natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Many local practices have the aim of making this interaction more fruitful and less conflictual, fostering a sense of belonging to the neighbourhood and changing perceptions both inside and outside of deprived neighbourhoods.
Många lokala förfaranden syftar till att göra denna samverkan mer fruktbar och mindre konfliktfylld genom att skapa en känsla av tillhörighet och ändra synsättet både inom och utanför fattiga områden.
In Portugal the project ‘Escolhas’ on the integration of second and third generation youth was set up in 2001 in response to incidences of violence in fifty difficult neighbourhoods including robberies that involved many second and third generation migrants.
I Portugal startades år 2001 projektet ”Escolhas” för integrering av ungdomar i andra och tredje generationen som ett svar på våldshändelser i femtio problemområden. Bland annat handlade det om rån där många andra och tredje generationens invandrare var inblandade.
After a review in 2003, the focus of the project was changed from repression of violence to inclusion, addressing issues such as feelings of belonging, the consequences of the nationality law and valuing the culture of family/origin.
Efter en översyn 2003 ändrades projektets fokus från att motverka våld till att främja integration, och inriktades på sådana frågor som tillhörighetskänsla, konsekvenserna av medborgarskapslagen och värdering av familjekulturen/ursprungskulturen.
The target age now includes 6-19 year olds, with a possibility to include youth up to 24.
Målgruppen är nu i åldern 6–19 år, med möjlighet att inbegripa unga upp till 24 år.
The projects do not have to be targeted towards migrants but all project leaders receive training in interculturality through an e-learning course.
Projekten måste inte inriktas på invandrare, men alla projektledare utbildas i interkulturalitet genom en webbkurs.
This was set up to create a community of practice, and to prepare project leaders in communities where there is not yet an immigrant presence but where this might occur in the future.
Kursen startades för att skapa gemensamma förfaranden och för att förbereda projektledare i samhällen som inte ännu har några invandrare, men som kan komma att ta emot invandrare i framtiden.
At least three partners, including schools and other organisations, have to cooperate in order to submit a project proposal.
Åtminstone tre partner, inbegripet skolor och andra organisationer, måste samarbeta för att lämna ett projektförslag.
In its second phase, the programme received 500 applications, of which 80 were chosen with funding of about 60,000 Euros/year.
I den andra fasen av programmet inkom 500 ansökningar, varav 80 valdes ut och finansieras med omkring 60 000 euro/år.
The project will run until 2009.
Projektet kommer att fortgå till och med 2009.
The city of Rotterdam seeks to strengthen the bond of Rotterdammers with each other and with the city with a variety of initiatives.
Staden Rotterdam försöker genom en rad olika initiativ stärka banden mellan invånarna och med staden.
The project ‘Mixen aan de Maas’ links new and old residents of the city and supports them in carrying out common activities.
Projektet ”Mixen aan de Maas” skapar kontakt mellan nya och gamla invånare i staden och stöder dem i genomförandet av gemensam verksamhet.
The project team provide the ‘matches’ with suggestions for activities and reimburses minor expenses.
Projektgruppen tillhandahåller ”matchar” och föreslår aktiviteter samt ersätter mindre kostnader.
The action plan ‘Islam and Integration’, developed by the Project Bureau Social Integration, is a process that has already involved around 8000 persons since October 2004.
Åtgärdsplanen ”islam och integration” som har utarbetats av Projektbyrån för social integration är en process där 8 000 personer redan har deltagit sedan oktober 2004. ”Islam och integration” har utvecklats genom expertmöten, en rad ”interna” debatter mellan muslimer (främst turkiska, marockanska och somaliska) i Rotterdam, informationsmöten om Islam riktade till alla invånare i Rotterdam samt nio offentliga debatter öppna för alla.
‘Islam and Integration’ evolved through expert meetings, a series of ‘internal’ debates among Muslims (mainly Turkish, Moroccan and Somali) in Rotterdam, information meetings about Islam directed at all Rotterdammers, and 9 public debates open to all.
Debattämnena har baserats på de interna debatterna och expertmötena och har bland annat omfattat följande:
The subjects of the debates were based on the internal debates and expert meetings and included:
Känslan av ”vi och dom”bland muslimer och icke-muslimer.Värderingar och normer i den konstitutionella staten och i islam.Kvinnors ställning/jämställdhet mellan könen/homosexualitet.Islam som ny religion i Rotterdam/kyrkan och staten.Utbildning och den ekonomiska situationen.Trygghet och rädsla.
The Mensenbieb (‘people’s library’) project was developed to stimulate contact between different groups of people, and to get people talking about their own prejudices.
Projektet Mensenbieb (”folkets bibliotek”) har utvecklats för att stimulera till kontakt mellan olika grupper och få folk att tala om sina fördomar.
A group of volunteers with different cultural and ethnic backgrounds come together to be ‘lent out’ to interested persons.
En grupp frivilliga från olika kulturella och etniska bakgrunder ”lånas ut” till intresserade personer.
The project has been marketed in a creative and cost-effective way, resulting in widespread media interest and dissemination of the idea.
Projektet har marknadsförts på ett kreativt och kostnadseffektivt sätt som har resulterat i stor medieuppmärksamhet och spridning av idén. Webbplats: www.mensenbieb.nl
Some projects look specifically at the interactions taking place in public spaces like streets, squares and parks.
En del projekt är särskilt inriktade på interaktionen på offentliga platser såsom gator, torg och parker.
Immigrants in European cities often revitalise public spaces such as parks, but their use of these spaces may also be perceived as being different.
Invandrarna i Europeiska städer tillför ofta nytt liv åt offentliga utrymmen såsom parker, men deras användning av dessa utrymmen kan också uppfattas som annorlunda.
In Vienna, the municipal administration has responded by training and paying for ‘park barbeque attendants’ with a migrant background, who are present in parks on Sundays and public holidays to help with communication between migrant and non-migrant users.
I Wien har stadsförvaltningen vidtagit åtgärder genom att utbilda och betala för ”barbecuevakter” med invandrarbakgrund, som finns på plats i parkerna på söndagar och allmänna helgdagar för att hjälpa till med kommunikationen mellan invandrare och icke-invandrare som använder parkerna.
Common activities can help in promoting contact between residents and the growth of a ‘neighbourhood identity’.
Gemensamma aktiviteter kan bidra till att främja kontakten mellan invånarna och framväxten av en ”lokal identitet”.
For instance, in housing estates or densely populated neighbourhoods space for ‘integration gardens’ can be made where residents can work together on shaping the grounds and caring for plants.
Till exempel i bostadsområden eller tätbefolkade områden kan mark avdelas för ”integrationsträdgårdar” där invånarna tillsammans kan arbeta med att göra planteringar och sköta om växterna.
Participation in associations and support groups can contribute to the empowerment of immigrant residents.
Deltagande i föreningar och intresseorganisationer kan främja invandrarnas egenmakt.
For instance, tenant associations typically deal with renovation issues and common rules.
Till exempel hyresgästföreningar behandlar vanligen frågor som rör renoveringar och allmänna regler.
They are open to all residents against a small fee.
De är öppna för alla hyresgäster mot en låg avgift.
Existing community institutions, such as schools, can also serve as focal points for self-organisation.
Befintliga samhällsinstitutioner, exempelvis skolor, kan också fungera som kontaktpunkter för självorganisering.
The Nytorpsskolan in the Hammarkullen suburb of Göteborg has 450 pupils aged 6-16.
I Nytorpsskolan i förorten Hammarkullen i Göteborg går 450 elever i åldern 6–16 år.
Most of them do not have Swedish as their mother tongue.
De flesta av dem har inte svenska som modersmål.
The restless and chaotic environment in the classrooms prompted some parents to become more involved in the school.
Den oroliga och kaotiska miljön i klassrummen ledde till att några föräldrar engagerade sig mer i skolan.
After a one-year preparatory phase, the district board decided in 2001 that Nytorpsskolan could establish a ‘parental board’ – a school board where the majority is held by parents.
Efter en förberedelsefas på ett år beslutade stadsdelsnämnden år 2001 att Nytorpsskolan skulle få inrätta en ”föräldrasty-relse” – en skolstyrelse med föräldramajoritet.
The board has formal responsibility for decisions concerning Swedish as a second language, mother tongue teaching, creating a good working environment for pupils, forms of cooperation between home and school, and other topics.
Föräldrastyrelsen har formellt ansvar för beslut som rör svenska som andra språk, modersmålsundervisning, utformning av en god arbetsmiljö för eleverna, formerna för samarbete mellan hem och skola m.m.
However, the board has no right to take decisions about the school’s personnel or finances.
Föräldrastyrelsen har haft stor inverkan på skolan.
Some parents feel that their participation has allowed them to grow in respect in the eyes of their children, since they have better knowledge about the Swedish school and can have an impact on it.
$ ögon, eftersom de har bättre kunskap om den svenska skolan och kan påverka den.
On the other hand, the fact that financial decisions are off-limits for the board is seen as an important limitation.
Å andra sidan betraktas det faktum att styrelsen inte har inflytande över de ekonomiska besluten som en avsevärd begränsning.
This is an URBACT project.
Detta är ett URBACT-projekt.
Based on the theme of ‘Cities, immigrants and ethnic minorities’, this URBACT thematic seminar, which was held in Palermo in October 2005, assembled 16 representatives of European cities, bringing together 13 URBACT projects.
Vid det tematiska URBACT-seminariet på temat ”Städer, invandrare och etniska minoriteter”som hölls i Palermo i oktober 2005 deltog 16 företrädare för europeiska städer och totalt 13 URBACT-projekt.
Experience suggests that immigrants are more likely to get involved as members of a group (e.g. parents) than as individuals.
Erfarenheten har visat att invandrare hellre engagerar sig som en grupp (t.ex. föräldrar) än som individer.
Groups based on ethnic background can also facilitate involvement, raising individuals’ self-confidence by giving them the opportunity to discuss issues with peers and come to a consensus.
Grupper baserade på etnisk bakgrund kan också underlätta medverkan genom att öka individernas självförtroende, eftersom de får möjlighet att diskutera frågor med likasinnade och komma fram till ett samförstånd.
Since a high proportion of immigrants or refugees in a neighbourhood often provides the ‘critical mass’ needed for establishing an ethnic association, spatial concentration can sometimes have a positive influence on participation and involvement especially of women migrants.
Eftersom en hög andel invandrare eller flyktingar i ett område ofta bildar den ”kritiska mas-sa” som behövs för att bilda en etnisk förening, kan koncentration till en plats ibland inverka positivt på särskilt invandrarkvinnornas delaktighet och medverkan.
Exchanging good practices on housing
Utbyte av god praxis avseende boendet
Because so many practices on housing and integration in cities are local, it is particularly important to establish good mechanisms for the exchange of local experiences and ideas.
Eftersom en stor del av förfarandena när det gäller boende och integration i städerna genomförs på lokal nivå, är det särskilt viktigt att inrätta bra mekanismer för utbyte av lokala erfarenheter och idéer.
National policymakers, local government officials and other stakeholders from all sectors of society can draw on the knowledge contained in best practice collections, research programmes, or formalised networks on these issues.
Nationella politiska beslutsfattare, tjänstemän vid lokalförvaltningen och andra aktörer från alla samhällssektorer kan ha nytta av den kunskap som erbjuds genom publikationer om god praxis, forskningsprogram eller formella nätverk om dessa frågor.
Handbooks can be useful especially where the experience of diversity in a local area is relatively recent, or where integration has not so far been a priority.
Vägledningar kan vara användbara, särskilt när mångfalden i lokalsamhället är en relativt ny företeelse eller när integration tidigare inte har varit en prioriterad fråga.
In Estonia, the Non-Estonians’ Integration Foundation in 2003 initiated a project to improve local governments’ administrative capacity for coping with integration issues at the local level.
I Estland startade integrationsstiftelsen för icke-estländare ett projekt år 2003 för att förbättra lokalförvaltningarnas administrativa förmåga att hantera integrationsfrågor på lokal nivå.
The project responded to a situation where few local governments had longterm integration-related action plans.
Projektet startades eftersom endast ett fåtal lokalförvaltningar hade långsiktiga handlingsplaner för integration.
The Foundation put together a handbook for local civil servants, who were also interviewed as part of the research.
Stiftelsen sammanställde en vägledning för lokala tjänstemän, vilka också intervjuades som en del av undersökningen.
Expertise may also be gathered in specialised organisations, which can advise local actors according to need.
Expertis kan också samlas inom specialiserade organisationer, som vid behov kan tillhandahålla rådgivning för lokala aktörer.
In this context, the organisation FORUM receives governmental funding to maintain a ‘Service Desk for Municipal Integration Policy’.
I Nederländerna fokuserar ”det breda initiativet för social sammanhållning” bland annat på stadspolitik och integration.
This service desk supports civil servants in local government administrations in developing and executing integration policy.
Genom denna servicedesk får tjänstemän vid lokalförvaltningarna stöd med att utforma och genomföra integrationspolitik.
Experts provide advice on specific problems arising at the local level.
Experter ger råd om specifika problem som uppkommer på lokal nivå.
At the same time, an interactive website provides a platform for civil servants to discuss the difficulties they encounter.
Samtidigt fungerar en interaktiv webbplats som en plattform för tjänstemän som vill diskutera de svårigheter de stöter på.
Networks provide an opportunity for ongoing exchange of good practices.
Genom nätverk ges möjlighet till ett kontinuerligt utbyte om god praxis.
At the European level, they also allow for an effective link between local experiences and EU policy mechanisms such as the Social Inclusion Process and other policy or funding programmes.
På europeisk nivå möjliggör nätverken också en effektiv koppling mellan lokala erfarenheter och EU:s politiska mekanismer såsom processen för social integration och andra politikprogram eller stödprogram.
A number of networks are focusing attention on the link between immigrant integration and housing.
Ett antal nätverk inriktar sin uppmärksamhet på kopplingen mellan integration och boende.
Their members include regions (ERLAI); regions and municipalities (CEMR); municipalities, local public authorities and NGOs (Quartiers en Crise); major urban centres (Eurocities) or social housing organisations (CECODHAS), among others.
Medlemmar i sådana nätverk är bland annat regioner (ERLAI), regioner och kommuner (CEMR), kommuner, lokala offentliga myndigheter och ickestatliga organisationer (Quartiers en Crise) och storstäder (Eurocities) samt organisationer för subventionerade bostäder (CECODHAS).
In 2004-2006, CECODHAS and Eurocities jointly organised a series of three seminars on integration and housing.
Åren 2004–2006 anordnade CECODHAS och Eurocities gemensamt en serie på tre seminarier om integration och boende.
The seminars were hosted by Amsterdam, Stockholm and Aarhus respectively.
De respektive seminarierna hölls i Amsterdam, Stockholm och Århus.
For instance, the Stockholm seminar in April 2005 looked at ‘Integration through improved housing and empowerment’ and brought together participants from social housing organisations as well as city administrations and other stakeholders.
Som exempel kan nämnas seminariet i Stockholm i april 2005 om ”integration genom bättre boende och egenmakt” som samlade deltagare från organisationer för subventionerat boende såväl som stadsförvaltningar och andra berörda parter.
Policies should seek to broaden their choices by ensuring equal opportunities in the housing market, in terms of access as well as quality.2.
Politiken bör syfta till att bredda utbudet av bostäder för invandrare genom att garantera lika möjligheter på bostadsmarknaden, när det gäller tillträde såväl som kvalitet.
More intensive use can be made of legislation banning discrimination in the field of service provision, including housing.3.
Lagstiftning som förbjuder diskriminering inom området för tillhandahållande av tjänster, inbegripet bostäder, kan tillämpas i större utsträckning.
Housing codes of conduct can explain in practical terms what housing legislation means in practice.4.
Genom uppförandekoder för boende kan man i praktiska termer förklara vad bostadslagstiftningen innebär i praktiken.
Residence requirements should be assessed on their consistency with housing policies and on their impact on the position of immigrants on the housing market.5.
Bosättningskraven bör fastställas utifrån hur de överensstämmer med bostadspolitiken och hur de inverkar på invandrarnas ställning på bostadsmarknaden.
These surveys could be designed in such a way that they allow European comparison and enable European standard setting to take place.6.
Undersökningarna kan utformas på ett sätt som gör det möjligt att göra jämförelser på europeisk nivå och att fastställa en europeisk standard.
Housing companies can provide training to their employees for this purpose or employ staff with an immigrant background.7.
Bostadsföretag kan tillhandahålla utbildning för sina anställda för detta ändamål eller anställa personal med invandrarbakgrund.
Policies and practices seek to counteract the social exclusion and segregation that is a feature of deprived areas. At the same time, they can reinforce the positive aspects felt by many immigrant residents: support through social, family and ethnic networks, the possibilities provided by the ethnic labour market, quick help for new arrivals, and the presence of ethnic associations.8.
Politik och förfaranden som syftar till att motverka den sociala utslagning och segregation som kännetecknar fattiga områden kan samtidigt förstärka de positiva aspekter som många invandrare bosatta där upplever: stödet från familjen och från sociala och etniska nätverk, de möjligheter som den etniska arbetsmarknaden erbjuder, snabb hjälp för nyanlända och förekomsten av etniska föreningar.
Any inequality in service provision across different areas should be addressed as a priority.9.
Eventuella ojämlikheter mellan olika områden när det gäller tillhandahållandet av tjänster bör åtgärdas som en prioriterad fråga.
Because housing issues directly affect the personal lives of individuals and families, interventions in this field must be particularly careful to respect privacy, to consult with those affected and to avoid discrimination.10.
Eftersom boendefrågan direkt påverkar enskilda individers och familjers liv måste man vid ingripanden inom detta område vara särskilt noga med att respektera privatlivet, samråda med dem som påverkas och undvika diskriminering.
Groups based on ethnic background can also facilitate involvement, raising individuals’ self-confidence by giving them the opportunity to discuss issues with peers and come to a consensus.12.
* kan genom att öka individernas självförtroende, eftersom de får möjlighet att diskutera frågor med likasinnade och komma fram till ett samförstånd.
This chapter discusses immigrants’ economic integration, encompassing both employment and self-employment.
Detta kapitel handlar om ekonomisk integration av invandrare genom anställning eller egenföretagande.
It looks first at admission and considers how immigration models can encourage the matching of supply and demand on the labour market.
Först diskuteras villkoren för beviljande av inresa och hur immigrationsmodeller kan förbättra överensstämmelsen mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden.
It then deals with the assessment and acquisition of skills throughout the labour market career of immigrants, making reference to formal qualifications, other occupational or language skills, and knowledge of working life and the job search process.
Därefter behandlas bedömningen och förvärvandet av kompetens under invandrarnas hela arbetsmarknadskarriär med avseende på formella kvalifikationer, andra yrkeskunskaper, språkkunskaper och kunskap om arbetslivet och arbetssökandeprocessen.
This chapter builds mainly on Common Basic Principle Nr. 3, which notes that ‘employment is a key part of the integration process and is central to the participation of immigrants, to the contributions immigrants make to the host society, and to making such contributions visible’.
Detta kapitel bygger främst på gemensam grundprincip nr 3, där det anges att ”sysselsättningen är en väsentlig del av integrationsprocessen och är avgörande för invandrarnas delaktighet, för invandrarnas bidrag till värdsamhället och för att synliggöra dessa bidrag”.
Common Basic Principles Nr. 5 on education, Nr. 6 on access to institutions, goods and services, and Nr. 9 on participation also set the framework for a discussion of economic integration.
Även gemensam grundprincip nr 5 om utbildning, nr 6 om tillträde till institutioner, varor och tjänster och nr 9 om delaktighet bidrar till ramen för en diskussion om ekonomisk integration.
European governments consistently identify the labour market integration of immigrants as one of their key priorities in the integration field.
De europeiska regeringarna anger genomgående att integration av invandrarna på arbetsmarknaden är en nyckelprioritering på integrationsområdet.
This is because in many countries immigrants, including and especially young immigrants and women, have disproportionately unfavourable outcomes concerning employment rates, unemployment rates, wages, or employment according to qualification.
Detta beror på att siffrorna för sysselsättningsgrad, arbetslöshetsgrad, löner eller arbete i förhållande till kvalifikationer i många länder är oproportionerligt ofördelaktiga för invandrare, särskilt ungdomar och kvinnor.
At the same time, immigrants also form part of the labour force with which Europe and its Member States seek to attain the ‘Lisbon goals’.
Samtidigt utgör invandrarna också en del av den arbetskraft med vars hjälp EU och dess medlemsstater försöker uppnå ”Lissabonmålen”.
Immigration and immigrant integration have a place on the Jobs and Growth agenda not only because they pose particular challenges to the set goals, but also because they can contribute to achieving them.
Invandring och integration har en plats på sysselsättnings- och tillväxtagendan inte endast därför att de innebär en särskild utmaning för uppnåendet av de fastställda målen, utan också därför att de kan bidra till att de uppnås.
From admission to labour market integration: matching supply and demand
Från beviljande av inresa till integration på arbetsmarknaden: överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan
Different admission rules currently apply in the 25 Member States.
I de 25 medlemsstaterna gäller för närvarande olika bestämmelser om beviljande av inresa.
Several countries are giving increased attention to economic migration, using a mixture of different selection models:
Flera länder uppmärksammar den ekonomiska invandringen allt mer och använder sig av en blandning av olika urvalsmodeller: