natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unemployment in the EU is declining at present, reflecting the continuing growth of the economy and labour market reforms, which seem to be associated
För närvarande sjunker arbetslösheten inom EU, vilket speglar den fortgående tillväxten i ekonomin och den ut­veckling som skett av arbetsmarknaden.
1.2 Social cohesion growth at around its present level, or preferably above, which in itself should result in a high rate of net job creation (Graph 4), and increasing the employ-ment-intensity of growth above the long-term trend of the past 20 years.
.2 Social sammanhållning att nivån när det gäller tillväxtens sysselsättningsintensitet är högre än vad den långsiktiga trenden varit under de senaste 20 åren.
In the longer term, therefore, this could come to exercise an increasing constraint on economic growth and employment creation in the EU.
Arbetslöshet i kombination med en växande kompetensbrist ekonomiska tillväxten och sysselsättningsökningen ¡nom EU.
It is a problem which can be tackled both by expanding the number of people trained in IT skills and adapting education and training systems to accomplish this and by encouraging the inward migration of those with the necessary skills, or the education to acquire them, from other countries (an approach at present being followed by the US).
Det är ett problem som kan tacklas både ge nom att utbildningssystemet anpassas så att antalet personer med IT-kompetens ökar och genom att upp muntra invandring av personer med nödvändiga kunskaper och utbildning från andra länder (en väg som för närvarande USA följer).
Wide disparities in employment remain between Member States ...
Fortfarande stora skillnader i sysselsättning mellan medlemsstaterna...
At the same time as unemployment is falling, labour shortages are emerging as an increasingly important obstacle to growth right across the EU.
Samtidigt med att arbetslösheten har minskat så fram står i en växande grad brist på arbetskraft som ett hinder för tillväxt ¡nom EU.
This was reported explicitly in the National Action Plans for 2000 of Belgium, Denmark, Ireland, the Netherlands, Finland, Sweden and Italy, though in the last, predominantly in the north of the country.
Detta problem betonades särskilt i Belgiens, Danmarks, Irlands, Nederländernas, Fin lands, Sveriges och Italiens nationella handlingsplaner för år 2000. (När det gäller Italien är problemet påtaligt för i första hand de norra delarna av landet.)
Moreover, recent surveys of employers in other Member States have in most cases pointed to the difficulty of recruiting staff with the requisite skills as a major problem hindering expansion.
Därutöver har nyligen genomförda arbetsgivarundersökningar i andra medlemsstater i de flesta fall särskilt lyft fram de ökade svårigheter som finns med att rekrytera personal med erforderlig utbildning som ett av de största tillväxt hindren.
As economic recovery continued in the EU, employment increased by over 2 million in 1999, or by 1.4%, slightly higher than in 1998 (1.3%) and the highest growth rate of the 1990s.
I takt med den ekonomiska återhämtningen inom EU har sysselsättningen ökat med över två miljoner 1999 eller 1,4 procent, vilket är något mera än 1998 (1,3 procent) och den kraftigaste ökningen under 1990talet.
The number employed in 1999 was, therefore, for the first time higher than in 1991 at the start of the recession.
Antalet sysselsatta var därmed för första gången högre än 1991, vilket var det år då den ekonomiska nedgången började.
The employment rate, however - the proportion of those aged 15 to 64 in work - at 62.1% was still slightly lower than at the beginning of the decade.
Sysselsättningsgraden - dvs andel sysselsatta av de som är mellan 15 och 64 år - på 62,1 procent var fortfarande något under motsvarande uppgift från bör jan av 1990talet.
Despite a general improvement in labour market conditions, large differences still exist between Member States.
Trots en allmänt förbättrad situation på arbetsmarkna den så existerar fortfarande stora skillnader mellan medlemsstaterna.
Between 1997 and 1999, employment growth varied from over 3% a year in Ireland and Spain to under 1% a year in Germany, Italy and Austria.
Mellan 1997 och 1999 varierade sysselsättningsökningen från över tre procent per år i Irland och Spanien till under en procent per år i Tyskland, Italien och Österrike.
In general, those Member States with above average GDP growth also recorded relatively high growth of employment.
I allmänhet har de medlemsstater som har en BNP-tillväxt som är högre än genomsnittet också en relativt sett kraftigare sysselsättningsökning.
The coincidence of relatively high levels of unemployment and labour shortages ought not to come as a surprise.
Situationen med en relativt hög arbetslöshetsnivå och en samtidig arbetskraftsbrist är dock inte förvånande.
It essentially reflects the highly differentiated nature of the labour market and the lack of coherence between the growth of demand for labour and the skills on offer among those looking for a job.
Det speglar till stor del arbetsmarknadens i hög grad differentierade natur och bristen på överensstämmelse mellan den ökade efterfrågan på arbetskraft och den kompetens som de arbetssökande har.
Indeed, recruitment difficulties tend to be reported in particular sectors even in periods of recession.
Svårigheter att rekrytera personal är ett problem inom vissa delar av ar betsmarknaden även under lågkonjunkturperioder.
As recovery gathers pace and as unemployment falls - or, more accurately, as the excess supply of labour diminishes - it is only to be expected that labour shortages, or skill bottlenecks, will become more serious, the more so, naturally, in regions where unemployment is relatively low, but also in other areas where the skills of the unemployed do not match the demand of employers.
När tillväxten återigen ökar och arbetslösheten minskar - el ler mer exakt uttryckt, när utbudsöverskottet av ar betskraft minskar - framstår de ökade problemen med arbetskraftsbrist eller flaskhalsar inom olika kompetens områden, som en oundviklig konsekvens. I synnerhet är detta uppenbart i regioner med relativt låg arbetslöshet, men också inom andra områden där arbetskraftens kompetens inte motsvarar arbetsgivarnas efterfrågan.
If economic growth at present rates is sustained over the longer term, the problem of skills imbalance could well be compounded by the projected slowdown in labour force growth, or decline in some regions, over the next 10-15 years (see the section on demographic trends below).
Om nuvarande tillväxtnivå kan bibehållas långsiktigt, så kan dessutom denna obalans öka i takt med att tillgång en på arbetskraft kan förväntas ökar långsammare, eller minska i vissa regioner, under de närmaste 10-15 åren (se avsnittet angående demografiska trender nedan).
Although recruitment difficulties are at present reported in some parts of the Union in all sectors, from information technology to agriculture and retailing, it is evident that there is a growing shortage of workers with IT skills in all Member States.
Även om rekryteringsproblem för närvarande inom vissa delar av unionen kan noteras ¡nom alla sektorer, från IT till jordbruk och handel, så är det uppenbart att det finns en växande arbetskraftsbrist med IT-kompetens i alla medlemsstaterna.
According to the Commission report on job opportunities in the Information Society, up to 500,000 jobs are currently vacant because of the lack of people with the requisite skills to fill them.
I enlighet med kommissionens rapport angående Informationssamhällets efterfrågan på arbetskraft, så finns det i dagsläget uppskattningsvis 500 000 vakanser beroende på att det saknas personer med erforderlig kompetens.
Studies suggest that the problem is
Slutsatsen av ett antal studier tyder också på att det är troligt att detta problem kom mer att förvärras framöver.
Since 1994, there has only been a slight narrowing of disparities in employment rates across the Union, stemming partly from relatively large increases in employment in Ireland and Spain, where the proportion of working-age population in work is below average.
De regionala skillnaderna i sysselsättning är väsentligt större än skillnaderna mellan länderna inom EU.
This convergence is likely to continue if economic recovery is sustained, though above average employment growth needs to spread to Italy and Greece, in particular, if disparities are to be narrowed significantly.
1999 var andelen sysselsatta i den tiondel av de regioner med så i resten av världen - i synnerhet i USA.
In 1999, the employment rate was below 60% in Spain and Belgium (if only slightly), while it exceeded 70%, the target set for the EU in 2010 by the Lisbon Summit, in Denmark, the Netherlands, Sweden and the UK.
På lång sikt kan högst sysselsättningsgrad (definierat som de regioner detta komma att bli en allt mer hämmande faktor för den med den högsta sysselsättningsgraden och med tio
The gender gap is even wider in many Member States and regions.
1.2 Social sammanhållning möjligheter att hitta ett arbete.
In regions with a high rate of net job creation, both men and women tend to benefit by being able to find employment, while job shortages in low employment regions generally seem to hit women harder than men.
Däremot drabbas generellt kvinnor i högre utsträckning av arbetslöshet i regio ner med en låg andel sysselsatta.
The gender gap is, therefore, narrowest in the three Nordic countries and the UK and widest in Italy, Spain and Greece.
Skillnaden mellan könen är följaktligen minst i de tre nordiska länderna och Storbritannien och störst i Italien, Spanien och Grekland.
In 1999, the employment rate in the top 10% of regions in the EU (defined as those with the highest rates accounting for 10% of total population) averaged 77%, whereas the employment rate in the bottom 10% (defined in an equivalent way) averaged under 44%.
procent av EU:s befolkning 1 arbetsför ålder) i genom snitt 77 procent, medan motsvarande uppgift för den tiondel som hade lägst andel sysselsatta i genomsnitt var 44 procent.
As at the beginning of the decade, most of the regions in the top group are located in the UK, most of those at the bottom in Italy and Spain (Map 2).
I likhet med början av decenniet åter finns flertalet regioner i gruppen med högst andel sysselsatta i Storbritannien, medan flertalet regioner 1 gruppen med lägst sysselsättningsgrad finns i Italien och Spanien (karta 2).
The small gap in many - but by no means all - parts of Northern Europe reflects, on the one hand, a longer tradition of gender equality, positive social attitudes towards women working and childcare provision.
De små skillnaderna i många, men absolut Inte alla, de lar av norra Europa speglar å ena sidan att man har en längre jämställdhetstradition med en positiv attityd i samhället till att kvinnor arbetar och till barndaghem.
On the other hand, it also reflects a high proportion of part-time employment among women (see Map A.3).
Å andra sidan är en bidragande orsak också att andelen deltidsarbetande kvinnor är hög (se karta A.3).
Indeed, the relative number of women with full-time jobs in lagging regions is not very much lower than in the rest of the EU.
Antalet kvinnor med heltidssysselsättning är relativt sett inte an märkningsvärt mycket högre i eftersläpande regioner än ¡nom resten av EU.
The extent of regional disparities varies significantly between Member States.
De regionala skillnadernas omfattning varierar betydligt mellan medlemsländerna.
While they are very narrow in some countries (the Netherlands, Austria and Sweden), they are extremely wide in others (particularly Italy, where the gap between high employment regions in the North and low employment regions in the South is over 25 percentage points, but also Spain and Portugal - around 15 points).
Medan de är mycket små i vis sa länder (Nederländerna, Österrike och Sverige) är de mycket stora i andra (i synnerhet i Italien där skillnaderna mellan regionerna i norr med en hög andel sysselsatta och regionerna i söder med en låg andel sysselsatta är över 25 procentenheter. Även 1 Spanien och Portugal är skillnaderna stora - omkring 15 procentenheter).
The growth of part-time working is closely related to the development of the service sector, in which firms tend to be more flexible over working hours but in which there is also a growing need to employ people at weekends and in the evenings.
Ökningen av deltidsarbete hänger nära samman med tjänstesektorns utveckling. Utvecklingen har Inneburit att företagen allt mer arbetar med varierande arbetstider, vilket även innefattar ett växande behov av ar betskraft under kvällstid och helger.
Women therefore have more possibility for combining paid employment and family responsibilities, so increasing their ability to pursue working careers.
Kvinnor har därför större möjligheter att kombinera en betald anställning med ansvaret för familjen.
Large-scale job losses in agriculture
Det ökar också deras möjlig heter att fullfölja en yrkeskarriär.
There is little sign of any marked reduction in disparities over the 1990s.
De är få tecken som tyder på mer påtagligt minskade skillnader under 1990talet.
While across the EU as a whole, they have narrowed since 1997, this followed a widening over the early 1990s (see Graph A.2).
Medan skillnaderna inom EU som helhet har minskat sedan 1997, så var det en period med ökade skillnader under början av 1990-talet (se figur A.2).
In Italy, Portugal and, to a lesser extent, Spain, the gap in regional employment rates appears to have widened over the period of recovery.
I Italien, Portugal och i mindre utsträckning i Spanien synes de regionala skillnaderna i sysselsättningsgrad ha ökat under återhämtningsperioden.
Moreover, in Greece, employment rates fell in most regions over the 1990s.
Lika så i Grekland sjönk andelen sysselsatta i flertalet regio ner under 1990talet.
Employment in agriculture in the EU has declined markedly, from 7.6% of the total employed in 1988 to 5.6% in 1993 and 4.4% in 1999.
Sysselsättningen inom EU:s jordbrukssektor har minskat påtagligt under perioden -från 7,6 procent av det to tala antalet sysselsatta 1988 till 5,6 procent 1993 och 4,4 procent 1999.
The largest decline between 1993 and 1999 occurred in Ireland (by 4.5 percentage points) and Greece (4.3 points).
Den största minskningen mellan 1993 och 1999 ägde rum I Irland (4,5 procentenheter) och Grekland (4,3 procentenheter).
Achieving a more balanced development in terms of employment remains one of the biggest challenges for the Union in the future and one which is likely to require continued policy intervention, in developing regions, to help strengthen their economic base, and in those undergoing restructuring, to help smooth the shift to growing sectors of activity.
Att uppnå en mer balanserad utveckling i sysselsättningstermer är en av unionens största kvarstående ut maningar framöver. Det är en uppgift som högst sannolikt kommer att kräva fortsatta politiska åtgärder för att stärka de ekonomiska grundförutsättningarna I regionalpolltiskt prioriterade områden samt för att underlätta en mjuk övergång till växande näringar i regioner som präglas av omstrukturering.
The gender gap in employment remains pronounced despite gains made by women
Skillnaderna i sysselsättning mellan könen är fortfarande stora trots de framgångar som kvinnorna haft
The importance of multiple jobs has also remained much the same, 28.7% of farmers having a paid job outside agriculture in 1997.
Andelen jordbrukare med blsysselsättnlng är i stort sett lika stor ¡dag som under början av perioden. 28,7 procent av jordbrukarna hade betalda arbeten vid sidan om jordbruket 1997.
In Sweden, Finland and Germany, the figure was over 45%.
I Sverige, Finland och Tyskland var motsvarande uppgift över 45 procent.
In the southern Member States, where 26% of farmers had multiple jobs, almost 63% of the work force was employed part-time.
I de södra med lemsstaterna hade 26 procent bisysselsättnlngar och nästan 63 procent av arbetskraften ¡nom jordbrukssektorn var deltidsanställd.
Services are key to employment growth
Tjänstenäringen är nyckeln till en ökad sysselsättning
Over the past 25 years, all of the rise in employment in the EU has occurred in services while jobs in industry and agriculture have declined.
Antalet sysselsatta kvinnor har ökat kraftigt inom EU under de senaste tio åren.
The number of women in employment has risen strongly in the EU over the past ten years.
Ett resultat av detta är att skillnaden i sysselsättningsgrad mellan män och kvinnor har minskat väsentligt under 1990talet.
As a result, the gap in employment rates between men and women narrowed significantly over the 1990s, by some 5 percentage points, though in 1999, it was still some 19 percentage points.
Trots att skillnaden minskat med fem procentenheter under perioden så var skillnaden fortfarande 19 procentenheter 1999.
Moreover, it should be noted that over 70% of net additional jobs going to women between 1994 and 1999 were part-time.
Dess utom bör det noteras att den sysselsättningsökning net to som avser kvinnor mellan 1994 och 1999 med över 70 procent utgjordes av deltidsarbeten.
In the latter year, around a third of all women in employment in the EU worked part-time as opposed to 6% of men.
Skillnaderna mellan könen är ännu större i många med lemsländer och regioner.
2 Employment rates, 1999
2 Sysselsättningsnivåer, 1999
% of population aged 15-64
Andel av befolkningen som är 15 ­64 år
% of female population aged 15-64
Andel av befolkningen som är 15 ­ 64 år (kvinnor)
% of male population aged 15-64
Andel av befolkningen som är 15 ­ 64 år (män)
> 76.5 no data no data Sources: Eurostat and NSI no data
Källa: Eurostat och NSI
offset the widening during the earlier period of recession.
1.2 Social sammanhållning procent av hela befolkningen) i genomsnitt var tre procent 1999, vilket i stort sett motsvarar den nivå man hade i början av 1970-talet.
Accordingly, while unemployment in regions where rates were lowest (taking those accounting for 10% of total population) averaged 3% in 1999, much the same as in the early 1970s, it averaged 23% in those where rates were highest (excluding the French DOMs), much higher than 25 years ago.
I de regioner som hade den hög sta andelen arbetslösa (exklusive franska områden ut anför Europa) var samtidigt arbetslöshetsnivån 25 procent, vilket är en väsentligt högre nivå än den som rådde för 25 år sedan.
Employment growth in services, however, has been lower in the EU over the 1990s than in the US and this has been combined with more job losses in agriculture and industry.
Sysselsättningsökningen i tjänstesektorn har emellertid varit lägre ¡nom EU under 1990-talet än I USA.
Indeed, in the EU, growth of employment in industry has been relatively small even over the period of economic recovery since 1994, though this is partly due to a significant reduction in Germany, where the pace of recovery has been modest.
Detta också i kombination med en mer omfattande sysselsättningsminskning ¡nom jordbruks- och industrisektorerna. Industrisysselsättningens ökning har varit av ringa om fattning ¡nom EU även under den konjunkturuppgång som varat sedan 1994.
The regions with the lowest unemployment in the EU were much the same in 1999 as 10 years before, as were those where rates were highest.
Det var i stort sett samma regioner inom EU som hade lägst respektive högst arbetslöshet 1999 som det var tio år dessförinnan.
Much the same is true in Member States, where regional differences are similarly wide (Graph 5).
Likaså är det i hög grad samma med lemsstater som har stora respektive små skillnader ¡nom respektive land (figur 5).
As in the case of employment rates, differences between regions are greatest in Italy, where, in 1999, the rate in those with the highest levels (in the south) was almost 25 percentage points higher than in those with the lowest (in the north).
I likhet med vad som gäller för sysselsättningsnivån är de regionala skillnaderna störst i Italien, där nivån för de regioner med den högsta nivån (södra Italien) var nästan 25 procentenheter högre än i regionerna med den lägsta nivån (norra Italien).
On the other hand, in all regions of Austria, the Netherlands and Portugal, unemployment was below the EU average.
I Öster rike, Nederländerna och Portugal var bilden den motsatta, då samtliga regioner hade en arbetslöshetsnivå som var under EU:s genomsnitt.
The development of services has occurred at different rates across the Union.
Tjänstesektorn har utvecklats olika i olika delar av unionen.
In 1999, the general pattern of employment (Map 3) is for the highest employment regions - predominantly located in the UK, Netherlands and the three Nordic countries - to have a large share of jobs in services, and the lowest employment regions - largely located in the Mediterranean -to have a high concentration of jobs in agriculture.
1999 innebar det generella mönstret (karta 3) att re gioner med högst sysselsättningsnivå - framför allt i Storbritannien, Nederländerna och de tre nordiska länderna - hade en hög sysselsättningsandel ¡nom tjänstesektorn, medan sysselsättningen i regioner med en låg sysselsättningsnivå - framför allt i regionerna kring Medelhavet - var koncentrerad till jordbrukssektorn.
In between, there are regions with a high share of employment in industry - predominantly located in an arc covering eastern France, parts of Germany and northern Italy.
Däremellan fanns det regioner med en hög andel av sysselsättningen inom industrin, vilka framför allt är koncentrerade inom en båge som täcker östra Frankrike, delar av Tyskland och norra Italien.
The fall in unemployment in recentyears has been accompanied by a reduction in long-term unemployment.
Den minskade arbetslösheten under senare år har skett parallellt med en minskning av långtidsarbetslöshet.
Between 1997 and 1999, the number of people who had been out of work for a year or more declined by more than overall unemployment, from 49% to 46% of the total unemployed, suggesting that active labour market measures combined with high rates of net job creation have improved access to employment for those most disadvantaged on the labour market.
Mellan 1997 och 1999 minskade antalet personer som hade varit utan arbete minst ett år med mer än den totala arbetslösheten minskade - från 49 procent till 46 procent av den totala arbetslösheten - vilket tyder på att aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kombination med en stark sysselsättningsökning har förbättrat till gängligheten till arbetsmarknaden för de med den svagaste ställningen på arbetsmarknaden.
Overall, services account for a major part of disparities in employment rates across the EU.
Sammanfattningsvis så svarar tjänstesektorn för huvud delen av de sysselsättningsmässiga skillnader som finns mellan olika regioner inom EU.
Most of the additional jobs which exist in high employment regions as compared with low employment ones are in services, though mostly in the more advanced sectors, education, health care, business and financial services, where skill and education requirements are relatively high.
Större delen av den högre andelen sysselsatta som finns i regioner med en hög sysselsättningsnivå motsvaras av en högre andel sysselsatta ¡nom tjänstesektorn. Huvudsakligen är dessa sysselsatta ¡nom kunskapsintensiva sektorer, som utbildning, hälsooch sjukvård samt finansiella och administrativa tjänster, där kompetens- och utbildningskraven är förhållandevis höga.
This underlines the importance of a well-educated work force for boosting employment as well as the development of the knowledge-based economy.
Detta understryker betydelsen av en välutbildad ar betskraft för att öka sysselsättningen och att utveckla en kunskapsbaserad ekonomi.
Regional disparities in unemployment remain pronounced
De regionala skillnaderna i arbetslöshet är fortfarande betydande
The rate of long-term unemployment in the EU, however, is still higher than at the beginning of the 1990s.
Andelen långtidsarbetslösa ¡nom EU är fortfarande hög re än i början av 1990talet.