natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Peoplein Luxembourg (78 %) are most likely to feelvery or fairly attached, followed by people in Sweden and Denmark (both 71 %) (Graph 5).People in the UK are least likely to feelattached (37%), followed by people in Greece (41 %) and the Netherlands (49 %).More than half of the respondents living inthe nine remaining Member States feel veryor fairly attached to Europe.
Förenade kungariket har den lägsta andelen (37 %), följt av Grekland (41 %) och Nederländerna (49 %). Över hälften av desvarande som bor i de andra nio medlemsstaterna anger att de i mycket hög ellerganska hög grad känner sig som en del av Europa.
Graph 5: Feeling attached to Europe
Diagram 5: Andelen som känner sig som en del av Europa
% very + fairly attached
% i mycket hög eller ganska hög grad
% not very + not at all attached
% i ringa grad eller inte alls
Source: Eurobarometer 51.0 — Fieldwork : March-April 1999.
Källa: Eurobarometer 51.0 — Fältarbete i mars–april 1999.
Percentage ‘don't know' not shown.
Andelen "vet ej" visas inte.
% European and nationality
% europeisk och nationell
% nationality and European
% nationell och europeisk
% nationality only
% enbart nationell
majority is very small. In the UK (67 %),Sweden, Finland (both 61 %), Greece (60 %)and, to a slightly lesser extent, Denmark(56 %) national identity is very strong.
(60 %) och i något mindre grad Danmark (56 %) är den nationella identiteten mycketstark.
People in Luxembourg are most likely to feel European only (20 %).
I Luxemburg är man mest benägen att kännasig som enbart europé (20 %).
This is much higherthan in any of the other countries and canbe explained by the high proportion of citizens from other EU countries that reside in Luxembourg.
Det är enmycket större andel än i de andra ländernaoch kan förklaras av den stora andelen invånare som kommer från andra EU-länder.I sju andra länder känner sig dock de allraflesta som européer i någon mån.
Nonetheless, there are sevenother countries where people who feel tosome extent European are in the majority.These are, in rank order, Italy (71 %), Spain(63 %), France (59 %), Belgium (57 %), the Netherlands (55 %), Austria (50 %) and Germany (49 %).
Det är Italien (71 %), Spanien (63 %), Frankrike (59 %),Belgien (57 %), Nederländerna (55 %), Österrike (50 %) och Tyskland (49 %).
In the other EU countries,people who identify only with their ownnationality are in the majority, although in Portugal (52 %) and Ireland (53 %) this
I de andra EU-länderna identifierar sig de flesta förstoch främst med den egna nationaliteten. IPortugal (52 %) och Irland (53 %) väger detnästan jämnt.
Is there a shared European cultural identity?
Finns det en gemensam europeiskkulturell identitet?
The idea of citizenship also implies a sharedcultural identity.
Begreppet medborgarskap förutsätter engemensam kulturell identitet.
38 % of EU citizens agreethat there is a shared European cultural identity and 49 % disagree (1
I dag anser 38 % av EU-medborgarna att det finns engemensam europeisk kulturell identitet,medan 49 % inte instämmer i detta (1) (diagram 7). om detta går dock vitt isäri de 15 medlemsstaterna.
However, there are large differences of opinion about this issue among the 15 Member States.
I Grekland (49 %) och Portugal (47 %) finnsden största andelen som tror på en gemensam europeisk kulturell identitet.
People in Greece (49 %) and Portugal (47 %)are most likely to believe in a shared European cultural identity, followed by people in Germany (43 %) and Italy (42 %).People in Finland (65 %), France and Denmark (both 59 %) are most likely to disagree.
Därefterkommer Tyskland (43 %) och Italien (42 %). IFinland (65 %), Frankrike och Danmark (båda59 %) är man mest benägen att inte instämma i detta.
Although we find lower levels ofagreement among nations where there aremore Eurosceptic people, feeling Europeanand believing in the existence of a shared European cultural identity do not go hand inhand.
Även om det är färre som instämmer i länder med många euroskeptiker, innebär det faktum att man känner sig someuropé inte alltid att man tror på en gemensam europeisk kulturell identitet.
Graph 7: There is a European cultural identity shared by all Europeans
Diagram 7: Det finns en europeisk kulturell identitet som är gemensam för alla européer
% completely and slightly agree
% instämmer helt eller delvis
% slightly and completely disagree
% instämmer i ringa grad eller inte alls
) People were offered five answer options: completely agree, slightly agree, slightly disagree, completely disagree and don’t know.
) Följande fem svarsalternativ gavs: "instämmer helt", "instämmer delvis", "instämmer endast i ringa grad", "instämmer inte alls" samt
Graph 8: Satisfaction with the way democracy works in the European Union
Diagram 8: Uppfattningen om hur väl demokratin fungerar inom EU
% very and fairly
% mycket eller ganska nöjda
% not very and not at all
% inte särskilt nöjda eller inte alls nöjda
However, this average hides large differencesin opinion among the citizens from the 15Member States.
Uppfattningen om hur väl demokratin fungerar inom EU detta genomsnitt döljer sig dock stora attitydskillnader mellan medborgarna från de 15medlemsstaterna.
In Spain and Ireland around6 in 10 people are satisfied while in Denmarkand Sweden around 6 in 10 people are notsatisfied.
I Spanien och Irland äromkring sex av tio nöjda, medan sex av tiointe är nöjda i Danmark och Sverige.
Last but not least, people’s acceptance oftheir European citizenship is dependent onsatisfactory acceptance levels with the waydemocracy works in the European Union.
Sist men inte minst påverkas människorsberedvillighet att acceptera unionsmedborgarskapet av deras uppfattning om hur väldemokratin fungerar inom EU.
Onaverage, 4 in 10 EU citizens are satisfied withthe way democracy works (Graph 8).
I genomsnittär fyra av tio EU-medborgare nöjda med hurdemokratin fungerar (diagram 8). Bakom
Graph 9: Satisfaction with EU democracy Differences between supporters, people who are undecided and opponents of the EU
Diagram 9: Uppfattning om demokratin i EUSkillnader mellan anhängare, motståndare och dem som är tveksamma till EU
Undecided
Tveksamma
Opponents
Motståndare
% satisfied
% nöjda
% not satisfied
% inte nöjda
% don't know
% vet ej
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork: October-November 1999.
Källa: Eurobarometer 52.0 — Fältarbete i okt–nov 1999.
Knowledge of citizens’ rights
Kunskaper om medborgerliga rättigheter
The resignation of the European Commissionin March 1999 made a significant impact onhow people feel about the way democracyworks in the European Union.
Europeiska kommissionens avgång i mars1999 påverkade starkt människors inställning till hur demokratin fungerar inom EU.Andelen nöjda ökade avsevärt efter dennahändelse.
Following the Commission’s resignation, satisfaction levelsincreased significantly.The spring 1999Eurobarometer results indicate that 42 % of EU citizens were satisfied with the waydemocracy works in the European Union,compared to only 35 % in the autumn of1998.
Enligt Eurobarometerundersökningen från våren 1999 var 42 % av EU-medborgarna nöjda med hur demokratinfungerar inom EU, jämfört med bara 35 %hösten 1998.
For Europeans to start thinking of themselves as European citizens, it is also imperative that they are aware of the rights which European citizenship confers on them.
För att européerna ska börja betrakta sig somunionsmedborgare måste de vara medvetnaom de rättigheter som unionsmedborgarskapet ger.
Inorder to measure people’s knowledge of theirrights as European citizens, respondents tothe autumn 1996 survey had a list of rightsand obligations read out to them and wereasked whether each of these was true orfalse (Graph 10).
För att man skulle kunna mäta kunskapsnivån i det här avseendet fick deltagarna i Eurobarometerundersökningen hösten1996 en förteckning över rättigheter ochskyldigheter uppläst, och ombads tala omvilka påståenden som var sanna respektivefalska (diagram 10).
People who regard their country’s membership of the EU as a good thing (supporters)are significantly more likely to be satisfiedthan people who regard their country’smembership as a bad thing (opponents)(Graph 9).
Fler är nöjda bland dem som anser att det ärbra att landet är med i EU (anhängare) änbland dem som ser negativt på EU-medlem-skapet (motståndare) (diagram 9).
Graph 10: Knowledge of citizens' rights
Diagram 10: Kunskaper om medborgerliga rättigheter
You are allowed to study in any EU country
Man får studera i vilket EU-land som helst
You are allowed to seek work placements with firms in other EU countries
Man får söka arbete på företag i andra EU-länder
You are allowed to travel around the EUwithout showing your passport or identity card
Man kan resa inom EU utan attvisa pass eller ID-kort
You have to have a work permit in order to be able to work in another EU member country
Det krävs arbetstillstånd för att få arbetai en annan EU-medlemsstat
You are allowed to vote in local elections inin another EU country, if you are resident there
Man får rösta i lokala val i en annan EU-medlemsstat om man är bosatt där
There is a common telephone number of emergency services in all EU countries
Man kan ringa till polis, ambulans o.d. på samma telefonnummer i alla EU-länder
You have to change your driving licence whenyou move to another EU country
Man måste byta körkort i samband med flyttning till ett annat EU-land
Source: Eurobarometer 46.0 — Fieldwork : October-November 1996.
Källa: Eurobarometer 46.0 — Fältarbete i okt–nov 1996.
People were uncertain about the other statements with equal numbers believing them tobe true and false.
var ungefär lika vanligt att deltagarna svarade "sant" som att de svarade "falskt".
To find out about yourrights, contact Europe Direct: http://europa.eu.int/europedirect
Om duvill veta exakt vilka rättigheter du har kan dubesöka webbplatsen Europa Direkt: http://europa.eu.int/europedirect.
Anumber of regularly asked questions from the Eurobarometersurvey look at people’s knowledge about and support for the European Union.
En rad frågor som regelbundet ingår i Eurobarometerundersökningen gäller människors kunskaper om Europeiska unionen och i vilken utsträckning de stöder EU.
Only 26 % of EU citizens feel they low (
26 % av EU-medborgarna anser att de vet
Respondents to the autumn 1999 Eurobarometer survey were asked how much they know about the European Union, itspolicies and its institutions by selecting from a card a number — on a scale from 1 to 10 — which best represents their perceived knowledge about the European Union.
Deltagarna i Eurobarometerundersökningen hösten 1999 ombads betygsätta sina kunskaper om EU, dess politik och dess institutioner genom att på ett kort välja den siffra – på en skala från 1 till 10 – som de ansåg närmast motsvarade deras kunskaper om Europeiska unionen.
The higher the number they select, the more they feel they know about the EU.
Ju högre siffra deltagarna valde, desto bättre kunskaper ansåg de att de hade om EU.
Table 1: Self-perceived knowledge of EU affairs. Autumn 1999 (in %, EU-15)
Tabell 1: Uppfattning om de egna kunskaperna i EU-frågor Hösten 1999 (%, EU-15)
Scale
Betyg
These are average results for the populationof the 15 European Union Member States.
Detta är genomsnittet för befolkningen i EU:s 15 medlemsstater.
Inorder to depict the large amount of variationthat exists between the 15 countries, Graph11 shows each country’s average score (1).
I diagram 11 angesvarje lands genomsnitt för att visa de storaskillnader som råder mellan medlemsstaterna (1).
Ascan be seen, knowledge levels range from alow of 3.4 in the UK to a high of 5.25 in Austria.
Av diagrammet framgår att kunskapsnivån varierar från 3,4 i Förenade kungarikettill 5,25 i Österrike.
1 (know nothing at all)23456789
1 (Inga kunskaper)23456789
The survey also measures people’s awarenessof nine of the European Union’s institutions(Graph 12).
I undersökningen fastställs också hur medvetna människor är om de nio EU-institutio-nerna (diagram 12).
The institutions included in thesurvey are the European Parliament, the European Commission, the Council of Ministers, the Court of Justice, the European Ombudsman, the European Central Bank, the European Court of Auditors, the Committeeof the Regions and the Social and Economic Committee.
Följande institutioneringick i undersökningen: Europaparlamentet,Europeiska kommissionen, ministerrådet, EG-domstolen, EU-ombudsmannen, Europeiskacentralbanken, revisionsrätten, Regionkommittén samt Ekonomiska och sociala kommittén.
10 (know a great deal)Don't know Average score
10 (Goda kunskaper)Vet ej Genomsnitt
Graph 11: Levels of perceived knowledge about the EU
Diagram 11: Uppfattning om de egna kunskaperna i EU-frågor
‘Knowa great
"Goda kunskaper"10
1 at all'
"Inga kunskaper"1
UK average
Genomsnitt
Average scores are based on a scale of 110
Genomsnitt baserade på skalan 1–10.
The average scores, or means, show the central tendency of the responses and represent the sum of the responses for eachof the 10 points on the scale times the value of each point divided by the total number of responses.
Genomsnittet visar svarens allmänna tendens och motsvarar summan av svaren för var och en av de tio punkterna på betygsskalan multiplicerat med betygssiffran dividerat med det totala antalet svar.
Graph 12: Have you ever heard of …? (EU-15)
Diagram 12: Har du hört talas om ...? (EU-15)
The Social and Economic Commitee
Ekonomiska och sociala kommittén
people feel they know about the EU, themore likely it is that they have heard of the EU institutions (Table 2).
Ju mer man anser sig veta om EU, desto troligare är det att man har hört talas om deolika europeiska institutionerna (tabell 2).
People are most likely to have heard of the European Parliament (91 %), followed by the European Commission (78 %) and the European Central Bank (69 %).
Sannolikheten är störst att man har hörttalas om Europaparlamentet (91 %), följt av Europeiska kommissionen (78 %) och Europeiska centralbanken (69 %).
People areleast likely to have heard of the threeyoungest EU institutions — the Committee ofthe Regions (26 %) and the Social and Economic Committee (34 %) — and the European Ombudsman (31 %). The more
Minst kända ärde två nyaste EU-institutionerna – Regionkommittén (26 %) och Ekonomiska och sociala kommittén (34 %) – och EU-ombuds-mannen (31 %).
Table 2: Awareness levels of the EU institutions by self-perceived knowledge about the European Union (in %)
Tabell 2: Deltagarnas kännedom om de europeiska institutionerna i förhållande till det betyg de satt på sina kunskaper om EU (%)
High knowledge level
Genomsnittliga kunskaper
Average knowledge level
Goda kunskaper
Low knowledge level
Dåliga kunskaper
Support for European Union membership
Stöd för EU-medlemskapet
The Eurobarometer’s most popular indicatorof EU support was introduced in 1973.Itmeasures whether people think their country’s membership to the European Union is agood thing, a bad thing or neither good norbad (Graph 13).
Eurobarometerns mest använda indikatornär det gäller stödet för EU infördes 1973.Vad man vill ta reda på är om folk anser att EU-medlemskapet är bra eller dåligt, ellervarken bra eller dåligt (diagram 13).
In the spring of 1991, support levels reachedan all-time high of 72 %.The economicwell-being of Europeans was high andunemployment levels were low during thisperiod.
Våren 1991 nådde stödet en höjdpunkt på 72 %. Vid den tidpunkten var européernasekonomiska välstånd stort och arbetslösheten låg.
Furthermore, people were lookingforward to the advantages they would soonreceive from the forthcoming European‘single market’.
Man såg också fram emot de fördelar som den europeiska "inre marknaden"skulle föra med sig.
In Germany, the significantsurge in support levels can in part beexplained by the euphoria that existed following the country’s reunification.
I Tyskland kunde detkraftigt ökade stödet delvis förklaras aveuforin efter landets återförening.
Supportwas particularly widespread among the citizens of the former Democratic Republic of Germany who have been included in the Eurobarometer sample from 1990 onwards.Unfortunately, the sense of optimism causedby the reunification was short-lived and thisaffected people’s perceptions of the European Community.
Stödetvar särskilt starkt i före detta Östtyskland,som ingått i Eurobarometerundersökningarna sedan 1990. Den optimism som återföreningen innebar var dock tyvärr kortlivad, ochdetta påverkade även inställningen till EU.
In East Germany, support levels dropped from 87% in the autumnof 1990 to 55 % in the autumn of 1992; in West Germany, they fell from 69 % to 57 %during this period.
I Östtyskland minskade stödet från 87 %hösten 1990 till 55 % hösten 1992. I Västtyskland minskade stödet från 69 % till57 % under samma period.
During the years that the Community consisted of nine countries, that is from 1973 to1980, support fluctuated between a high of63 %, measured in the autumn of 1975, anda low of 53 %, measured in the spring of1976, the spring of 1978 and the autumn of1980.
Under de år då EG bestod av nio länder, dvs.1973–1980, varierade stödet mellan 63 %som högst hösten 1975 och 53 % som lägstvåren 1976, våren 1978 och hösten 1980. Enmajoritet var för ett EG-medlemskap underdessa år.
The next decade, during which the Community expanded to include Greece,Spain and Portugal (1), is marked by a far lessvolatile public opinion, with support formembership increasing from 50 % in 1981 to65 % in 1987.
Under nästa årtionde, då Grekland, Spanienoch Portugal blev medlemmar (1), var folkopinionen mycket mer stabil. Stödet förmedlemskap ökade från 50 % 1981 till 65 %1987.
In the spring of 1988, supportdropped significantly to 58 %.
Våren 1988 minskade stödet betydligttill 58 %.
This drop —possibly representing public anxiety concerning the reform of both the Community’sfinancial system and the common agricultural policy, which was agreed in February1988 — turned out to be only temporary.
Denna minskning visade sig vara avtillfällig natur, och kan ha berott på en oroinför de reformer av EG:s finansiella systemoch den gemensamma jordbrukspolitikensom man beslutade om i februari 1988.
Inthe autumn of 1988, support levels rose to66 % and until the end of the 1980s aroundtwo in three citizens supported their country’s membership.
Hösten 1988 ökade stödet till 66 %, och fram tillslutet av 1980-talet stödde två av tre medborgare det egna landets EG-medlemskap.
Greece joined in 1981; Spain and Portugal joined in 1986.
Grekland gick med i EU 1981. Spanien och Portugal blev medlemmar 1986.
Graph 13: Support for European Union membership 1981—99 EU average
Diagram 13: Stöd för EU-medlemskapet EU-genomsnittet 1981–1999
Membership ‘good thing' (
Medlemskapet "bra" (
Membership ‘neither good nor bad' (1)
Medlemskapet "varken bra eller dåligt" (1)
)EU average figure is for EU-15 from Spring 1995
) EU-genomsnittet gäller EU-15 våren 1995.
Source: Eurobarometer — Trend.
Källa: Eurobarometer — Trend.
the resignation of the European Commissionin March 1999, support for EU membershipfell to 49 % but this drop turned out to betemporary as support levels were back up to51 % by autumn 1999 (Graph 14).
minskning visade sig dock vara tillfällig,eftersom stödet hade ökat till 51 % redanhösten 1999 (diagram 14).
The 1990s clearly represent the period whenpublic support for the European Union wasat its weakest.
I mitten av 1990-talet var det folkliga stödetför Europeiska unionen som svagast.
Following
Denna
Graph 14: Support for European Union membership net results79
Diagram 14: Stöd för EU-medlemskapet
% Good thing
% bra
% Bad thing
% dåligt
Percentage ‘don't know' and ‘neither good nor bad‘ not shown.
Andelen "vet ej" och "varken bra eller dåligt" visas inte.
At 23%, theproportion of people who feel unable tomake a judgment is the same in 1999 as itwas in 1983 (Graph 15).
Andelen som inte hade någonbestämd åsikt låg på samma nivå (23 %)1999 och 1983 (diagram 15).
Another long-standing question measureswhether people feel their country has benefited from membership.
En annan fråga som funnits med länge ärom man anser att landet har gagnats avmedlemskapet.
Back in 1983,when the question was first asked, 52 % ofthe people living in the 10 Member Statesof the EEC believed their country had benefited, compared to 25% who felt theircountry had not benefited.
När frågan ställdes för första gången (1983) ansåg 52 % av människorna i de tio EG-medlemsstaterna attderas land hade gagnats, medan 25 %ansåg att landet inte hade gagnats.
Nowadays, thepublic is more divided on this issue: onaverage, 46 % of the citizens from the 15
I dagråder det mer delade meningar på denpunkten. I genomsnitt tycker 46 % av medborgarna från de 15 medlemsstaterna att
‘Not benefited' (
"Har ej gagnats" (
19 Year 83
År
the UK, less than 3 in 10 people feel thattheir country has benefited from EU membership.
Förenade kungariket anser färre än tre av tioatt landet har gagnats av EU-medlemskapet.
People in Ireland are by far most likely to beof the opinion that their country has benefited (88 %), followed at a distance by people in Portugal (77 %) (Graph 16).
På Irland finns den största andelen som tycker att landet har gagnats (88 %), följt av Portugal (77 %) (diagram 16).
At leasthalf of the people in Luxembourg, Greece,the Netherlands, Denmark, Spain, Italy and Belgium share this opinion.
I Luxemburg,Grekland, Nederländerna, Danmark, Spanien,Italien och Belgien instämmer minst hälftenav medborgarna i detta. I Sverige samt i
% Not benefited
% har ej gagnats
The process and speed of European integration
Det europeiska integrationsarbetetoch integrationstakten
The autumn 1998 Eurobarometerincludedthe following question:
Hösten 1998 ställdes följande fråga i Eurobarometerundersökningen:
‘The process of European integration started50 years ago.
"Det europeiska integrationsarbetet inleddes för 50 år sedan.
During this time, would yousay that a great deal, a fair amount, verylittle or nothing at all has been achieved interms of integration?’
Anser du att man underdenna period har åstadkommit mycket,ganska mycket, mycket litet eller ingentingalls när det gäller integrationen?"
At 75%, people in Luxembourg and Denmarkare most likely to feel that a great deal or afair amount has been achieved in terms of European integration, followed by people in Spain (70 %), Ireland and Greece (both 66%).The only two countries where less than halfof the people hold the view that a great dealor a fair amount has been achieved are Italy(41 %) and the UK (42 %).
I Luxemburg och Danmark finns den störstaandelen (75 %) som anser att man har åstadkommit mycket när det gäller den europeiska integrationen, följt av Spanien (70 %),Irland och Grekland (båda 66 %). Det är barai Italien (41 %) och i Förenade kungariket(42 %) som färre än hälften anser att manhar åstadkommit mycket eller ganska mycket.
It is rather surprising to find the generally pro-European Italians at the bottom of the list, somethingwhich can probably be interpreted as theirway of saying that not enough has beenachieved during these past 50 years (Graph17).
Det faktum att de allmänt proeuropeiska italienarna hamnat i botten äranmärkningsvärt, men kan förmodligen tolkas som ett uttryck för att de anser attman inte har åstadkommit tillräckligt underde senaste 50 åren (diagram 17).
On average, 11 % of Europeans believe agreat deal has been achieved during the past50 years and a further 43 % feel a fairamount has been achieved.
I genomsnitt anser 11 % av européerna attman har åstadkommit mycket under desenaste 50 åren och 43 % anser att man haråstadkommit ganska mycket.
Around a thirdof the European public feels that very little(29 %) or nothing at all (5 %) has beenachieved.
Omkring entredjedel anser att man har åstadkommitmycket litet (29 %) eller ingenting alls (5 %).
Graph 17: European integration: how much has been achieved during the past 50 years?
Diagram 17: Den europeiska integrationen: Vad har åstadkommits under de senaste 50 åren?
% a great deal and a fair amount
% mycket eller ganska mycket
% very little and nothing at all
% mycket litet eller ingenting
Source: Eurobarometer 50.0 — Fieldwork: October-November 1998.
Källa: Eurobarometer 50.0 — Fältarbete i okt–nov 1998.