natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This calls for determined efforts towardsbetter governance and impact assessment in relation tohealth interventions, treatments and technologies.
Dock kommerbehovet av vård att, till en viss del, bero på effektivitetenhos tidigare och framtida främjande av hälsostrategier.
Ageing will lead to greater pressures on health care services and long term care provision.
Den tekniska utvecklingen, ökade inkomster och förväntningar och befolkningens åldrande kommer att skapa enstrukturell utveckling mot stigande hälso- och sjukvårdskostnader.
Adapting to suddenchanges in the pattern of pathologies and while meetingmanpower needs and ensuring sustainability, quality andaccessibility in the long term present policy makers andadministrators with a complex mix of challenges.
En av huvuduppgifterna för den framtidahälso- och sjukvårdspolitiken kommer därför att vara attgöra hälso- och sjukvårdstjänsterna så effektiva och kostnadseffektiva att bred tillgång till hälso- och sjukvård ochlångtidsvård av hög kvalitet kan garanteras fullt ut, äveni ljuset av dessa utvecklingstendenser.
As previously discussed, strong links between socioeconomic factors (namely education level, family patterns, gender inequalities, income and employment)
Detta kräver beslutsamma insatser för bättre styrelseformer och konsekvensanalyser av hälsorelaterade insatser, behandlingaroch teknikanvändning.
The impact of demographic ageing on future healthcosts is difficult to predict45.
Det är svårt att förutsäga vilka konsekvenser den demografiska utvecklingen får för de framtida hälso- och sjukvårdskostnaderna45.
It relates to both thedemand for, and supply of, health care and it is clearlylinked to living conditions, lifestyles, family support andthe socioeconomic situation.
Det beror både på efterfrågan på ochtillgången till hälso- och sjukvård och det är nära förbundet med levnadsvillkor, livsstil, familjestöd och den socioekonomiska situationen.
For health care, the mostimportant demographic trend is the growing number ofvery old people (over 80 years old), in a context wherehouseholds are reducing in size and families may be lessable or willing to respond to care needs.
För hälso- och sjukvården är denviktigaste demografiska förändringen det ökande antaletmycket gamla (över 80 år) i kombination med att hushållens storlek minskar och familjernas vilja och beredskap att
Projections based on the Eurostat baseline demographic scenario suggest that, on average within the EU, the volume of total health expenses could increase ceteris paribus by almost 0.6% per year in real terms as a result of the changes in population age structure over the next quarter of century.
Enligt prognoser som grundar sig på Eurostats demografiska grundscenario kommer de samlade genomsnittliga hälso- och sjukvårdskostnadernainom EU, allt annat lika, att stiga med knappt 0,6 % per år i fasta kostnader till följd av ändringar i befolkningens åldersstruktur under de närmaste 25 åren.
Moreover the Economic Policy Committee has estimated that the ageing induced growth in public expenditure on health and long-term care from 2000-2050 could amount to 23 percentage points of GDP.
Dessutom har Kommittén för ekonomisk politik uppskattat att ökningen av offentliga utgifter för hälso- och sjukvård och långtidsvård kommer att uppgå till 23 procentenheter av BNP till följd av befolkningens åldrande.
However these projections should be treated with caution since they refer to very long periods and rely on several assumptions about future economic and behavioural trends.
Dessa prognoser ska dock behandlas med varsamhet, eftersom de hänför sig till mycket långa perioder och bygger på en rad antaganden om framtida utveckling av ekonomi och beteende.
In Brief The social situation in the European Union 2003 and health are found in all Member-States and inequalities in health status are still substantial.
Sammanfattning Den sociala situationen i Europeiska unionen - 2003
While notwholly unrelated to the character of health care systems these inequalities are primarily linked to thewider societal inequalities reflected in the socioeconomic determinants of health.
Befolkningens åldrande kommer att öka trycket på tillhandahållandet av hälso- och sjukvårds- och långtidsvårdstjänster.
On that basis it could beargued that policies, which promote employment,improve the quality of jobs or lower inequalities, couldlead to significant improvements in the health situation of the population.
Politiska beslutsfattare och administratörerfår ta sig an ett brett spektrum av utmaningar – det gäller att anpassa sig till plötsliga förändringar i sjukdomsmönstren, tillgodose personalbehov och samtidigt garantera hållbarhet, kvalitet och tillgång på lång sikt.
Indeed, one of the findings of this report is that, in addition to health policy, socialand employment policies in combination with economic policies can make significant contributions to thecreation and maintenance of good health.
Ett av de konstateranden som gjorts idenna rapport är de facto att utöver hälso- och sjukvårdspolitiken kan social- och arbetsmarknadspolitiken ikombination med den ekonomiska politiken väsentligtbidra till att skapa och upprätthålla god hälsa.
Hence,another major challenge will be to better exploit thesynergies between health policies and those policiesaffecting the socioeconomic and environmentaldeterminants of health in order to ensure good healthy living conditions for all Europeans throughout allthe stages of their lifecycle46.
En annanstor utmaning kommer således att bestå i att finna nyasätt att bättre utnyttja samspelet hälso- och sjukvårdspolitik och annan politik, som påverkar de socioekonomiskaoch miljömässiga bestämningsfaktorerna för hälsan föratt garantera goda och sunda levnadsvillkor för allaeuropéer i alla faser av deras livscykel46.
The Commission Communication on Impact Assessment (COM(2002) 276 final) is relevant to this discussion.
Meddelande från kommissionen om konsekvensanalys (KOM (2002) 276 slutlig) är relevant i detta sammanhang.
The resilience of the European Social Model dimension.
Den europeiska sociala modellens hållbarhet exempel på denna synergi mellan den sociala och denekonomiska dimensionen.
On the one hand the sector contributes tothe quality of life and better health translates into better economic performance (higher productivity, lessabsence, lower need for health care etc.).
Å ena sidan bidrar denna sektor till livskvaliteten och bättre hälsa ger utslag i form avbättre ekonomiskt resultat (högre produktivitet, mindrefrånvaro, mindre behov av hälso- och sjukvård osv.).
On the otherits development is a driver for employment growth.More than 2 million jobs or 18% of the total job-crea-tion between 1995-2001 happened in the health andsocial work sector, which now accounts for almost 10%of total employment.
Mer än två miljoner nya arbetstillfällen, eller18 % av det totala antalet arbetstillfällen som skapades1995-2001, tillkom inom hälso- och sjukvårdssektorn, somnu svarar för nästan 10 % av den totala sysselsättningen.
In 1993 when the European Council in Copenhagenasked why the Union's growth potential, competitiveness and employment was lagging behind other majoreconomic areas several voices suggested that the poorerperformance resulted from fundamental weaknesses inthe existing European model of society.
År 1993 när Europeiska rådet i Köpenhamn undrade varför EU:s tillväxtpotential, konkurrenskraft och sysselsättning släpade efter i utvecklingen i förhållande till andrastora ekonomiska områden, var det flera som hävdade attdet sämre resultatet berodde på grundläggande svagheter i den existerande europeiska samhällsmodellen.
Others contended that the basic tenets of the European model ofsociety would be fully compatible with efforts to substantially improve the Union's overall performance.
Andramenade att grunddragen i den europeiska sociala modellen var fullt förenliga med strävan att på ett genomgripande sätt förbättra EU:s totala resultat.
Adecade later, indicators collected for the Report on "The Social Situation in the European Union" seem to validate that the Union and its Member States decided tocontinue an approach aimed at preserving solidarityand social cohesion47.
Ett årtiondesenare förefaller det som om indikatorer som sammanställts för rapporten om ”den sociala situationen i Europeiska unionen” bekräftar det ändamålsenliga i att EU och medlemsstaterna beslöt att gå vidare med en strategi som är inriktad på att bevara solidaritet och socialsammanhållning47.
Indicators for employment, education, health and general wellbeing found across this report generally confirmthat substantial progress has been achieved and that Europe is as capable of delivering good living conditionsfor the wide majority of its citizens as other major economies.
Indikatorer för sysselsättning, utbildning, hälsa och allmänt välbefinnande, som finns i denna rapport, bekräftari regel att väsentliga framsteg har gjorts och att EU ilikhet med andra stora ekonomier är i stånd att garantera goda levnadsvillkor för den stora majoriteten av sinamedborgare.
As highlighted in this year's synthesis report48 those Member States that perform best on all crucial indicators are those where the principles of active welfare states are applied with the greatest consistence and commitment.
Som det underströks i årets syntesrapport48är de medlemsstater som har de bästa resultaten på alla viktiga indikatorer de stater där principerna för aktiva välfärdsstatertillämpas med störst konsekvens och vilja.
The performance of these Member Statesdemonstrate that there is a potential for further progress which needs to be better tapped in coming years.The European Employment Strategy and the new processes on modernisation of social protection and promotion of social inclusion are organised to enable all Member States to draw on the common fund of knowledge about how Europe can move further towardseconomic and social sustainability.
Dessa medlemsstaters resultat visar att det finns en potential för ytterligare framsteg, som bör utnyttjas bättre under de kommandeåren. Den europeiska sysselsättningsstrategin och de nyaprocesserna för modernisering av den sociala trygghetenoch främjandet av social integrering är utformade så att degör det möjligt för alla medlemsstater att stödja sig på densamlade kunskapen om hur Europa kan fortsätta att utvecklas mot ekonomisk och social hållbarhet.
Over the last decade employment promotion andmodernisation of social protection have increasinglybecome key priorities at the heart of the overall strategy of the Union.
Under det senaste årtiondet har främjande av sysselsättning och modernisering av den sociala tryggheten i allthögre grad blivit centrala prioriteringar i EU:s övergripande strategi.
Employment and social policies haveundergone rapid development in Member States and aprocess of catching up and convergence has takenplace.
Sysselsättning och socialpolitik har genomgåtten snabb utveckling i medlemsstaterna och det har sketten process av upphämtning och konvergens.
As a result we have witnessed not the witheringaway of European approaches built on a combination ofmarket dynamics and public efforts, but a strengtheningand further development of the European Social Model.
Därför har viinte fått se den europeiska strategi som bygger på enkombination av marknadsdynamik och offentliga åtgärder vittra bort, utan istället har vi sett att den europeiskamodellen stärkts och vidareutvecklats.
It is now generally recognised that quality social policiesgeared to support employment can enhance economicperformance.
Det är nu allmänt erkänt att kvalitetsinriktad socialpolitikför att stödja sysselsättningen kan förbättra det ekonomiska resultatet.
The health sector is a good example ofthis synergy between the social and the economic
Hälso- och sjukvårdssektorn är ett bra
Of course considerable problems persist and the challenges for the Union are likely to be even greater in thecoming decade than they were in the previous one.
Det finns givetvis fortfarande stora problem och EU:sutmaningar kommer troligen att bli ännu större underdet kommande årtiondet än de var under det föregående.
Forexample, there are still concerns about the trendsregarding the young generation as underlined in several parts of the Social Situation Report: persistent unemployment, specific mortality and work related accidentrates and lack of professional education.
Det finns t.ex. fortfarande anledning till oro när detgäller utvecklingstendenserna för den yngre generationen, vilket framhållits i flera delar av rapporten om densociala situationen: bestående arbetslöshet, specifika dödlighetstal och arbetsrelaterade olycksfallstal samt brist påyrkesinriktad utbildning.
The persistence of poverty-traps is another matter for concern.However the way forward, as shown by the best performing Member States, still lies in the improvement andmodernisation of the functioning of the European Social Model.
Den fortsatta förekomsten avfattigdomsfällor är ett annat bekymmer. Men vägen framåt, som medlemsstaterna med de bästa resultaten visar,ligger fortfarande i förbättringen och moderniseringen avden europeiska sociala modellen.
Growth, competitiveness, employment, - The challenges and ways forward into the 21st Century; Commission, 1993."Choosing to grow: Knowledge, innovation and jobs in a cohesive society" Report to the Spring European Council, 21 March 2003 on the Lisbonstrategy of economic, social and environmental renewal, COM(2003) 5 final.
Growth, competitiveness, employment, - The challenges and ways forward into the 21st Century; Kommissionen, 1993.Att välja tillväxt: Kunskap, innovation och arbetstillfällen i ett sammanhållet samhälle - Rapport till Europeiska rådets vårmöte den 21 mars 2003om Lissabonstrategin för ekonomisk, social och miljömässig förnyelse KOM(2003) 5 slutlig.
In 2001, there were 62 million elderly people aged 65 and over in the EU compared with only 34 million in 1960.
År 2001 fanns det 62 miljoner äldre som fyllt 65 år i EU, jämfört med endast 34 miljoner 1960.
Today, elderly people represent 16% of the total population or 24% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
Idag utgör de äldre 16 % av den totalabefolkningen eller 24 % av vad som anses vara den arbetsföra befolkningen (15-64 år).
By 2010,the latter ratio is expected to rise to 27%. Over the next fifteen years, the number of 'very old' people aged 80 and over will rise byalmost 50%.
År 2010 antas denna andel ha ökat till 27 %.Under de närmaste 15 åren kommer antalet mycket gamla människor (80 år och mer) att öka med nästan 50 %.
EU 15BDKDELEFIRLILOld age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
EU 15BDKDELEFIRLILFörsörjningsbördan för äldre (Befolkningen 65 år och äldre i procent av den arbetsföra befolkningen (15-64 år) den 1 januari)
Source: Eurostat - Demographic Statistics.
Källa: Eurostats befolkningsstatistik
Old age dependency ratio 2001 and 2010
Försörjningsbördan för äldre 2001 och 2010
Elderly population by household situationand age, EU-15, 2010
Äldre indelade efter hushållssituation och ålder, EU-15 2010
Source:Eurostat - Demographic Statistics.EU-15, EL and UK 2000 data.
Källa: Eurostats befolkningsstatistik. EU-15, uppgifterna för Grekland och Förenade kungariket är från 2000
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
Källa: Eurostat - grundprognoser för hushåll, baserade på siffror för 1995
In 2001, the annual net migration rate was 3.1 per 1 000 population, representing around 74% of total population growth.
År 2001 varden årliga nettoinvandringen 3,1 per 1 000 invånare, vilket utgjorde omkring 74 % av den totala befolkningstillväxten.
In 2000, around 5% of the EU population were non-nationals (3.4% were non-EU nationals and 1.5% EU nationals), and there were just over 363,000 asylum applications in the fifteen Member States.
År 2000 varomkring 5 % av invånarna i EU inte bosatta i sitt eget land (3,4 % var tredjelands-medborgare och 1,5 % EU-medborgare) och drygt363 000 personer ansökte om asyl i de femton medlemsstaterna.
EU-15Net migration rate (per 1 000 population)
Nettoinvandring(per 1 000 invånare)
Source: Eurostat - Demographic Statistics
Källa: Eurostats befolkningsstatistik
Average annual rate of population change by component, EU-15, 1960-2001 per 1000 population
Genomsnittlig befolkningsförändring efter orsak, EU-15, 1960-2001 per tusen invånare befolkning
Education and its outcomes
Utbildning och utbildningsresultat
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among women.
Befolkningens utbildningsnivå har förbättrats avsevärt de senaste trettio åren, särskilt bland kvinnor.
Today 75%of young people aged 25-29 in the Union have a upper secondary qualification.
Idag har 75 % av de unga mellan 25-29 år i EU en utbildning på gymnasienivå.
At the same time, however, 19% of people aged 1824 leave the education system with only lower secondary education at best.
Samtidigt lämnar dock 19 % av dem som är mellan 18-24 utbildningssystemet medi bästa fall endast en utbildning på grundskolenivå.
EU-15BDKDELEFIRLILNLAPFINSUKEarly school-leavers not in further education or training (Share of the population aged 1824 with less than upper secondary education (ISCED 0-2) and not in education or training)
Elever som avbrutit sin skolgång (Andel av befolkningen mellan 18-24 år som inte har gymnasieutbildning (ISCED 0-2) och inte genomgår vidareutbildning eller yrkesutbildning),
Notes: IRL 1997 data.
Uppgifterna för Irland är från 1997.
UK - Data not shown for early school leavers.
Uppgifterna för Förenade kungariket saknas angående elever som avbrutit sin skolgång.
A definition of 'upper secondary attainment' has still to be agreed.
Man har ännu inte enats om en definition av ”utbildning på gymnasienivå”.
Graph 11Unemployment rates of the population aged25-64 by sex and level of education, EU-15, 2001
Arbetslöshet bland personer mellan 25-64 år, efter kön och utbildningsnivå, EU-15, 2001
Graph 10Percentage of population that has completedat least upper secondary education, by age-group, 2001
Andel av befolkningen som har utbildning på minst gymnasienivå, efter åldersgrupp, 2001
Less than uppersecondary
Lägre än gymnasienivå
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey Note: UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen Anm. När det gäller Förenade kungariket ingår GCSE 'O' levels i kategorin gymnasienivå (ISCED 3).
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey.
Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen Anm.
IRL: 1997 data.UK - Data not shown.A definition of upper secondaryattainment has still to be agreed.
Uppgifternaför Irland är från 1997. Uppgifter för Förenade kungariket saknas.
EU-wide, 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (in the last four weeks) in 2001.
I hela EU deltog 8 % av befolkningen mellan 25-64 år i utbildning (de senaste fyra veckorna) under 2001.
Older people are less likely toreceive training than younger people.
Det är mindre troligtatt äldre får utbildning än yngre.
Higher qualified people are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Det är mer troligt att högutbildade personer deltar i sådan utbildning än lågutbildade.
Lifelong learning (Percentage of population aged 25-64, participating in education and training in the 4 weeks prior to the survey), 2001
Livslångt lärande (deltagande i vuxenutbildning) (Procentandel av befolkningen i åldern 25-64 år som deltog i utbildning under de fyra veckorna före undersökningen)2001
Graph 12Lifelong learning (Percentage of population aged 25-64, participating in education and training in the4 weeks prior to the survey)by level of education, EU-15, 2001
Resurser (offentliga utgifter för utbildning) (de totala offentliga utgifterna för utbildning i procent av BNP), 1999 och 2000
0 0 Upper secondary and postsecondary, not tertiary
0 0 Gymnasieutbildning
Lower secondaryor less
Lägre än gymnasienivå
Source: Eurostat - Education Statistics
Källa: Eurostat - Utbildningsstatistik
Notes: F - training must occur at the time of the interview for it to be counted IRL 1997 data.
Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen. Anm.
UK - GCSE 'O' levels are included under upper secondary (ISCED 3).Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Irland – Uppgifter från 1997.Förenade kungariket - GCSE 'O' levels ingår i kategorin gymnasienivå (ISCED 3).
In 2001, an estimated 168 million people were in employment in the Union, a rise of more than 12 million since 1996.
År 2001 var uppskattningsvis 168 miljoner människor sysselsatta i EU, vilket är en ökning med mer än tolv miljoner sedan 1996.
This represents annual employment volume growth of around 1.5% per annum.
Dettainnebär en årlig sysselsättningstillväxt på omkring 1,5 %.
In 2001, employment increased by 1.2%.
År 2001 ökade sysselsättningen med 1,2 %.
The employmentrate for the population aged 15-64 stood at 64% in 2001.
Sysselsättningen för befolkningen mellan 15-64 år låg 2001 på 64 %.
Employment rate, 15-64 years
Sysselsättningsgrad (15-64 år), 2001
Graph 14Employment rates (15-64 years), 2001
Sysselsättningsgrad (15-64 år), 2001
Graph 15Average annual employment growth, 1996-2001
Genomsnittlig årlig sysselsättningstillväxt, 1996-2001
Source: Eurostat - National Accounts (ESA 95)
Källa: Eurostat – Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95)
Employment of older workers
Äldre arbetstagares sysselsättning
Although in the past four years, the EU employment rate of 55-64 year-old men rose by 1.5 percentage points to stand at 48.7% in2001, it is still below the 1991 rate (51.2%).
Trots att andelen sysselsatta män i åldern 55-64 år under de senaste fyra åren har ökat med 1,5 procentenheter för att 2001 nå 48,7% är sysselsättningen i denna grupp fortfarande längre än den var 1991 (51,2 %).
In contrast, the comparable female rate increased steadily to reach 29% in 2001.
Motsvarande siffror för kvinnor steg däremot stadigt för att 2001 uppnå 29 %.
Overall,38.6% of the population aged 55-64 were in employment in 2001.
Totalt var 38,6 % av befolkningen mellan 55-64 år sysselsatta under 2001.
In 2001, men exit the labour force on average at the age of 60.5while women did so about 1.5 year earlier.
År 2001 trädde männen utur arbetskraften vid i genomsnitt 60,5 års ålder medan kvinnornas utträde skedde 1,5 år tidigare.
The overall exit age was 60 years.
Den totala faktiska genomsnittliga utträdesåldern var 60 år.
EU-15BDKDELEFIRLILNLEmployment rate of older workers (employed person aged 55-64 as a share of the total population of the same age group),2001
EU-15BDKDELEFIRLILNLAPSysselsättningsgrad för äldre arbetstagare (sysselsatta personer i åldern 55-64 år i procent av den totala befolkningen i samma ålderskategori),2001
Effective average exit age(average exit age, weighted by the probability of withdrawal from the labour market), 2001
Faktisk genomsnittlig utträdesålder (genomsnittlig ålder för utträde, viktat med sannolikheten för utträde från arbetsmarknaden), 2001
Graph 16Employment rates by age-group and sex, EU-15, 2001
Sysselsättningsgrad efter åldersgrupp ochkön, EU-15, 2001
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Källa: Eurostat – Europeiska arbetskraftsundersökningen
In 2001, the total number of unemployed in the European Union dropped to 12.8 million.
Under 2001 minskade det totala antalet arbetslösa i EU till 12,8 miljoner.
This represents 7.4% of the labour force.This is the lowest rate since 1992.
Detta motsvarar 7,4 % av arbetskraften. Det är den lägstaarbetslösheten sedan 1992.
Between 2000 and 2001, Spain, France, Finland and Sweden recorded the largest fall in their unemployment rate although Spain continues to have the highest figure (10.6%), slightly above Greece (10.5%).
Mellan 2000 och 2001 noterade Spanien, Frankrike, Finland och Sverige de största minskningarna i sinaarbetslöshetstal. Spanien har dock fortfarande det högsta talet (10,6 %), bara något högre än Greklands (10,5 %).
It decreased in all Member States, except in Portugal where it remained at a low 4.1%.
Arbetslöshetenminskade i alla medlemsstater, utom i Portugal där den var fortsatt låg (4,1 %).