen ännu inte fullbordad, vilket medför en risk att arbetslösheten framöver kan kom ma att öka i många regioner.
But the outlook for labour markets in an enlarged Union will be heavily influenced by demographic trends.
Utsikterna på arbetsmarknaderna i en utvidgad union kommer dock att påverkas avsevärt av den demografiska utveckling en.
In the EU15, these will lead to an ageing of the labour force and could result in it declining in number after 2010.
I EU 15 innebär denna utveckling att arbetskraften åldras och rent av minskar efter 2010.
In the candidate countries the pattern is broadly similar, but an important feature here is the expected growth in the number of young people aged 20-35.
I kandidatländerna är mönstret i stort sett det samma, men en viktig skillnad är här att antalet unga mellan 20 och 35 år för väntas öka.
In 1996,18% of the population in the Union, or one in six, had income below the poverty level.1 The coun-
Social sammanhållning och — ett bestående problem
Economic activity is concentrated in a core part of the Union situated in the triangle extending from North Yorkshire in the UK to Franche-Comte in France and Hamburg in Germany.
De ekonomiska verksamheten är koncentrerad till en kärna av EU som ligger inom en triangel som sträcker sig från norra Yorkshire i Storbritannien till Franche-Comté i Frankrike och Hamburg i Tyskland.
While this area accounts for only one-seventh of the Union's land area, a third of the population live there and almost half (47%) of income is produced there.
Även om detta område bara utgör en sjundedel av EU:s land areal bor en tredjedel av befolkningen här, och det genererar nästa hälften (47 procent) av EU:s totala in komst.
tries where the proportion was lowest, Denmark and the Netherlands (11-12%), are also those with income per head above the EU average.
De länder där denna andel är lägst, Danmark och Nederländerna (11-12 procent), har också en inkomst per capita som överstiger genomsnittet i EU.
At the other extreme, 20-25% of the population in Portugal and Greece had income below the poverty line.
Å andra sidan hade 2025 procent av befolkningen I Portugal och Grekland en inkomst under fattigdomsgränsen1.
The contrast is even sharper in respect of long-term, or persistent, poverty which affects only 3% of people in Denmark and the Netherlands but 12% in Portugal and 10% in Greece.
Kontrasten är ännu större när det gäller långvarig fattigdom, som bara berör 3 procent av befolkningen i Danmark och Nederländerna, men hela 12 procent i Portugal och 10 procent I Grekland.
For the EU, this concentration has negative implications not only for peripheral regions but also for the central regions themselves, particularly in terms of traffic congestion and pressure on the environment and health, which could in the long-term offset the apparent advantages.
För EU har denna koncentration negativa konsekvenser inte bara för mer avlägsna regioner, utan även för de centrala regionerna själva. Detta gäller särskilt trafikstockningar, miljötryck och hälsoproblem, som på lång sikt kan motverka de uppenbara fördelarna. larna.
Urban areas: growth centres for achieving polycentric development...
Stadsområden: att åstadkomma tillväxtcentrer för en polycentrisk utveckling ...
There are many root causes of poverty and particular groups are especially at risk, including people with low education, old-age pensioners, the unemployed and others not in work, lone-parent families and families with large numbers of children.
Det finns många grundorsaker till fattigdomen och vissa grupper är särskilt utsatta, inbegripet människor med en låg utbildningsnivå, ålderspensionärer, arbetslösa och andra som står utanför arbetslivet, en samstående föräldrar och familjer med många barn.
While comparable data for the candidate countries are not yet available, the evidence suggests that rural areas are most affected by poverty.
Även om det ännu inte finns några jämförbara uppgifter för kandidatländerna finns det tecken på att lands bygdsområden är mest drabbade av fattigdom.
The concentration of population in central areas is reflected in a high degree of urbanisation and a disproportionately large share of the highly skilled functions associated with the knowledge economy being located there: business headquarters, research installations and the most highly qualified workers.
Befolkningskoncentrationen I de centrala delarna återspeglas i en hög urbaniseringsgrad och i att en oproportionerligt stor andel av de högkvalificerade funktioner som är förknippade med kunskapsekonomin är koncentrerade hit: huvudkontor för företag, forskningsinstitut och de mest kvalificerade arbetstagarna.
... but with pockets of deprivation
... men med fickor av fattigdom
The most important territorial imbalance in the Union today is that between the less developed regions and the rest.
Den största regionala obalansen i EU finns ¡dag mellan de mindre utvecklade regionerna och övriga EU.
At the same time, spatial disparities in the Union reflect a more complex reality than indicated by differences in income and employment between regions.
Samtidigt återspeglar de rumsliga klyftorna en mer komplex verklighet än vad som antyds av skillnader na i inkomst och sysselsättning mellan regionerna.
This reality has to do with the potential for development and is implicit in Article 158 of the Treaty, which refers to the need to promote a harmonious development of the Union as a whole.
Denna verklighet rör utvecklingspotentialen och an ges uttryckligen i artikel 158 i fördraget, där det hänvisas till behovet att främja en harmonisk utveckling ¡nom hela gemenskapen.
Summary some cities than between regions in the Union.
Skillnaderna i arbetslöshet och bidragsberoende är till exempel större inom vissa städer än mellan EU:s regioner.
(The Commission's urban audit identified a number of cities where unemployment varied by a factor of 10 between districts.)
(I kommissionens stadsundersökning identifierades ett antal städer där arbetslösheten varierade med en faktor på 10 mellan olika distrikt.)
Varying circumstances in the rural areas suffer accessibility problems which make their economic integration with the rest of the Union more of a challenge.
Dessa regioner har i allmänhet tillgänglighetsproblem som gör deras ekonomiska integration med övriga unionen till en större utmaning.
Accordingly, a large number already receive EU regional aid - 95% of both mountain areas and islands are covered by Objective 1 or 2.
Följaktligen får många av dem redan regional stöd från EU - 95 procent av både bergsområden och öar omfattas av mål 1 eller 2.
Part II: Contribution of Community policies to economic and social cohesion
Del II: Gemenskapspolitikens bidrag till den ekonomiska och sociala sammanhållningen
The population living in rural areas is increasing, if to differing degrees, in all Member States and employment growth is higher there than in the rest of the Union, reflecting their comparative advantages.
Landsbygdsbefolkningen ökar i samtliga medlemsstater - om än i olika takt - och sysselsättningstillväxten är snabbare där än i övriga EU, vilket återspeglar dessa områdens komparativa fördelar.
Equally, however, many remain in difficulty because of their many handicaps.
Många lands bygdsområden befinner sig dock fortfarande i en svår situation på grund av de många nackdelar de har.
Economic and Monetary Union
Ekonomiska och monetära unionen