natgillin/translations-raw huggingface dataset:
And of course wewould be more than happy towelcome other organisations thatcould add their voice to the goals ofthe ‘Cities for cohesion’ group andshare its objectives.
Självfallet skulle vi blimycket glada över att få ta emot andraorganisationer som kan göra sina röster hörda i Cities for Cohesion-grup-pen och dela dess målsättningar.
However, asa model for the future we think thecurrent programme is too small in sizewith too small a budget and too fewprojects.
Vi menar dock att URBAN-ini-tiativet så som det ser ut idag, är alltförbegränsat, har för liten budget och förfå projekt för att kunna fungera sommodell.
In addition, although areabased initiatives are important, wemust also pay attention to thedevelopment of specific sectors.
Och trots att de territoriellainitiativen är viktiga måste vi tänka påutvecklingen i nyckelsektorerna.
The ‘Cities for cohesion’ networkfunctions as a platform for exchangesand joint actions between Europe’slocal authorities.
Nätverket ”Cities for Cohesion”fungerarsom en öppen mötesplats för utbyte ochgemensamma åtgärder mellan kommuner och landsting runtom i Europa.
In June 2002,16 urban areas in Europesupported the ‘Cities for cohesion’manifesto.In this document,thesignatories stress 10 key principles forensuring that the urban dimension isbetter catered for in economic andsocial cohesion policy.There is aparticular commitment to one centralidea:the need for better integration ofpolicy through the Structural Funds.
I juni 2002 hade sammanlagt 16 storstadsförankrade sammanslutningar överhela Europa anslutit sig till Cities for Cohesions programförklaring.I texten framhåller de undertecknande sammanslutningarna tio nyckelprinciper som skallsyfta till att storstadsdimensionen i störreutsträckning beaktas i den ekonomiskaoch sociala sammanhållningspolitiken.Entanke ligger sammanslutningarna särskiltvarmt om hjärtat,nämligen nödvändigheten av att politiska strategier på ett bättresätt integreras via strukturfonderna.
At the moment there are only twocities from the accession countries thatare members of the network, Tallinnand Prague.
För närvarande är enbart två städer itvå kandidatländer medlemmar i nätverket. Det är Tallinn och Prag.
With EU enlargement wehope that other cities from the new Member States will join us in pursuingour common goals.
När Europeiska unionen utvidgas är detvår förhoppning att andra städer iandra medlemsstater kommer att förena sig med oss för att fullfölja våragemensamma målsättningar.
We think it isimportant to bear in mind thatregional/local representations formonly 6 % of the Brussels-based officeswhich are cooperating with the European institutions.
Det ärviktigt att hålla i minnet att regionaloch lokal representation bara förekommer vid 6% av de kontor i Bryssel som samarbetar med EU:s institutioner.
If the EU wantsto improve its decision-making it musthear all the stakeholders.
Om Europeiska unionen villfatta välgenomtänkta och hållbara beslut måste den lyssna på alla berördaparter.
As the directrepresentatives of the citizens, localand regional authorities need to bepresent and to make themselves heardin order to help the EU to becomemore democratic and closer to itscitizens.
De lokala och regionala myndigheterna måste, i egenskap av medborgarnas direkta företrädare, finnaspå plats för att göra sina röster hördaoch för att hjälpa Europeiska unionenatt bli mer demokratisk och verka inärmare kontakt med medborgarna.
Members of ‘Cities for cohesion’ wantto act on two complementary fronts:toresolve the problems of neighbourhoodsin crisis and to strengthen the role oftowns and cities in a general process of European growth.They believe thateconomic growth and socialdevelopment are linked.Consequently,the only way to tackle pockets ofpoverty in the cities is by supporting thewider territory.‘Ghetto effects’ must beavoided at all costs.
Medlemmarna i Cities for Cohesion villagera på två parallella fronter:lösa desvårigheter som råder i kvarter som befinner sig i kris,men också stärka storstadens roll i en generell tillväxtprocessinom EU.De menar att den ekonomiskaoch sociala utvecklingen hänger sam-man.Följaktligen skall fattigdomsbälteni städerna bara bekämpas om man ocksåutgår från territorierna i sin helhet.”Get-tobildning”måste till varje pris undvikas.
At present,while continuing to offerstimulating reflection on the substanceof policy,‘Cities for cohesion’ wouldalso like to take an additional step andset up,on the basis of urban localauthorities,concrete projects forcooperation which pursue this samecohesion objective.
Samtidigt som Cities for Cohesion kommer att fortsätta att lämna intressantabidrag till politikens innehåll vill organisationen i dag ta ett kliv framåt och visafram konkreta samarbetsprojekt frånkommunala förvaltningar vilka bärs uppav målsättningen om sammanhållning.
Originally, ‘Cities for cohesion’stressed 10 key principles that shouldunderlie any future cohesion policy.We are now looking at the solutionsfor delivering these 10 key principles.We are placing emphasis on threeconcerns: the needs of urban areas, theopportunities presented by urbanareas for the regions and the European Union, and the resources available tothese areas. Our group has a very
Vi söker för närvarande lösningarpå hur vi skall nå ut med dessa tioprinciper. Vi lägger tonvikten vid trefrågor, nämligen storstadsområdenasbehov, den utmaning som regionernaoch Europeiska unionen står inför närdet gäller storstadsområdena samt tillgängliga resurser för dessa områden.Vår grupp präglas av ett mycket infor-
I fully agree that the URBAN initiativeis a very importanttool for urbandevelopment, andseveral of itsqualities, especiallythe closepartnership with local authorities,should inspire the Structural Funds ingeneral.
URBAN-initiativetär otvetydigt ettmycket viktigtverktyg för utvecklingen i städerna.Och flera av initiativets kvaliteter, särskilt det täta partnerskapet med lokala myndigheter,borde kunna inspirera strukturfonderna i sin helhet.
Nevertheless, I must remindyou that enlargement in 2004 will notmean that this initiative will be open tocities in the new Member States.
Jag vill dock erinra omatt initiativet inför utvidgningen 2004inte kommer att stå öppet för städer ide nya medlemsstaterna.
The Commission has explained to us thatfor a two-year interim period it maynot be practical to open the newprogramme to the accession States.However, we feel that participation inthe URBAN initiative would provideus with invaluable experience inrunning a fully integrated programme,as well as in developing strongpartnerships.
Kommissionen har förklarat för oss att under tvåårs tid är det inte hanterligt att öppnaprogrammet för anslutningsländerna.Vi menar dock att ett deltagande i UR-BAN-initiativet skulle ge en ovärderligerfarenhet när det gäller att samordnaett helt igenom integrerat program,och också ge erfarenhet av att utvecklastarkt partnerskap.
We feel that if accessiontowns and cities are excluded from thisprocess we will be denied thisexperience and will not be able toundertake important groundwork forthe future.
Vi menar att omstäderna i anslutningsländerna utestängs från den processen, går vi misteom den erfarenheten och ett viktigtgrundarbete inför framtiden.
The experience we couldacquire under this initiative could helpus to create high-quality, wellmanaged and fully integrated projects
Den erfarenhet vi skulle kunna inhämta genominitiativet skulle hjälpa oss att utvecklahögkvalitativa, väl förvaltade och heltintegrerade projekt präglade av starktpartnerskap, med siktet inställt påstrukturfonderna efter 2006.
Note that the Brussels-Capital Region supports the network but is not a formalmember.
Notera att regionen Bruxelles-Capitalestöder nätverket utan att vara formelltansluten.
Future management of the Structural Funds:what division of responsibilities?
Framtida förvaltning av strukturfonderna:Hur skall ansvarsfördelningen se ut?
Evolution,not revolution
Utveckling,inte revolution
Post 2006, how can the management of the Structural Funds be changed without compromising the Communityadded value of structural policy or the Commission’s responsibilities for control?
Hur skall formerna för förvaltning av strukturfonderna kunna utvecklas efter 2007 utan negativ inverkan påstrukturpolitikens mervärde för gemenskapen och på kommissionens kontrollansvar?
On 3 and 4 March, more than500 representatives of national administrations, management bodies and local authorities met with the European Commission to discuss this complex issue.
Den 3–4 mars 2003 diskuterade över 500 företrädare för nationella förvaltningar, förvaltningsmyndigheter, kommuner och landsting fråganmed Europeiska kommissionen.
The message from the participants was clear: they wantedimprovements and adjustments, but not a radical break with the past.
Deltagarnas budskap är entydigt: de vill se förbättringar och förändringar, meninte någon radikal brytning mot tidigare.
better for it to be more concerned withthe evaluation of results, and policyand strategic objectives?
utvärdering av resultat och politiskaoch strategiska målsättningar?
introductory address, he stressed thatas the 2000–06 programming periodreaches mid-term, it is now time tolook at the future rules ofmanagement.
fördjupa sig i frågan om framtidensförvaltningsregler, betonade han i sininledning.
A need for balance
Strävan mot balans
The debates were lively, both in theworkshops and plenary session.Almost 250 delegates contributed,which was almost one in two.
Både arbetet i mindre grupper och plenarförsamling var mycket givande.Sammanlagt yttrade sig nästan 250 delegater, dvs. nästan hälften.
Although very diverse opinions wereexpressed, two key ideas emerged.
Även om de synsätt som uttrycktesvar mycket olika framträdde två tankegångar tydligt.
Mr Barnier said that it was importantto take stock of the situation at the endof the first three years of the currentperiod.
Mot den bakgrunden, tillade han, är detviktigt att göra en nyanserad lägesbeskrivning när de tre första åren av deninnevarande perioden förflutit.
On the basis of this analysis, Michel Barnier identified three majorchallenges.
Utifrån den analysen identifieradekommissionsledamoten tre stora utmaningar.
Just over two years ago, at theinitiative of Commissioner Michel Barnier, the European Commissionlaunched a wide-ranging debate on thefuture of cohesion policy.
På initiativ av kommissionsledamoten Michel Barnier inledde Europeiskakommissionen för två år sedan en breddebatt om framtidens sammanhållningspolitik.
In additionto discussions on content, this alsoincluded the question of organisation:how, after 2006 (thus beyond thepresent period), will the Structural Funds be managed?
Parallellt med frågan ominnehållet, inställer sig ytterligare enfråga som rör organisationen, nämligen hur strukturfonderna skall förvaltas efter 2006 (som är den aktuellatidsgränsen).
This question iseven more important in the context ofenlargement, post 2004.
Frågan är än mer brännbar mot bakgrund av att tio nya medlemsstater går med i Europeiska unionen 2004.
The rules ofmanagement will clearly have to beadapted to allow for a more diverseframework.
Självfallet måste förvaltningsreglerna vara anpassade till dennya diversifierade ramen.
First of all, participants expressed theirdesire for change, but in the form of anevolution rather than a revolution.
I den första åsiktsriktningen återspeglades deltagarnas önskan om förändring,men, påpekade de, i form av utveckling,inte revolution.
Themanagement authorities do not wantall the rules to be amended, as theywould see this as a source ofinsecurity.
Förvaltningsmyndigheterna ser inte gärna att alla regler förändras, vilket skulle vara källa till osäkerhet för dem.
They want a more balancedapproach. For example, theydemanded more flexibility whileaccepting common rules ofmanagement for the essentialprinciples.
Exempel på strävan motbalans är att förvaltningsmyndigheternaefterfrågar mer flexibilitet samtidigtsom de välkomnar att gemensammaförvaltningsregler bibehålls över lag.
They requested lesssluggish procedures, but withoutquestioning the need for controls.
Deefterfrågar mindre tröghet i förfarandena, utan att principen om kontroll somsådan ifrågasätts.
How to better clarify the respectiveresponsibilities of the Commission,the Member States and the regions?While greater decentralisation mustapply to the Member States and theregions, this transfer of power mustnot detract from Article 274 of the Treaty, which states that the Commission bears ultimateresponsibility for effective budgetimplementation and management.
Hur kan man på ett bättre sätt tydliggöra respektive ansvarsområde mellankommissionen, medlemsstaterna ochregionerna? Å ena sidan måste ett större mått av decentralisering tillämpas påregionerna, men maktöverföringen fårinte stå i strid med fördragets artikel274, enligt vilken kommissionen somsista instans har ansvaret för budgetensverkställande och för en fullgod budgetförvaltning.
Whenmanaging funds it must be able toaccount for its actions to the European Parliament and the Court of Auditors.This is a constraint which is fullyjustified by virtue of democratic meansof control and the desire for opennessto public scrutiny.
Vissa har kritiserat kommissionen för att styra i alltför hög grad. Andra har hyst oro överföljdverkningarna av en enhetlig förvaltning när de administrativa sammanhangen ser så olika ut.
Earlier reforms, in 1999, clearlybrought more decentralisedmanagement, while at the same timestrengthening Commission control.Yet this system attracted criticism.Some condemned the superposition ofcontrol procedures, some criticised the Commission for too much regulation,while others expressed concern at theconsequences of a single system ofmanagement — especially in the lightof enlargement, which will include 10new Member States with very differentadministrative contexts.
Andra utmaningen: skall ett systemsom bygger på en enhetlig förvaltningvidmakthållas eller kan man tänka sigen större differentiering beroende påde anslagna beloppen och olika medlemsstaters respektive förmåga?
The second major challenge is whetherto maintain a uniform managementsystem or to opt for greaterdifferentiation, based on the amountsallocated and the respective capacitiesof the Member States.
Det andra tydliga budskapet var attäven om subsidiaritet i och för sig ärönskvärd, får decentralisering inte ledatill nya nationaliseringar eller till bristpå regler för hur gemenskapsfondernaskall användas.
So how can things be developed andimproved?
Hur kan situationen utvecklas och förbättras?
At the seminar on 3 and 4March, Michel Barnier recognised theneed to pursue the reforms. In his
I sitt inlägg vid seminariet den3-4 mars tillstod Michel Barnier att detär nödvändigt att reformen fullföljs.Halvvägs i programplaneringen för perioden 2000–2006 är det nu dags att
The third challenge concerns the factthat at present the Commissionconcentrates its efforts on controllingexpenditure.
Tredje och sista utmaningen: För närvarande koncentrerar kommissionensitt arbete på utgiftskontroll.
In future, would it not be
Bordeden inte i framtiden inrikta sig mer på
The role of ISPA in the countries of central and eastern Europe
ISPA:s nyckelroll i länderna i Central- och Östeuropa
Between 2000 and 2002, the European Union decided to award grants under the instrument for structural policiesfor preaccession (ISPA) to 249 projects in the transport and environment sectors — two sectors facing hugeinvestment needs — in the 10 central and east European candidate countries.
2000–2002 beslöt unionen att ge stöd till det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA) för 249 projektinom transport och miljö – två sektorer med ofantliga investeringsbehov i de tio anslutningsländerna i Centraloch Östeuropa.
With just one year to go beforeeight of these countries become full members of the Union, ISPA is already exercising a significant lever effect.
Ett år från de åtta ländernas anslutning utövar ISPA en betydande hävstångsverkan.
It will also result in adoubling of the development gap between the richest andthe poorest regions, with most of the latter being in the new Member States.
Inom den utvidgadeunionen kommer utvecklingsglappet mellan de rikaste ochde fattigaste regionerna – som till största delen återfinns i denya medlemsstaterna – att fördubblas.
Because of this, the EU’s economic andcohesion policy will be more important than ever inensuring the harmonious development of the new Community of 25.
För att säkerställa enharmonisk utveckling i ett EU med 25 medlemmar, måstegemenskapens ekonomiska och sociala sammanhållningspolitik sättas högt på dagordningen.
From 15 to 25: on 1 May 2004, 10 new Member States willjoin the European Union.
Den första maj 2004 är detmeningen att tio nya medlemsstater skall göra sitt inträde i Europeiska unionen.
Economically, this unprecedentedenlargement will present the Union with important newopportunities, associated in particular with the highergrowth rates in the accession countries and the creation of amuch bigger single market.
Utvidgningen, som i omfattning saknarmotstycke, innebär ur ekonomisk synvinkel en betydandepotential för unionen, särskilt på grund av en högre tillväxt ianslutningsländerna och de möjligheter som en utökad enhetlig marknad innebär.
But enlargement will also bringnew challenges.
Men anslutningen är förknippadmed utmaningar som måste tacklas.
The new Member States will include eightcentral and east European countries (CEECs) — Estonia,Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, the Czech Republic,Slovakia and Slovenia — whose global revenue will be 40 %
Bland anslutningsländerna återfinns åtta av de Central- och Östeuropeiska länderna (CÖE) – Estland, Lettland, Litauen, Polen, Slovakien,Slovenien, Tjeckiska republiken och Ungern med en inkomst som sammantaget kommer att ligga 40% under ge-
Therefore, unlike previous enlargements, the EU this timedrew up a ‘pre-accession strategy’ and has grantedstructural aid to the 10 CEEC candidates prior to
Utmaningens omfattning har, i motsats till tidigare utvidgningar, föranlett unionen att utarbeta en ”strategi för föranslutning” och att anslå strukturstöd till de tio CÖE-ländernainför anslutningen. Förhandsstöden uppgår till ett totalbe-
This road in Romania was upgraded with EU financing.
Den här rumänska vägen har kunnat förbättras med hjälp av finansiering från gemenskapen.
membership. Totalling EUR 21.84 billion (1
1) under en sjuårsperiod lopp om 21,84 miljarder euro(
) over a seven- year period (2000–06), this preaccession aid is beingallocated on the basis of accession partnerships concludedbetween the European Commission and each candidatecountry.
(2000–2006) och administreras inom det partnerskap införanslutningen som inrättats mellan Europeiska kommissionen och respektive anslutningsland.
), is concerned with
Det första instrumentet Phare(
This experience willbe particularly valuable after accession, when the new Member States will be responsible for managing projectsco-funded by the Cohesion Fund and the Structural Funds.
) riktar sig till institutioner, regional och social utveckling, industriell omstrukturering och små- och medelstora företag.
), supports agricultural and rural
Balans råder mellan miljö- och transportprojekten.
249 projects approved between 2000 and 2002 development measures.
249 godkända projekt 2000–2002
ISPA modelled on the Cohesion Fund
ISPA med Sammanhållningsfonden sommodell
During its first three years, ISPA aid was approved for 249projects. The Community contribution was more than EUR5 648 million, out of a total eligible cost of EUR 8 753 million (1).
För de tre första åren har beslut om ISPA-stöd fattats för249 projekt och gemenskapens bidrag uppgår till över5648 miljoner euro till en sammanlagd kostnad om 8753miljoner euro(1).
This is more than 73 % of the total ISPA budgetfor the period 2000–06.
Bidraget överstiger redan 73% av ISPA:stotala anslag för perioden 2000–2006.
At the end of 2002, total paymentsamounted to EUR 600 million, or three times the amountpaid at the end of 2001.
Mot slutet av 2002uppgick utbetalningarna redan till 600 miljoner euro, dvs.tre gånger mer än vid slutet av 2001.
Per sector, 56.19 % was allocated totransport, 43.14 % to the environment, 0.14 % todecentralisation, and 0.53 % was provided as specialassistance to help cope with the aftermath of the recentfloods.
Sektorsvis riktar sig56,19% av de beslutade stöden till transportområdet,43,14% till miljö, 0,14% till decentralisering och 0,53% ärett specialstöd för sviterna av den senaste tidens översvämningar.
In the latter two fields, the accession countries are facingenormous problems and urgently require investment.Similar to the Cohesion Fund, which is implemented in fourexisting Member States (Spain, Greece, Ireland and Portugal), ISPA is intended to assist the CEECs in makingthese investments without compromising their efforts atbudgetary management.
Inom dessa två områden står anslutningsländerna inför storaproblem som utan dröjsmål kräver betydande investeringar.I likhet med Sammanhållningsfondens tidigare roll i fyra stater som idag är medlemmar, nämligen Grekland, Irland,Portugal och Spanien är det ISPA:s uppgift att stödja CÖE-länderna när de nu gör investeringar utan att länderna förden skull äventyrar sina målsättningar inom budgetförvaltning.
It has a total budget of EUR 7.28billion (EUR 1.04 billion per year) and co-finances threekinds of actions, based on priorities set by the accessionpartnerships.
ISPA ställer ett totalanslag om 7,28 miljarder euro(1,04 miljarder per år) till deras förfogande.
The following are the priorities.
ISPA delfinansierar utifrån de prioriteringar som ställts upp av partnerskapen inför anslutningen tre kategorier av åtgärder:
• Projects to help ensure the application of Europeanenvironmental legislation and principles (principles ofprecaution, prevention, damage rectified at source and thepolluter pays).
Ett år från de förestående anslutningarna är en första grupp ISPA-projekt redan långt framskridna; dess nytta för samhället, ekonomin och miljön samt dess ”mervärde” för EUbörjar nu bli synliga.
Assistance is focused on larger investmentsto solve serious environmental problems, such as thesupply of drinking water, the treatment of wastewater,solid waste management and air pollution.
Även om mycket återstår för att utveckla lämpliga förvaltnings- och kontrollstrukturer, inhämtar de offentliga förvaltningarna inom CÖE successivt erfarenhet av att genomföra stora projekt inom infrastrukturoch detta under förutsättningar som är jämförbara med desom kommer att råda efter anslutningen.
With less than one year to accession, an initial wave of ISPAprojects is already well under way. This clearly shows theirbenefit to society, the economy and the environment, as wellas the ‘added value’ for the Community.
•Projekt som syftar till tillämpning av rättsliga europeiskastandarder och gemenskapsprinciper på miljöområdet(principer om försiktighet, förebyggande, lösning av miljöproblem vid källan och principen att förorenaren betalar).
Although muchremains to be done in terms of developing the appropriatemanagement and control structures, the publicadministrations in the CEECs are also slowly acquiringexperience in the implementation of major infrastructuralprojects under conditions similar to those they willencounter after accession.
Stödet är inriktat på tunga investeringar avsedda attlösa allvarliga miljöproblem, såsom dricksvattentillgång,avloppsvattenhantering, avfallshantering och luftföroreningar.
• Projects related to the trans-European transport networks(TENs), including the building or repair of road, rail, portand airport infrastructure, and links between nationalnetworks and their connection to the TENs.
•Projekt inriktade på transeuropeiska transportnät (TEN)genom uppbyggnad eller upprustning av infrastruktur förvägar, järnvägar, hamnar eller flyghamnar och tillskapandeav förbindelse mellan de nationella transportnäten och deras anslutning till TEN.
Investmentsare made in projects that promote effective, intermodal(combined road and rail) and environment-friendlytransport.
Investeringar görs i projekt somgynnar effektiv samverkan mellan flera transportslag(järnväg/väg etc.) och som är miljövänliga.