natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was proposed that such aid should be degressive whenit exceeded EUR 100 000 per holding.
Det föreslogs för övrigtockså att dessa stöd skulle göras degressiva i de fall de översteg 100 000 euro per jordbruksföretag.
Reforms were also proposed for tobacco, olive oil and wine.
Reformer föreslogs även inomsektorerna för tobak, olivolja och vin.
Under these proposals expenditure would haveincreased to begin with, before levelling off after 2003.
Generellt sett är reformernautformade så att kostnaderna ökar på kort sikt, för att sedan stabiliseras efter 2003.
Another objective of the proposed reform was to back up the marketorganisation measures (intervention and compensatory aid) with astronger and more uniform set of measures to promote rural development.
Ett annat mål med reformen inom jordbrukspolitiken var att komplettera marknadsåtgärderna (dvs. marknadsinterventioner och kompen-
76 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE sion at the relative level reached in 1999 (0.46% of GNP), but toinclude in this overall amount the structural component of pre-accessionaid and the cost of structural measures arising from the first round ofenlargement of the Union.
Efter den mycket snabba utvecklingen av anslagen inom detta områdeunder 90-talet föreslog kommissionen nu att de totala anslagen skullehållas kvar på den nivå som uppnåddes 1999 i relativa termer (0,46%av BNI), men att dessa anslag även skulle täcka de åtgärder av strukturell karaktär som ingår i stöden inför anslutning av nya medlemsstatersamt de kostnader av detta slag som följer av en första utvidgning.
In the light of experience a three-foldapproach was proposed.
Medstöd av erfarenheterna från tidigare år föreslogs i huvudsak tre handlingslinjer:
It was also proposed that the number of Community initiatives be reduced from fourteen to three.
Nytt mål 3: att stödjaanpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning och sysselsättning.
—Geographical concentration, achieved by strict application of thethreshold of eligibility for objective 1 and a reduction in the population numbers eligible for the new objective 2.
—En ökad geografisk koncentration, genom strikt tillämpning avgränsen för stödberättigande enligt mål 1, samt mer begränsade definitioner av stödberättigad befolkning inom det nya mål 2.
A phasing-out schemewas proposed for regions which would no longer be eligible.
Vidareföreslogs stegvis avveckling av stödet till de regioner som inte längreskulle vara stödberättigade enligt de nya reglerna.
—Simplification of the management rules.
—Förenklade regler för förvaltningen av stödet.
3)The other areas of expenditure
3)Övriga utgiftsområden
The Commission’s proposals tended to flatten distinctly the slope of theincreases in ceilings which had been agreed over the previous period.
Kommissionens förslag syftade generellt till att kraftigt dämpa dentendens till kontinuerlig höjning av utgiftstaken som kännetecknade denföregående perioden.
For internal policies the Commission proposed that priority be given toprogrammes which, at Community level, contributed most to growthand employment: research framework programme, trans-Europeannetworks, education and training, environment, promotion of smallbusinesses.
Vad gäller EU:s inre politik fäste kommissionen högst prioritet vid deprogram som har potential att stärka tillväxt och sysselsättning på ettövergripande gemenskapsplan. Detta gäller till exempel ramprogrammetför forskning, transeuropeiska nät, utbildning, miljö och åtgärder tillförmån för små och medelstora företag.
The ceiling for this category of expenditure was to rise inline with the EU’s GNP.
Utgiftstaken för dessa områdenföreslogs därför få öka i samma takt som unionens samlade BNI.
On the other hand, the expenditure ceiling for external action wouldrise more slowly, following the sharp increase over the previous period.Apart from the candidate countries, the regions closest to the European Union would be given priority.
Däremot föreslogs en långsammare anslagsutveckling vad gäller EU:sexterna åtgärder, ett utgiftsområde som vuxit kraftigt under den föregående perioden.
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU77
Inom detta område fästes dock en högre prioritet vidkandidatländerna och vid övriga regioner som angränsar till EU.
Administrative expenditure was set at levels which assumed there wouldbe no increase in staff numbers, while allowance was made for buildingprogrammes already underway and an appreciable increase in foreseeable expenditure on pensions.
Den planerade anslagsutvecklingen EU-institutionernas administrativautgifter grundande sig på antagandet att personalens storlek skullekunna hållas stabil, och hänsyn togs också till de åtaganden angåendebyggnader som redan ingåtts, samt till det faktum att kännbaraökningar av pensionsutgifterna är att förvänta.
4)The impact of enlargement
4)Effekterna av den kommande utvidgningen a)Kommissionen föreslog att särskilda åtgärder skulle införas för att gestöd åt de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa inför deras
10 candidate countries of central and eastern Europe(1) with threecomponents.
1 anslutning till EU(
—A second instrument (Sapard) would serve to modernise theagri-food chain and rural development projects.
), i huvudsakligen följande former:
A constant annual allocation over the period 2000–06 was proposed forthese three instruments. This amount would remain unchanged after thefirst accessions so that the remaining countries would then receive largershares.
—Förstärkta anslag till Phareprogrammet, som riktar sig till dessaländer, och ökad koncentration på utveckling av kandidatländernas förvaltningsstrukturer samt de investeringar som krävs för attgemenskapens regelverk skall kunna tillämpas effektivt.
Cyprus and Malta qualified for the programmes for Mediterranean nonmember countries.
Cypern och Malta omfattas i stället av program till förmån för länder i Medelhavsområdet.
—The largest amounts to be set aside for enlargement were on structural operations. The aim was to strike a balance between the enormous potential requirements of these countries and their ability toabsorb and co-finance such aid, which would have to go to economically viable programmes.
EN STABILARE BUDGETUTVECKLING INFÖR UTVIDGNINGEN AV EUROPEISKA UNIONEN81 sammanhang gällde det framför allt att hitta en balans mellan denya medlemsstaternas behov, som i många fall var stora, och deraskapacitet att absorbera stödet och ställa egna medel till förfogandeför samfinansiering, samtidigt som medlen avsattes för ekonomisktbärkraftiga program.
—The other additional expenditure concerns the participation of thenew Member States in internal Community policies and the administrative costs of the institutions.
—Övriga ökningar av anslagsbehoven efter en utvidgning hänfördestill de nya medlemsstaternas deltagande i program inom EU:s inrepolitik samt ökningar av de samlade administrativa utgifterna för EU:s institutioner.
When the Delors II package was adopted, the Commission undertook topresent a report on the own resources system before the period ended in1999.
I samband med att Delors II-paketet antogs åtog sig kommissionen attsenast vid utgången av 1999 (det sista år som omfattades av den föregående budgetplanen) lägga fram en rapport om systemet för gemenskapernas egna medel.
Given the importance of the budget financing aspects for discussionof Agenda 2000 and the question of the distribution of the burden of financing raised by Germany, the Netherlands, Austria and Sweden, the Commission presented this report earlier than planned (October 1998).The report did not make specific proposals for reforming the existing system but analysed its operation and reviewed possible amendments.
Med tanke på finansieringsfrågornas centralaplats vid diskussionerna om Agenda 2000 och de frågor kring fördelningen av finansieringsbördan som rests av Tyskland, Nederländerna,Österrike och Sverige valde kommissionen att påskynda detta arbete,och rapporten lades fram tidigare än utlovat, dvs. redan i oktober 1998.Rapporten innehåller inga detaljerade förslag till reformer av det befintliga systemet, men däremot en analys av systemets funktionssätt och engenomgång av ett antal tänkbara ändringar.
The Commission found that the existing system had provided the necessary resources and had become fairer, in that the costs borne by individual Member States were distributed more or less in line with their ability tocontribute as measured by GNP.
Kommissionen konstaterar i sin rapport att det befintliga systemet föregna medel har uppfyllt syftet att förse gemenskapen med de medel somkrävs och att systemet blivit mer balanserat och rättvist genom åren iden meningen att fördelningen av kostnaderna mellan medlemsstaternabättre återspeglar varje medlemsstats förmåga att bidra, med utgångspunkt från BNI.
Two types of reform were considered:
Samtidigt diskuterades två typer av tänkbara reformer:
—introduction of new own resources, closer in their nature to genuinetax resources;
—Att införa nya egna medel, som till sin karaktär mer skulle likna entraditionell skatt.
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU79
82EUROPEISKA UNIONENS OFFENTLIGA FINANSER
2)The UK correction mechanism
2)Korrigeringen till förmån för Förenade kungariket(Storbritannien och Nordirland)
And the United Kingdom was not the only country to suffer from an imbalance inrelation to the EU budget.
I rapporten konstateras att de omgivande villkoren förändrats sedandenna korrigering infördes.
Originally this imbalance had stemmed mainlyfrom agricultural expenditure: since it applied indistinctly to other categories of expenditure which had come to account for a significantly largerproportion of the Community budget, in particular cohesion expenditure,this mechanism had departed from its original purpose.
Förenade kungarikets relativa välstånd harökat, och dess nettoställning (ofta benämnd ”obalans”) gentemot EU-budgeten är inte längre unik, utan gäller även för andra medlemsstater.Ursprunget till obalansen var framför allt EU:s jordbruksutgifter.Eftersom korrigeringen till förmån för Förenade kungariket är tillämpligpå hela EU-budgeten och de övriga utgifterna vid sidan om jordbruket– i synnerhet utgifterna för sammanhållning – kraftigt har ökat i andelav budgeten som helhet, fjärmas effekten av korrigeringen alltmer fråndess ursprungliga syfte.
Similarly, uponenlargement, pre-accession expenditure which benefits non-membercountries and does not therefore enter into the calculation of the correction, would be replaced (and the amounts increased) by internal EU expenditure, which would count towards the United Kingdom’s rebate.
Denna utveckling kommer dessutom attförstärkas efter utvidgningen, då de stöd inför anslutningen som nubetalas ut till kandidatländerna och som inte räknas med som underlagför korrigeringen för Förenade kungariket, ersätts av åtgärder inomramen för EU:s inre politik (och samtidigt ökar), som däremot räknasin i detta underlag, vilket därmed ytterligare skulle gynna Förenadekungariket.
3)The issue of net contributions to the Community budget
3)Problemet med enskilda medlemsstaters nettobidrag till gemenskapsbudgeten
The report acknowledged the existence of a problem with the net contributions of Germany, the Netherlands, Austria and Sweden, and pointedto three possible ways, should a consensus be achieved, of dealing withthis matter.
I rapporten bekräftas också det faktum att det i Tysklands, Nederländernas, Österrikes och Sveriges fall föreligger ett problem med stora nettobidrag till budgeten, och tre tänkbara lösningar till detta problem ges:
—One option would be to move towards a more straightforward andtransparent own resources system which would be stripped of allregressive aspects.
—En möjlighet skulle vara att övergå till ett enklare och mer överblickbart system för egna medel, där regressiva inslag är avskaffade.
This would mean, for instance, the phasing out ofthe UK correction mechanism, which imposes an additional burdenon all the other Member States, and substituting the GNP resourcein full or part for the other resources.
Detta skulle bl.a. innebära att korrigeringen för Förenadekungariket successivt skulle avskaffas, eftersom denna innebär enextra börda för övriga medlemsstater, samtidigt som de egnamedlen från BNI helt eller delvis skulle ersätta övriga kategorier avegna medel.
—A second approach would be to make the corrections on the expenditure side.
—Det skulle också vara tänkbart att införa korrigeringar på utgiftssidan.
The report considered, for instance, the possibility ofonly partial reimbursement of CAP direct aid to producers. Theremainder, under regulations which would still be common to all Member States, would be paid from national budgets.
I rapporten föreslås t.ex. möjligheten att endast delar avmedlemsstaternas utbetalningar av direktstöd till producenter inomden gemensamma jordbrukspolitiken skulle täckas av budgeten.
—A third possibility would be to introduce a generalised correctionmechanism for negative balances with thresholds and parameters tobe determined.
Resten av beloppen, som även i fortsättningen skulle vara regleradei gemensamma bestämmelser för alla medlemsstater, skulle finansieras av respektive medlemsstat.
1.3.Renewal of the interinstitutional agreement
1.3Det nya interinstitutionella avtalet
On the basis of the satisfactory application of the earlier agreementconcluded in 1993, the Commission proposed that the instrument berenewed in its dual function of recording the agreement of the institutions on the financial framework and the arrangements for implementing it over the period covered and continuing with the improvements of the annual budgetary procedure.
Med tanke på de positiva erfarenheterna av 1993 års interinstitutionellaavtal föreslog kommissionen en förnyelse av denna avtalsform. Dettagällde båda dess funktioner, dvs. att uttrycka institutionernas enighetkring de fleråriga ekonomiska ramarna och formerna för genomförandet av budgetpolitiken under den aktuella perioden, samt att bidratill en fortsatt förbättring av det årliga budgetförfarandet.
The Commission took the view that the essential parts of the existingagreement should be retained.
Kommissionen bedömde att huvuddragen i avtalets bestämmelser bordebibehållas.
There were, however, proposals for othermore technical adjustments of two types.
Utöver vissa tekniska justeringar föreslogs emellertid tvåförändringar av mer substantiell art:
—The financial framework envisaged for 2000–06 offered less latitudethan its predecessor.
—De ekonomiska ramarna för 2000–2006 ger mindre spelrum än vadsom var fallet under den tidigare perioden, i synnerhet för parlamentet, som vad gäller de ickeobligatoriska utgifterna sannolikt harett mindre manöverutrymme över perioden som helhet än vad manskulle uttolka endast utifrån bestämmelserna i fördraget.
In particular it gave Parliament a margin ofmanoeuvre over noncompulsory expenditure which, in overallterms over the period, was probably smaller than what Parliamentwould have enjoyed under the Treaty by itself.
Kommissionen föreslog mot denna bakgrund att en särskild ”flexibilitetsmekanism” skulle införas, och lyda under regler och förfaranden somär enklare än vid en revidering av budgetplanen.
The Commissiontherefore proposed inserting flexibility mechanisms which, usingprocedures that were less cumbersome than revision of the financialperspective but involved only limited amounts, would allow transfers between certain headings or allow amounts not used in one yearto be spent the following year in excess of the ceilings.
Mekanismen skullefungera så att begränsade belopp får överföras mellan de olikarubrikerna i budgetplanen samt att utgiftstaket för en viss rubrik fåröverskridas för ett givet budgetår om detta sker genom överföringav outnyttjade anslag från föregående budgetår.
—The Commission also proposed consolidating and updating in thenew agreement all the other arrangements for improving the budgetary procedure which the institutions had concluded in specificagreements or joint declarations. The conciliation procedurebetween Parliament and the Council introduced in 1993 would beextended to all expenditure and would go on throughout the budgetdiscussions, thereby confirming the practice which had been established de facto.
—I syfte att få till stånd ett smidigare budgetförfarande föreslogkommissionen också att man i det nya avtalet skulle sammanföraoch uppdatera ett antal andra arrangemang för samarbete mellaninstitutionerna som inrättats i form av gemensamma förklaringar,särskilda överenskommelser, etc. De förfaranden för förlikning
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU81
Detta förslagvar för övrigt främst en bekräftelse av en praxis som redan utvecklats.
2.The outcome of the negotiations
2.Förhandlingarnas resultat
2.1.Stabilisation of Community expenditure(
2.1En stabiliserad utgiftsutveckling(
Stabilisation of expenditure was the main concern of the Member Statesduring the negotiations, even beyond what was required to keep theown resources ceiling at 1.27% of GNP and to accommodate the firstnew Member States.
Medlemsstaternas främsta prioritet under förhandlingarna var att stabilisera EU:s utgifter, och de var ofta villiga att gå längre än vad somkrävdes med utgångspunkt från taket för egna medel (1,27% av EU:ssamlade BNI) och de förväntade behoven i samband med den förstavågen av nya medlemsstater.
Consolidation of expenditure was seen by all Member States as an essential contribution to the tight budgeting theyhad started to impose at national level.
Att konsolidera utgiftspolitiken framhöllsav samtliga medlemsstater som ett nödvändigt bidrag till det arbete förstrama offentliga finanser som bedrevs på nationell nivå.
Stabilisation was also the meansfor net contributors to ensure that their deficit did not increase inabsolute terms, especially as discussions revealed the difficulties insecuring agreement on a substantial reform of the own resources system.
De stater somvar nettobidragsgivare till budgeten hävdade också att en stabilareutgiftsutveckling är ett medel för att förebygga en ny försämring i absoluta termer av deras respektive nettoposition gentemot EU-budgeten, isynnerhet med tanke på att man under de pågående diskussionerna omsystemet för egna medel hade stora svårigheter med att enas om någonlångtgående reform av detta system.
1)Total expenditure
1)Totala utgifter
In the financial framework finally adopted, the overall ceiling onpayments for the 15-member EU drops appreciably, as a percentage offoreseeable GNP, from 2003 onwards to 0.97% in 2006 as against1.10% in the 1999 budget. Including the amounts left available for aninitial round of enlargement which was supposed to take place in 2002,there is still an unused margin beneath the own resources ceiling rangingfrom 0.09to 0.14% of the GNP of the fifteen.
Enligt de ekonomiska ramar som slutligen antogs kommer de samladeutgifterna (räknat i utbetalningar) från och med 2003 års budget attsjunka betydligt såsom andel av de nuvarande 15 medlemsstaternas BNI, för att sluta på nivån 0,97% år 2006, vilket kan ställas i relationtill 1,10% i 1999 års budget.
It was agreed that theceiling would no longer be the agricultural guideline but that it would
Efter avräkning av de medel som måste
The financial perspective table for EU-15 and the financial framework for EU-21 appearin the interinstitutional agreement concluded in 1999, which is contained in Annex 2 tothis publication.
Tabellen över budgetplanen för EU:s nuvarande 15 medlemsstater samt tabellen över deekonomiska ramarna för ett utvidgat EU med 21 medlemsstater ingår som en del i 1999års interinstitutionella avtal, vilket redogörs för i bilaga 2 i denna volym.
CAP (not including rural development)
Gemensamma jordbrukspolitiken (utom landsbygdsutveckling)
Available for accession (approps for payments)
Disponibla medel för anslutning av nya medlemsstater (betalninsbemyndiganden)
Ceiling, appropriations for payments
Jordbruk Övriga utgifter Tak för anslag för betalningar
Ceiling, payments as % of GNP
Tak för anslag för betalningar i procent av BNI
In accordance with Article 2 of Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and ofthe Council and Article 2 of Council Decision 1999/64/Euratom (OJ L 26, 1.2.1999, p.
De disponibla beloppen för forskning under perioden 2000–2002 uppgår till 11 510 miljoner euro ilöpande priser, enligt artikel 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 182/1999/EG och artikel 2i rådets beslut 1999/64/Euratom (EGT L 26, 1.2.1999, s.
1 andp.
1 och 34).
The expenditure on pensions included under the ceiling for this heading is calculated net ofstaff contributions to the pension scheme, up to a maximum of EUR 1 100 million at 1999prices for the period 2000–06.
För pensionsutgifter avser beloppen under utgiftstaket i denna rubrik personalens nettoinbetalningartill pensionssystemet, upp till 1 100 miljoner euro i 1999 års priser för perioden 2000–2006.
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU83
86EUROPEISKA UNIONENS OFFENTLIGA FINANSER
Financial framework (EU-21)
Ekonomiska ramar för EU med 21 medlemsstater
PHARE (applicant countries) 8.
Reserver Monetär reserv Reserv för katastrofbistånd Reserv för lånegarantier7.Stöd inför anslutningen Jordbruk Strukturinstrument Phare (kandidatländer) 8.
Enlargement Agriculture Structural operations Internal policies Administration Total approps for commitments
Utvidningen Jordbruk Strukturåtgärder Inre politik Administrativa utgifter Tak för anslag för åtaganden Tak för anslag för betalningarvarav utvidgningen
In accordance with Article 2 of Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and ofthe Council and Article 2 of Council Decision 1999/64/Euratom (OJ L 26, 1.2.1999, p.
) De disponibla beloppen för forskning under perioden 2000–2002 uppgår till 11 510 miljoner euro ilöpande priser, enligt artikel 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 182/1999/EG och artikel 2i rådets beslut 1999/64/Euratom (EGT L 26, 1.2.1999, s.
The expenditure on pensions included under the ceiling for this heading is calculated net ofstaff contributions to the pension scheme, up to a maximum of EUR 1 100 million at 1999prices for the period 2000–06.
Denna planerade utveckling av EU:s betalningar har fastställts medhänsyn tagen även till de åtaganden från den period som täcktes av denföregående budgetplanen men som måste täckas genom betalningarunder den nuvarande perioden.
84 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE correspond to the expenditure actually resulting from the reformed CAP.The guideline, a higher figure, continues to be calculated but it nolonger appears as such in the financial perspective.
Denna rubrik i budgetplanen har fått en ny definition. I samband medantagandet av den senaste budgetplanen beslutade man nämligen attutgiftstaket för rubriken inte längre skulle vara lika med den s.k. riktlinjen för jordbruket, utan skulle anpassas efter de utgifter som faktisktförväntades mot bakgrund av reformen inom sektorn.
Its scope is broadened to cover not only heading 1 expenditure but also the agriculturalcomponents of pre-accession aid and the amount planned in this fieldfor the forthcoming enlargement.
Dess tillämpningsområde har utvidgats, och täcker inte enbart utgifter inom rubrik1 (jordbruk) i den tidigare budgetplanen utan också jordbruksaspekterna på stödet inför anslutning av nya medlemsstater samt de motsvarande utgifter som förväntas efter dessa länders anslutning.
Heading 1 also has two subceilings:one applies to expenditure on common market organisations (intervention, direct aid for producers, veterinary and plant-health measures) andthe other to rural development measures (measures accompanying the1992 reform and structural measures previously coming under the Structural Funds).
Dessutomhar rubrik 1 delats in i två underrubriker, varav den första avser degemensamma marknadsorganisationerna (marknadsinterventioner,direktstöd till producenter samt veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder), och den andra avser utgifter till förmån för landsbygdensutveckling (kompletterande åtgärder enligt 1992 års reform samt deåtgärder av strukturell art som tidigare låg under strukturfonderna).