natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Both theoreticaland empirical findings suggest that stringent EPL, while having an ambiguous orlimited impact on total unemployment and employment, worsens the employmentprospects of women, youths and older workers.
Både teoretiska och empiriskaforskningsresultat pekar på att strikt lagstiftning om anställningsskydd försämrarsysselsättningsmöjligheterna för kvinnor, ungdomar och äldre arbetstagare, samtidigt som det har en tvetydig eller begränsad inverkan på den totala arbetslösheten och sysselsättningen.
It can also slow down the flow oflabour between different jobs making the labour market less dynamic and increasing the average duration of unemployment spells.
Det kan även bromsa flödet av arbetskraft mellan olikajobb och därmed göra arbetsmarknaden mindre dynamisk samtidigt som degenomsnittliga arbetslöshetsperioderna blir längre.
…but deregulation “at the margin”only tends to favour the creation of segmented labour markets.
…men avregleringar ”i marginalen”tenderar bara att gynna uppkomsten avsegmenterade arbetsmarknader.
In recent years, certain Member States have increased external flexibility “at themargin”, chiefly by easing EPL for temporary contracts only, while keeping stringent rules for regular contracts largely intact.
Vissa medlemsstater har under senare år ökat den externa flexibiliteten ”i marginalen”, framför allt genom ett minskat anställningsskydd enbart för tillfälliga anställningar, medan strikta regler för ordinarie anställningsavtal har bibehållits istort sett oförändrade.
This has favoured the developmentof two-tier labour markets in which the brunt of adjustment to shocks falls onemployees under atypical contractual forms (e.g. fixed-term contracts).
Detta har gynnat utvecklingen av en tudelad arbetsmarknaddär de som får ta emot den värsta stöten vid kriser är arbetstagare som omfattas avatypiska anställningsavtal (t.ex. avtal om visstidsanställning).
This hasled to precarious employment and a lack of adequate provision of training forworkers under atypical contracts, with negative impact on productivity. “Flexicurity” would rather call for a simultaneous easing of rules on both regular and atypical contracts as a way to provide for improved flexibility in the labour market.
Detta har lett tillotrygga anställningsförhållanden och en brist på lämpliga utbildningsmöjligheterför arbetstagare med atypiska avtal, vilket i sin tur har en negativ inverkan på produktiviteten. ”Flexicurity” skulle snarare påkalla att man på en och sammagång lättar på reglerna för både ordinarie och atypiska anställningsavtal som ettsätt att sörja för förbättrad flexibilitet på arbetsmarknaden.
Well-designed unemployment benefitsystems seem to perform better as aninsurance against labour market risks.
Väl utformade system för arbetslöshetsersättning verkar fungera bättre som försäkring mot arbetsmarknadsrisker.
EPL and unemployment benefit (UB) can be seen as two different ways of protecting workers against labour market risks.
Lagstiftning om anställningsskydd och arbetslöshetsersättning kan ses som tvåolika sätt att skydda arbetstagare mot arbetsmarknadsrisker.
Empirical studies suggest that workersfeel better protected by UB than by EPL.
Empiriska studiertyder på att arbetstagare upplever sig ha ett bättre skydd genom arbetslöshetsersättning än genom lagstiftning om anställningsskydd.
Relatively high UB tends to be associated with longer spells in unemployment, inter alia, because of the decline in theintensity of job search.
Jämförelsevis hög arbetslöshetsersättning har en tendens att vara förknippat med bland annat längre arbetslöshetsperioder, på grund av minskad intensitet i jobbsökandet.
However, this can be largely offset by setting efficient activation strategies that coordinate UB administration with active labour market policies (ALMPs).
Detta kan dock tillstor del vägas upp av att man inrättar effektiva aktiveringsstrategier där administrationen av arbetslöshetsersättning samordnas med aktiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.
A possible reform strategy could be to “trade” more flexible EPLfor higher transfers to the unemployed both in the form of income compensation(i.e. passive labour market policies) and active measures (ALMPs).
En tänkbar reformstrategi skulle kunna vara att ”byta” en mer flexibelanställningsskyddslagstiftning mot större överföringar till de arbetslösa i form avsåväl inkomstersättning (dvs. passiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder) som aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
The “flexicurity” debate emphasises the importance of interactions between labourmarket policies and institutions.
I debatten om ”flexicurity” understryks vikten av samverkan mellan arbetsmarknadspolitiska åtgärder och institutioner.
The political feasibility of reform packages improving the combinations of flexibility and security can be enhanced by negotiations in the framework of (tripartite)social dialogue.
En grundläggande slutsats vid den häranalysen är att det finns betydande synergier mellan de axlar som motsvarar
Employment in Europe 2006
Sysselsättningen i Europa 2006 flexibilitet/anställningsbarhet respektive trygghet när det gäller arbetsmarknadsresultat.
…and different policy options seem tobe compatible with “flexicurity” principles.
… men samhällsekonomiska restriktioner kan göra systemskiften problematiska …
A number of policies consistent with “flexicurity” have also been proposed orimplemented that may not involve significant increases in government expenditure.
…och olika åtgärdsalternativ verkarvara förenliga med principerna för”flexicurity”.
Such policies included: a) setting up individual and portable unemploymentaccounts; and b) replacing all types of labour contracts by a single one, loweringfiring costs and creating a layoff tax to fund UB and public employment services(PES).
Det finns även ett flertal åtgärder som har föreslagits eller genomförts och som ärförenliga med ”flexicurity” utan att nödvändigtvis föra med sig några nämnvärdaökningar av de offentliga utgifterna.
These measures/proposals illustrate that there can be different pathways toimproving the combination of flexibility and security – as concrete solutionsdepend on particular national circumstances and policy choices that can eventually yield equivalent socio-economic outcomes.
Dessa åtgärder omfattar: a) inrättande av individuella och flyttbara arbetslöshetskonton, samt b) ersättande av alla typer av anställningsavtal med ett enda, minskade avgångsvederlag och en arbetslöshetsskattför att finansiera arbetslöshetsersättningar och offentliga arbetsförmedlingar.Dessa åtgärder/förslag visar att det finns olika vägar att gå för att förbättra kombinationen av flexibilitet och trygghet, eftersom konkreta lösningar är beroende avsärskilda nationella omständigheter och politiska val som slutligen kan leda tilllikvärdiga socioekonomiska resultat.
Effective European Active Labour Market Policies
Effektiva och aktiva europeiska arbetsmarknadspolitiska åtgärder
Effective active labour market policiesare a key element for successful implementation of “flexicurity” principles.
Effektiva och aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder är centrala för ettframgångsrikt genomförande av principerna för ”flexicurity”.
In the context of the current “flexicurity” debate and according to the conclusions ofthe Spring 2006 Council, effective active labour market policies (ALMPs) – supporting transitions between jobs as well as from unemployment and inactivity to jobs– is one of the ingredients essential to achieve a good balance between flexibility andemployment security while reducing the risk of labour market segmentation.
Inom ramen för den pågående debatten om ”flexicurity” och i enlighet med rådetsslutsatser vid vårmötet 2006 är effektiva och aktiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder – som stöder övergångar såväl mellan jobb som från arbetslöshet och inaktivitet till jobb – en av de beståndsdelar som är nödvändiga för att uppnå en godjämvikt mellan flexibilitet och anställningstrygghet samtidigt som risken för ensegmentering av arbetsmarknaden minskar.
The EES emphasises both the need tostrengthen spending on active policiesand make them more effective.
Den europeiska sysselsättningsstrategin understryker både behovet av förstärkta anslag till aktiva åtgärder ochbehovet att göra dem mer effektiva.
Both the European employment strategy (EES) and the OECD Jobs Strategy haverecommended the following actions. Firstly, to shift resources from passive LMPs(i.e. those concentrating in providing income support) to active LMPs (i.e. thoseattempting to improve the labour market prospects of participants); and secondly,to take better account of the interactions between ALMPs and tax and benefit systems, preferably in the framework of activation strategies, in order to increase theeffectiveness of ALMPs.
I både den europeiska sysselsättningsstrategin och OECD:s jobbstrategi rekommenderas följande åtgärder: för det första att flytta över resurser från passivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder (dvs. åtgärder som inriktas på att tillhandahållainkomststöd) till aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder (dvs. åtgärder som syftartill att förbättra deltagarnas möjligheter på arbetsmarknaden); och för det andra attta större hänsyn till hur aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder samverkar medskatte- och förmånssystem, företrädesvis inom ramen för aktiveringsstrategier, föratt öka de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas effektivitet.
Expenditure on active measuresaccounts for about one-third of totalspending on LMPs.
Satsningar på aktiva åtgärder står förungefär en tredjedel av de totala kostnaderna för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.
Average spending on LMPs in EU Member States totalled just over 2% of GDPduring the period 1985–2004, with a small downward drift emerging after the mid1990s.
Den genomsnittliga kostnaden för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i EU:s medlemsstater uppgick till sammanlagt drygt 2 % av BNP under 1985–2004, med ensvagt nedåtgående tendens efter mitten av 1990-talet.
There is a wide variation in spending across countries, ranging from a lowof under 0.5% in the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Slovakia and the UK, to a high of 4.4% in Denmark in 2004.
Kostnaderna varierar kraftigt mellan de olika länderna, från som lägst mindre än 0,5 % i Tjeckien, Estland,Lettland, Litauen, Slovakien och Storbritannien, till som högst 4,4 % i Danmarkunder 2004.
This indicates that EU Member States have not made any significantprogress on shifting resources from passive to active measures, despite thedeclared intentions of many governments.
I EU står satsningarna på aktiva åtgärder för i genomsnitt ungefär entredjedel av de totala kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
Overviews of programme evaluations, including a recent meta-analysis of morethan 100 studies conducted in Europe, find the following: training has a modestlikelihood of making a positive impact on post-programme employment rates.
Dettapekar på att EU:s medlemsstater inte har gjort några större framsteg när det gälleratt flytta över resurser från passiva till aktiva åtgärder, trots att många regeringarhar förklarat sig ha för avsikt att göra detta.
This paradoxcould be solved by extending the observation period to include the medium- tolong-term effects of training.
De aktiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärdernas effektivitet bedöms medhjälp av antingen mikro- eller makroekonometriska modeller.
Macroeconometric studies usuallyfind that training is the only category of ALMP that seems to have a significantpositive impact on aggregate labour market outcomes.
De aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas effektivitet utvärderas vanligenmed hjälp av antingen mikro- eller makroekonometriska modeller.
This paradox could besolved by extending the observation period to include the post-participation effectsof training.
De allra flestaprogramutvärderingarna görs med hjälp av mikroekonometriska tekniker för attmäta den effekt som deltagande i programmet har på senare sysselsättningsoch/eller inkomstmöjligheter.
In practice, evaluations of training programmes often find a negative,or only a slight positive, effect on participants’outcomes during the first year or twoafter participation.
Förutsatt att adekvata uppgifter är tillgängliga ärdock användningen av en makroekonometrisk ram för allmän jämvikt att föredraframför ett angreppssätt där man utgår från partiell jämvikt.
However, after that initial period, a growing number of followup studies have found evidence of a positive impact attributable to training.
Skälet är att denmakroekonometriska modellen även kan mäta indirekta och långsiktiga effekter,vilket kan leda till en omkastning av de policyslutsatser som dragits av en mikroekonometrisk utvärdering.
Interactions between LMPs can have asignificant impact on the effectivenessof active measures and affect laboursupply.
Mikroekonometriska utvärderingartyder på att satsningar på utbildning ärjämförelsevis ineffektiva, medan detfinns en koppling mellan sysselsättningsincitament och offentliga arbetsförmedlingar och de mest gynnsammasysselsättningsresultaten efter programmens genomförande.
In order to explore synergies and make active policies more effective, it is important to consider the interactions between active and passive LMPs.
Översikter över programutvärderingar, inklusive en metaanalys av mer än 100undersökningar som nyligen genomförts i Europa, ger följande resultat: sannolikheten att utbildning har en positiv inverkan på sysselsättningsgraden efter programmens genomförande är tämligen liten.
The disincentive effects of relatively high and long-lasting unemployment benefits on laboursupply can be, at least partially, counteracted by adopting well-designed ALMPs.In recent years EU Member States have preferred to counterbalance some of thedisincentive effects of UB/welfare systems by introducing comprehensive activation strategies that coordinate public UB administration with expenditure on ALMPs.
Satsningar på sysselsättningsincitament och offentliga arbetsförmedlingar ger däremot betydligt bättre resultat.Resultaten tyder på att jobbsökarprogram med assistans i allmänhet, och aktiveringsåtgärder i synnerhet, värderas högt bland de mer kostnadseffektiva aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna när det gäller att hjälpa arbetslösa att hitta ettjobb och behålla det.
Despite recent progress, an evaluationculture for labour market policiesneeds to be further developed to makeactive policies more effective.
Det är till och med mindre sannolikt att program som omfattar direkt jobbskapande inom den offentliga sektorn har en positiv inverkan på sysselsättningsresultaten efter programmens genomförande än att utbildningsprogrammen har det.
Although the situation in Europe is rapidly improving as the practice of conducting evaluations becomes more widespread, development of an evaluation culturefor labour market policies is still in its infancy in many EU Member States.
Makroekonometriska undersökningarkommer däremot vanligen fram till attutbildning hör till den mest effektivakategorin av aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
Evaluating the effects and monitoring the implementation of ALMPs are importantsteps in the process of improving policy design in order to secure better results.
Den här paradoxenskulle kunna lösas genom att utvidgaobservationsperioden och inkluderautbildningens effekter på medellång tilllång sikt.
Human capital is at the heart of the Lisbon Strategy but investment in ahigh-skilled workforce has been ratherdisappointing.
Resultaten av mikroekonometriska utvärderingar och av de få makroekonometriska studier som är tillgängliga är något motsägelsefulla.
Human capital together with technology have been put at the heart of the Lisbon Strategy with the aim to increase EU productivity in the context of the knowledgebased economy. However, particularly investment in a highskilled workforce hasbeen rather disappointing.
Makroekonometriskastudier visar vanligen att utbildning är den enda kategorin av aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har en signifikant inverkan på aggregerade arbetsmarknadsresultat.
Currently, the EU allocates approximately 1.2% of its GDP in higher education compared with nearly 2.9% in the US.
Den här paradoxen skulle kunna lösas genom att utvidga observationsperioden och inkludera utbildningens effekter efter deltagandet.
This underinvestment in a highskilled workforce has been seen as one of the main reasons behindthe relatively slow growth in Europe in the past years.
I praktikenpåvisar utvärderingar av utbildningsprogram ofta en negativ, eller bara en svagpositiv, effekt på deltagarnas resultat under det första eller de två första åren efterdeltagandet.
The 2005 revised Lisbon Strategy and the subsequent Integrated Guidelines for Growth and Jobs(2005–2008)have thus placed an even stronger emphasis on the need to investmore in human capital through better education and skills.
Ett växande antal uppföljningsstudier har dock, efter denna inledandeperiod, funnit stöd för en positiv inverkan som kan tillskrivas utbildning.
Some growth models treat human capital as an additional input in the production function, alongside physical capital and labour …
Samverkan mellan arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan ha en betydandeinverkan på effektiviteten hos aktivaåtgärder och påverka arbetskraftsutbudet.
Several models in the existing economic literature link human capital to economic growth and they broadly follow two main approaches.
För att undersöka synergier och göra aktiva åtgärder mer effektiva är det viktigt attta hänsyn till samverkan mellan aktiva och passiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.
A standard approachtreats human capital as an additional input in the production function, alongsidephysical capital and labour. In this approach, growth is driven by the accumulationof human capital.
De hämmande effekterna av jämförelsevis höga och långvariga arbetslöshetsersättningar på arbetskraftsutbudet kan, åtminstone delvis, motverkasgenom att man vidtar väl utformade aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
Consequently, differences in growth rates across countries canbe explained by differences in the rates at which these countries accumulatehuman capital. This implicitly considers education as affecting the workers' productivity in the same way, regardless of the type of job they perform.
EU:smedlemsstater har under de senaste åren föredragit att motverka en del av de hämmande effekterna av arbetslöshetsersättning/välfärdssystem genom att införaövergripande aktiveringsstrategier som samordnar den offentliga förvaltningen avarbetslöshetsersättningar med satsningar på aktiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.
In the second approach, growth is driven by the stock of human capital, whichdetermines the capacity of a country to create new technologies and to absorb newtechnologies developed in other countries. This alternative approach sets out to
Trots den senaste tidens framsteg måsteen utvärderingskultur för arbetsmarknadspolitiska åtgärder utvecklas ytterligare för att göra aktiva åtgärder mereffektiva.
… while other models link the stock ofhuman capital to the creation andabsorption of new technologies.
Även om situationen i Europa snabbt förbättras i takt med att det blir allt vanligare att genomföra utvärderingar, är utvecklingen av en utvärderingskultur förarbetsmarknadspolitiska åtgärder fortfarande i sin linda i många av EU:s medlemsstater.
Employment in Europe 2006 explain the difference in growth rates between countries in terms of differences inhuman capital stocks, thus in the ability of countries to create and absorb newtechnologies.
Sysselsättningen i Europa 2006
It sees education as especially important for jobs requiring innovation and adaptation to change, which are growing fast in a knowledgebased economy.
Humankapital, teknik och tillväxt i EU:s medlemsstater
In a knowledgebased economy, a highskilled and adaptable workforce isessential for growth.
Humankapitalet är centralt för Lissabonstrategin, men investeringarna i enhögkvalificerad arbetskraft har varitganska nedslående.
Since human capital and technology are seen as key determinants of EU's productivity, this alternative approach has been adopted to examine empirically the growtheffects of a highskilled workforce through technological progress in the EU Member States.
Humankapital har tillsammans med teknik givits en central roll i Lissabonsstrategin i syfte att öka EU:s produktivitet inom ramen för den kunskapsbaserade ekonomin.
However, especially in a knowledgebased economy where technological progress can create an economic imbalance, it is not only the level of humancapital or its composition but also adaptability that matters for economic growth.Adaptability of workers is crucial for effective reallocation of resources in responseto changes in economic conditions.
Särskilt investeringarna i högkvalificerad arbetskraft har dock varit ganskanedslående. För närvarande avsätter EU ungefär 1,2 % av sin BNP till högre utbildning, vilket skall jämföras med nästan 2,9 % i USA.
Although the capacity to adapt to change is oneof the main features of a well-educated workforce, it is reasonable to assume thatthe degree of adaptability of the workforce is sensitive to the forms of work organisations workers face.
Denna underinvestering ihögkvalificerad arbetskraft har betraktats som ett av de främsta skälen till den jämförelsevis långsamma tillväxten i Europa under de senaste åren.
Consequently, the growth effects of a skilled workforce mayhave different magnitudes depending on whether the work environment is designedto encourage the effective use of the adaptability of the skilled workers for technological progress.
Den reviderade Lissabonstrategin från 2005 och påföljande Integrerade riktlinjer för tillväxt ochsysselsättning (2005–2008) lägger följaktligen en ännu större tonvikt vid behovetav ökade investeringar i humankapital genom bättre utbildning och kompetens.
An estimation of panel data from 14 EUMember States suggests the importanceof a skilled workforce for technologicalprogress through technology creationand absorption …
I vissa tillväxtmodeller behandlashumankapital som en kompletterandeinsats i produktionsfunktionen, vidsidan av fysiskt kapital och arbete …
To assess these assumptions, a model using panel data in 14 EU Member Stateswith observations for every five years between 1960 and 2000 is used.
I ett flertal modeller i den befintliga ekonomiska litteraturen knyts humankapitaltill ekonomisk tillväxt och de följer i huvudsak två angreppssätt.
It estimatesthe impact of highskilled labour, measured here in terms of fraction of adult population with tertiary education in total adult population, on technological progress.An important distinction is made between the impact of highskilled labour on acountry's capacity to innovate and on its ability to catch up with the technologyleader.
En standardmodell behandlar humankapital som en kompletterande insats i produktionsfunktionen, vid sidan av fysiskt kapital och arbete.
The speed of the latter is a function of both the proportion of high-skilledworkers in the workforce and its distance to the technology frontier.
Enligt det här angreppssättet drivs tillväxt av ackumuleringen av humankapital.
As a countrynears the technology frontier the impact of technology adoption weakens and theability to innovate domestically gains importance.
Skillnader i tillväxttal mellan länder kanföljaktligen förklaras genom skillnader i den takt med vilken dessa länder ackumulerar humankapital.
The results suggest a positiveimpact of skilled labour on the ability of EU Member States to create domestically new technologies and to absorb technologies developed abroad.
Här betraktas utbildning underförstått som något sompåverkar arbetstagarens produktivitet på samma sätt, oberoende av den typ avarbete de utför.
… but a working environment facilitating adaptability matters too in countries close to the technology frontier.
… medan man i andra modeller knyterhumankapitalförrådet till skapandetoch införlivandet av ny teknik.