natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2004, nearly 55% of young people graduating from higher education in the EU were women.
Nästan 55 % av dem som tog högskoleexamen i EU under 2004 var kvinnor.
The subjects Europeans choose to study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering, while more women choose the arts, humanities and law.
EU-invånarna tenderar att välja studieämne efter kön: männen väljer oftare naturvetenskap, IT eller teknik, medan kvinnorna oftare väljer humaniora eller juridik.
In particular, it needs more women in professional careers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Framför allt krävs fler kvinnor i yrkeslivet och fler vetenskapsmän (av båda könen) som kan ägna sig åt angelägen forskning.
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25 (2004)
Högskoleutbildade uppdelade på kön och ämnesområde i EU-25 (2004)
Better education means better job prospects
Bättre utbildning ger bättre jobbutsikter
On the whole, the less educated you are, the more likely you are to be unemployed.
I regel är risken att bli arbetslös större ju kortare utbildning man har .
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), your risk of being out of work is less than half that of someone who never got beyond primary or lower secondary schooling.
Om man har en högre utbildning (t.ex. en universitetsexamen) har man mer än dubbelt så stor chans att hitta ett jobb än om man bara har gått ut grundskolan.
Unemployment rate by educational level for people aged 25 to 64, EU-27 (2006)
Andel arbetslösa mellan 25–64 år uppdelade efter utbildningsnivå i EU-27 (2006)
Level 0–2: lower secondary Level 3–4: upper secondary Level 5–6: tertiary
Nivå 0–2: Högst grundskola Nivå 3–4: Högst gymnasieutbildning Nivå 5–6: Högre utbildning
All over the EU, more and more firms and households are connected to the Internet, and more business is being done online — which boosts efficiency.
Fler och fler företag och hushåll i EU är anslutna till Internet, och alltmer handel sker över nätet, något som ökar effektiviteten.
By 2006, more than 90% of businesses and 49% of households in the EU-27 had access to the Internet.
2006 hade mer än 90 % av företagen och 49 % av hushållen i EU-27 tillgång till Internet.
However, there are big national differences.
Det finns dock stora skillnader mellan länderna.
For example, 80% of households in the Netherlands had Internet access in 2006 while in Romania this figure was only 14%.
Till exempel hade 80 % av hushållen i Nederländerna tillgång till Internet 2006, medan motsvarande siffra i Rumänien bara var 14 %.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the Internet and the skills to handle information technology.
Ett av EU:s mål är att se till att alla invånare får en snabb och tillförlitlig tillgång till Internet och får lära sig att hantera datorer.
The ‘digital divide’ between people in different countries and regions must be narrowed.
Den ”digitala klyftan” mellan människor i olika länder och regioner måste överbryggas.
Percentage of households with access to the Internet (2006)
Andel hushåll med tillgång till Internet (2006)
Source: Eurostat, survey on ICT usage.
Källa: Eurostats undersökning av IKT-användning.
Research: key to the future
Forskning: nyckeln till framtiden
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future economic growth and jobs.
Forskning och utveckling, särskilt i ny teknik, är nyckeln till ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen i framtiden.
The EU’s aim is to invest more in research to bring its R & D spending in line with that of the United States and Japan.
EU:s målsättning är att satsa mer på forskning, så att investeringarna kommer upp i samma nivå som i USA och Japan.
In 2004, Japan spent the equivalent of 3.15% of its gross domestic product (GDP) on R & D and the US 2.59%, compared with the EU average of 1.92%.
2004 avsatte Japan motsvarande 3,15 % av sin BNP till forskning och USA 2,59 %; att jämföra med EU-snittet på 1,92 %.
But the EU figure masks considerable difference between national performances.
Men bakom siffran för EU döljer sig avsevärda skillnader mellan de olika länderna.
Figures for 2005 show that Sweden and Finland already outspend Japan, while other EU countries spend less than 1%.
Uppgifter från 2005 visar att Sverige och Finland redan satsar mer än Japan, medan andra EU-länder satsar mindre än 1 %.
Total spending on R & D as a percentage of GDP (2005)
Totala utgifter för forskning i procent av BNP (2005)
Figures are for 2004 for Belgium, Italy, Malta, the Netherlands, Romania, Slovenia and the United Kingdom.
Uppgifterna för Belgien, Italien, Malta, Nederländerna, Rumänien, Slovenien och Storbritannien är från 2004 .
Figures for Greece are for 2003.Source: Eurostat.
Uppgifterna för Grekland är från 2003. Källa: Eurostat.
Employment and the creation of more and better jobs for its citizens are top priorities for the EU.
En av de viktigaste frågorna för EU är sysselsättningen; att skapa fler och bättre jobb.
The Union must also help provide equal opportunities, so that everyone who wants to can work.
EU måste också verka för alla invånares lika möjligheter, så att alla som vill kan få ett arbete.
The aim is to raise the number of people of working age with jobs to the level of 70% of the working-age population by 2010.
Målet är att öka andelen personer i arbetsför ålder som har jobb till 70 % senast 2010.
The jobs people do
Vad jobbar folk med?
In the 1950s, more than 20% of the EU’s population worked in farming and around 40% in industry.
På 1950-talet arbetade drygt 20 % av EU:s befolkning i jordbruket och omkring 40 % i industrin.
Since then, employment in agriculture and industry has fallen while the number of jobs in the services sector has soared.
Sedan dess har sysselsättningen i jordbruk och industri sjunkit, medan antalet arbetstillfällen inom tjänstesektorn har vuxit snabbt.
By 2004, more than two thirds of jobs in the 25-nation EU were in the services sector.
2004 sysselsatte tjänstesektorn över två tredjedelar av arbetstagarna i EU-25.
The figure for agriculture was 5.0% and for industry 27.9%.
Andelen för jordbruket var 5 % och för industrin 27,9 %.
Recent figures show that, while employment levels continue to rise in services and fall in agriculture, the number of industrial jobs has remained relatively stable.
Enligt färska undersökningar fortsätter sysselsättningen att stiga inom tjänstesektorn och falla inom jordbruket, medan den är relativt konstant inom industrin.
Percentage of workforce employed in agriculture, industry and services, EU-27 (1998 and 2006)%
Andel av arbetskraften inom jordbruket, industrin och tjänstesektorn, EU-27 (1998 och 2006) %
Sources: Eurostat, national accounts, annual average.
Källa: Eurostat, nationalräkenskaper, årligt genomsnitt.
In 2006, 64.3% of people of working age in the EU-27 had jobs.
2006 förvärvsarbetade 64,3 % av befolkningen i arbetsför ålder i EU-27 .
The level was highest in Denmark and lowest in Poland.
Nivån var högst i Danmark och lägst i Polen.
It is also different for men and for women.
Den var också olika hög för kvinnor och för män.
Tackling unemployment is vital for the EU.
EU måste bekämpa arbetslösheten.
The unemployment rate varies from one country and region to another.
Arbetslösheten är olika hög i olika länder och regioner.
In 2006, the Netherlands and Denmark had the lowest level of unemployment, while Poland had the highest.
2007 hade Nederländerna och Danmark lägst arbetslöshet, medan den högsta siffran noterades i Polen.
Overall, 7.9% of the EU’s labour force in the EU-27 was unemployed in 2006, compared with 4.6% in the United States.
Sammanlagt var 7,9 % av arbetskraften i EU-27 arbetslös under 2006, jämfört med 4,6 % i USA.
Unemployment rate (2006)
Arbetslöshet (2006)
The gender gap
Klyftan mellan könen
In all EU countries, women earn (on average) less than men.
Kvinnorna tjänar i genomsnitt mindre än männen i alla EU-länder.
The gender pay gap is widest in Estonia and Cyprus, where women earned 25% less than men in 2005.
Löneskillnaden är störst i Estland och på Cypern, där kvinnorna tjänade 25 % mindre än männen under 2005.
It is narrowest (4%) in Malta.
På Malta är skillnaden bara 4 %.
If the EU is to increase its working population, better pay and conditions are needed to attract more women into the labour market.
Om fler ska kunna få arbete i EU behövs bättre löner och arbetsvillkor för att locka fler kvinnor till arbetsmarknaden.
The average gender pay gap in the EU narrowed from 17% to 15% between 1998 and 2005.
Den genomsnittliga löneskillnaden mellan män och kvinnor i EU minskade från 17 % till 15 % mellan 1998 och 2005.
The EU must also keep both men and women working longer.
EU måste också se till att både kvinnor och män arbetar längre.
It is making a special effort to help people of all ages to find jobs and keep them.
Därför görs särskilda ansträngningar för att hjälpa människor i alla åldrar att hitta ett arbete och behålla det .
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflicting pressures between work and family life.
Det finns bl.a. strategier för att uppmuntra till deltidsarbete och för att förhindra att yrkeslivet hamnar i konflikt med familjelivet.
Gender pay gap (2005)
Löneskillnader mellan könen (2005)
In each age bracket, more men than women have jobs in the EU.
I varje åldersgrupp i EU har fler män än kvinnor arbete.
This is sometimes due to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choice or cultural traditions.
Det beror ibland på diskriminering på arbetsplatsen, ibland på personliga val eller kulturella traditioner.
Employment rate by age group and gender, EU-27 (2006)
Förvärvsfrekvens per åldersgrupp och kön, EU-27 (2006)
Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Källa: Eurostat, arbetskraftsundersökningen, årligt genomsnitt.
One of the EU’s main aims is economic progress.
Ett av EU:s främsta mål är ekonomisk tillväxt.
Over the past 50 years, and especially since the 1980s, much has been done to break down the barriers between the EU’s national economies and to create a single market where goods, people, money and services can move around freely.
Under de senaste 50 åren, särskilt sedan 1980-talet, har mycket gjorts för att undanröja hindren mellan EU:s nationella ekonomier och skapa en inre marknad med fri rörlighet för varor, människor, pengar och tjänster.
Trade between EU countries has greatly increased and, at the same time, the EU has become a major world trading power.
Handeln mellan EU-länderna har ökat i stor omfattning, och samtidigt har EU blivit en av världens viktigaste handelsmakter.
The EU’s gross domestic product (GDP) — i.e. the economy’s output of goods and services — is steadily growing.
EU:s bruttonationalprodukt (BNP), dvs. ekonomins produktion av varor och tjänster, växer stadigt.
Following the entry of new member states in 2004, the EU’s GDP is now greater than that of the United States.
Sedan 2004 års utvidgning är EU:s BNP större än USA:s.
GDP in billions of euro (2005) billion
BNP i miljarder euro (2005)
In all EU countries, over 60% of GDP is generated by the service sector (this includes things such as banking, tourism, transport and insurance).
I alla EU-länder kommer mer än 60 % av BNP från tjänstesektorn (t.ex. bankverksamhet, turism, transporter och försäkringar).
Industry and agriculture, although still important, have declined in economic importance in recent years.
Industrin och jordbruket är fortfarande viktiga sektorer, men deras ekonomiska betydelse har minskat de senaste åren.
Although the Union’s GDP continues to rise, it has grown more slowly than that of the United States in recent years, but faster than that of Japan.
EU:s BNP fortsätter att växa. Den har vuxit långsammare än USA:s under de senaste åren, men snabbare än Japans.
GDP growth (percentage change over previous year)
Tillväxt i BNP (procentuell förändring jämfört med föregående år)
Delivering value for money
Valuta för pengarna
The single market is one of the EU’s greatest achievements.
Den inre marknaden är en av EU:s största landvinningar.
It has broken down economic frontiers in Europe and has increased competition, which has resulted in better quality and lower prices for goods and services.
Tack vare den inre marknaden har ekonomiska hinder avlägsnats och konkurrensen ökat i EU. Detta har gett bättre kvalitet och lägre priser på varor och tjänster.
Some of the most dramatic price reductions have been in areas like air travel and communications.
Några av de mest dramatiska prissänkningarna har skett inom områden som flygresor och telekommunikationer.
Take the case of a 10-minute telephone call to the United States.
Låt oss ta ett tio minuter långt telefonsamtal till USA som exempel.
Prices in the Netherlands fell by 90% between 1997 and 2005.
Priset för detta samtal sjönk med 90 % mellan 1997 och 2005 i Nederländerna.
Callers from Latvia have been less fortunate.
Letterna har dock inte haft lika stor tur.
The cost in euro of a 10-minute phone call to the US: standard weekday tariffs, including tax
Kostnad i euro för ett 10 minuter långt telefonsamtal till USA (standardtaxa, vardagar, skatter inräknade) (1997, 2005) e 15
For countries joining the EU since 2004, the figures in the left-hand column are for 2000 or 2001.Sources: Eurostat, Teligen.
För de länder som gick med i EU från 2004 och framåt gäller siffrorna i vänsterkolumnen 2000 eller 2001. Källa: Eurostat, Teligen.
Although the EU makes up only 7% of the world’s population, its trade with the rest of the world accounts for approximately a fifth of global exports and imports.
Trots att bara 7 % av världens befolkning bor i EU står unionens handel med resten av världen för omkring en femtedel av all global import och export.
Exports to other EU members as a percentage of each country’s total exports (2005)
Export till andra EU-länder, andel av varje lands totala export (2005)
Trade between EU countries themselves represents two thirds of all EU trade, although levels vary between the member states.
Handeln mellan EU-länderna själva står för två tredjedelar av den totala EU-handeln, även om nivåerna varierar mellan medlemsstaterna.
The single market has made trade between them much easier as goods, services, capital and people can now move freely across national borders.
Tack vare den inre marknaden har handeln dem emellan underlättats betydligt, eftersom varor, tjänster, kapital och människor nu fritt kan röra sig över gränserna.
The graph below shows how much EU countries exported to each other in 2005 as a share of their total exports.
Diagrammet nedan visar hur mycket EU-länderna exporterade till varandra under 2005, i andel av deras totala export.
Luxembourg comes first, followed by Slovakia and the Czech Republic.
Luxemburg kommer på första plats, följt av Slovakien och Tjeckien.
The EU is the main exporter in the world and the second biggest importer.
EU är världens ledande exportör och den näst största importören.
The United States is the EU’s most important trading partner, followed by China.
USA är EU:s viktigaste handelspartner, följt av Kina.
In 2005, the EU accounted for 18.1% of world exports and 18.9% of global imports.
Under 2005 stod EU för 18,1 % av världens export och 18,9 % av importen.
The European Union is also an important trading partner for less developed countries, most of whose exports enter the EU duty-free or at reduced rates of duty.
EU är också en viktig handelspartner för mindre utvecklade länder. Det mesta av deras export till EU kommer in utan tullar eller med sänkta tullavgifter.
This preferential access to the EU market is aimed at boosting the economic growth of poorer countries around the world.
Syftet med att ge dem detta förmånliga tillträde till EU:s marknad är att stärka den ekonomiska tillväxten i fattigare länder runt om i världen.
International trade in goods, in billions of euro (2005)
Internationell varuhandel i miljarder euro (2005)
–654.2 654.2 billion1 4001 2001 000 800 600 400 200 0– 200– 400– 600– 800
Miljarder euro 1 400 1 2001 000 800 600 400 2000 –200 –400 –600 –800
More than 1 billion people around the world, one third of them in sub-Saharan Africa, live on less than a dollar a day.
Över en miljard människor i världen, en tredjedel av dem i Afrika söder om Sahara, lever på mindre än en dollar om dagen.
As a major economic power, the EU plays its part through trade and aid to fight world poverty and promote global development.
EU är en ekonomisk stormakt som genom handel och bistånd bekämpar fattigdomen i världen och främjar den globala utvecklingen.
It seeks to use its influence within the World Trade Organisation to ensure fair rules for world trade and to make globalisation benefit all nations, including the poorest.
EU försöker använda sitt inflytande inom Världshandelsorganisationen (WTO) för att få till stånd rättvisa regler för världshandeln och se till att globaliseringen gynnar alla nationer, även de fattigaste.
It is the world’s biggest donor of official development assistance.
EU är också världens största givare av officiellt utvecklingsbistånd.
Official development aid as a proportion of total aid given by the main OECD countries (2005)
Officiellt utvecklingsbistånd från de största OECD-länderna, andel av det totala biståndet (2005)
0 Others
0 Övriga
The figure for the EU-15 includes aid managed by the EU institutions.Source: OECD.
I siffran för EU-15 ingår bistånd som förvaltas av EU-institutionerna. Källa: OECD.
Transport, energy and the environment
Transporter, energi och miljö
Transport and energy are vital to the EU economy.
Transporter och energi har stor betydelse för EU:s ekonomi.
Europeans and the products they consume in ever increasing quantity and variety are carried across the continent by all modes of transport — but most of all by road.
Såväl människor som de olika varor de förbrukar i allt större mängder transporteras över kontinenten med olika transportmedel. De flesta transporter sker på vägarna.
As the economy grows, so does the demand for transport and energy.
I takt med att ekonomin växer ökar även efterfrågan på transporter och energi.
But this growth means increasing congestion and fuel consumption, which in turn create more pollution.
Men fler transporter leder till mer trängsel och ökad bränsleförbrukning, som i sin tur bidrar till ytterligare miljöförstöring.
These are Europe-wide problems that require Europe-wide solutions which are decided at EU level.
Dessa problem berör hela Europa och kräver därför lösningar på EU-nivå.
Sustainable development is a top priority for the EU, which takes environmental concerns into account in all its policymaking.
En hållbar utveckling är av största vikt för EU, som ska ta hänsyn till miljön i allt politiskt beslutsfattande.
Railways and inland waterways (i.e. rivers and canals), once so important for moving goods and passengers around Europe, now carry only a small percentage of the total.
Järnvägar och inre vattenvägar (dvs. floder och kanaler), som förr var så viktiga för att transportera varor och människor i Europa, svarar i dag endast för en liten del av transporterna.
Three quarters of the European Union’s freight now goes by road — as do more than three quarters of travellers in the EU.
Tre fjärdedelar av transporterna inom EU är vägtransporter. På samma sätt väljer över tre fjärdedelar av dem som reser inom EU att färdas på vägarna.
Forecasts predict that road transport will remain by far the most important mode of travel for passengers and that air travel will continue to boom.
Enligt prognoserna kommer de flesta även i fortsättningen att välja vägtransporter, och antalet flygresor kommer att fortsätta att öka i snabb takt.
To ease congestion on the roads and improve the environment, the EU is encouraging people to travel by public transport and urging transport firms to move freight to trains, barges and ships.
För att minska trafikstockningarna och förbättra miljön uppmuntras invånarna i EU att åka kollektivt. Transportföretagen uppmanas att använda tåg, pråmar och fartyg i större utsträckning.
To tackle congestion at Europe’s airports, the EU is creating a unified Europe-wide system of air traffic management (the ‘single European sky’).
För att komma tillrätta med trängseln på Europas flygplatser håller EU på att inrätta ett enhetligt flygledningssystem (ett gemensamt europeiskt luftrum).
Use of four means of passenger transport in the EU-25 as a percentage of total passenger transport, measured in passenger-kilometres (2000, 2010 and 2030)
Användningen av fyra olika typer av persontransporter i EU-25, andel av den totala persontransporten mätt i passagerarkilometer (2000, 2010 och 2030)
Public road transport
Allmänna vägtransporter
Secure energy supplies
Tryggad energiförsörjning
EU countries depend on imports for more than half the energy they consume.
EU-länderna importerar drygt hälften av den energi som förbrukas.
Net dependence on energy imports as a percentage of total consumption, EU-27 (2005)
Nettoberoende av importerad energi i procent av totalförbrukning, EU-27 (2005)
* The negative rate indicates that Denmark was a net energy exporter.** Cyprus imported more energy than it used during the year.
* Den negativa siffran innebär att Danmark var en nettoexportör av energi. ** Cypern importerade mer energi än landet förbrukade detta år. Överskottet lagrades. Källa: Eurostat.
The overall level of the EU’s reliance on imported energy was 52.3% in 2005 and is forecast to rise as domestic resources dwindle.
EU:s totala behov av importerad energi var 52,3 % 2005, ett behov som förväntas stiga i takt med att de egna resurserna sinar.
At present, the EU gets about 50% of the gas it consumes from just three sources — Russia, Norway and Algeria.
För närvarande kommer ungefär 50 % av den gas som förbrukas i EU från bara tre källor: Ryssland, Norge och Algeriet.
To handle its growing import dependence, the EU is working hard to increase energy efficiency, develop renewable resources and diversify its range of outside suppliers.
För att tackla sitt växande importberoende arbetar EU hårt för att öka energieffektiviteten, utveckla förnybara energikällor och skaffa fler leverantörer utanför unionen.
Using energy more efficiently and switching to low-polluting renewable resources also make sense as part of the EU’s strategy to combat global warming resulting from burning fossil fuels, especially coal and oil.
Att utnyttja energin mer effektivt och byta till förnybara energikällor som förorenar mindre är också en del av EU:s strategi för att bekämpa den globala uppvärmningen, som är en följd av förbränningen av fossila bränslen, särskilt kol och olja.
Using fossil fuels to produce energy releases carbon dioxide into the atmosphere, contributing to global warming.
När man använder fossila bränslen för att framställa energi frigörs koldioxid i atmosfären, vilket bidrar till den globala uppvärmningen.
The EU has set a target of generating 21% of its electricity from renewable sources such as wind, solar, hydro, geothermal and biomass by 2010.
EU har satt upp ett mål om att 21 % av elektriciteten ska komma från förnybara källor (t.ex. vind, sol, vatten, jordvärme och biobränslen) senast 2010.
Percentage of electricity produced from renewable energy sources, EU-27 (2005)
Andel elektricitet från förnybara energikällor, EU-27 (2005)
As Europeans grow more prosperous, they have a responsibility to produce less waste and to manage it more efficiently.
Allt eftersom välståndet ökar i EU har invånarna ett ansvar för att producera mindre avfall och hantera det mer effektivt.
At present, each citizen in the EU-27 produces on average just over half a tonne of municipal waste a year.
För närvarande producerar varje medborgare i EU-27 i genomsnitt drygt ett halvt ton kommunalt avfall om året.
This waste has to be recycled or disposed of in landfills or by incineration.
Detta avfall måste återvinnas, förbrännas eller lagras på soptippar.
* Means estimated or provisional figures.Source: Eurostat.
* innebär att siffran är en uppskattning eller en preliminär uppgift. Källa: Eurostat.