natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, it goes without saying that it is in the interest of all, for reasons of effectiveness and economy, to use the results of the 1992-93 water monitoring report as part of the zero point assessment on these stations. It would then be possible to evaluate the impact of the action programme, using the second water monitoring report (1996-97) on these stations as one of the indicators for the evaluation.
Men självklart ligger det av effektivitetsskäl och ekonomiska skäl i allas intresse att använda resultaten från vattenövervakningsrapporten från 1992-1993 som en utgångspunkt för utvärderingen av det första programmet, och resultaten från 1996-1997 som en indikator för utvecklingen.
Later results and/or additional stations will of course also be made use of, particularly if the programmes have started late.
Senare resultat och nya provtagningsplatser skall naturligtvis också användas, särskilt om programmen har satts igång sent.
Lb, Annex V.2.a, Article 3.1, Annex I.A.I and I.A.2) and eutrophication (Annex I.A.3, Annex V.2.a, Article 6.1.C);
c) Riktlinjer för god jordbrukssed och främjande av deras tillämpning (artikel 4.1 och 4.2, bilaga VI).
b) description and justification of the designated vulnerable zones (including map), and of the extensions or additions carried out or envisaged (Article 3.2, 3.4 and 3.5, Annex V.2.b, Annex V.3); c) an account of the principal measures contained in each action programme (Annex V.4.a, Annex III.l and 2), and a description of the precise manner in which limits are being applied for the annual land application of organic nitrogen compounds (Annex V.4.b, Annex III.2, III.3 and III.4); d) the results of the evaluation of the action programmes in each vulnerable zone (Annex V.4.d, Articles 4.6 and 5.7, Article 6, Article 5.3.a, Annex V.4.d).
b) Beskrivning av känsliga områden och motivering till varför de har utsetts (med karta), och utvidgningar eller tillägg som har gjorts eller som planeras (artikel 3.2, 3.4 och 3.5, bilaga V2.b och V.3).
The form of the 'appropriate monitoring programme' for evaluating effectiveness of action programmes (Article 5.6) is left to the discretion of Member States, with the exception of the results from monitoring of receiving waters.
c) Sammanfattning av de viktigaste åtgärderna i varje åtgärdsprogram (bilaga V.4.a, bilaga III.
The Member State will therefore be able to adapt its monitoring/assessment methods to:
1 och III.2), och beskrivning av hur man exakt tillämpar begränsning av årlig spridning på mark av organiskt kväve (bilaga V.4.b, bilaga III.2, III.3 och III.4).
• local environmental conditions (Article 5.b);
— lokala miljöförhållanden (artikel 5.3 b),
• the means of determining the various contributions to nitrogen inputs (agricultural and other sources —Article 5.a);
— metoderna för att bestämma från vilka olika källor kvävet kommer (jordbruksverksamhet och andra källor - artikel 5.3 a),
• the behaviour of nitrogen compounds in soils and waters (Annex I.B.I and I.B.2), and the difficulties of monitoring connected with hydrology, pedology and local hydrogeology (Annex I.A, Article 5.3.b);
— kväveföreningarnas uppträdande i vatten och mark (bilaga I.B.2), och problem med övervakningen som beror på hydrologi, pedologi och lokal hydrogeologi (bilaga LA, artikel 5.3 b); modellberäkning är lämplig,
• the importance of monitoring intermediate soils and aquatic environments, reacting quickly to the measures taken locally in the field in order to evaluate the effectiveness, and to answer — by forecast modelling and estimations —: the question in Annex V.e on foreseeable timescale of response of waters and the margin of uncertainty.
— vikten av att övervaka mellanliggande mark- och vattenmiljöer som reagerar snabbt på lokala åtgärder för att bedöma effekterna på platsen, och för att genom prognosmodeller och skattningar svara på frågan i bilaga V.4 e om när vattenområdena kan förväntas uppfylla målsättningarna i åtgärdsprogrammet, samt ange graden av osäkerhet.
The guide will therefore develop a range of complementary options, to be chosen in full or in part according to the understanding of economic and physical factors, farming practices and local environmental conditions based on the DPSIR plan given below.
I denna vägledning kommer vi därför att presentera ett antal kompletterande alternativ. De olika alternativen kan användas helt eller delvis med utgångspunkt från en bedömning av ekonomiska och fysiska faktorer, jordbrukssed, och lokala miljöförhållanden enligt den plan som presenteras nedan (DPSIRplanen).
This evaluation is measured at each stage and can contribute usefully to the evaluation of the overall effectiveness of the programme, to the interpretation of each indicator, predicting the future and adjusting the reorientation of measures accordingly (Article 5.5, 5.7, Annex V.4.c and V.4.e).
Den utveckling som mäts i varje fas kan användas vid den samlade utvärderingen av programmets effekter, tolkning av indikatorerna och prognostisering. Åtgärderna kan därefter justeras i enlighet med detta (artikel 5.5,5.7, bilaga V.4 c och V.4 e).
It is difficult to avoid using nitrogen fluxes, whether for application onto soils (consumption of fertilisers, livestock manure) or inputs to surface waters, groundwaters, and the marine environment, in order to interpret correctly the eutrophication phenomena, despite the risk of climatic variations introducing dilution, the measured fluctuations in nitrogen concentration and eutrophication phenomena. This approach is also necessary to evaluate in real terms the reduction of agricultural nitrogen contributions as the main objective of the programmes, (recitals 2 and 11, and Article 5.3).
Det är svårt att undvika att använda sig av kväveflöden (trots klimatfaktorn som kan innebära utspädning), både när det gäller spridning på marken (stall- och handelsgödsel) och tillförsel till ytvatten, grundvatten och havsmiljön, för att göra en korrekt tolkning av variationer i kvävehalten och den uppmätta eutrofieringen, samt för att göra uppskattningar av minskningen av kvävetillförseln från jordbruket vilket är programmens huvudmål (skäl 2 och 11, och artikel 5.3).
Evaluation of action programmes
Utvärdering av åtgärdsprogram DPSIR-planen (*)
Possible indicators
Förslag på indikatorer
(general tendencies)
(allmänna tendenser)
• Use of the soils — Density of livestock-farming
Markanvändning - djurtäthet
• Nitrogen consumption (chemical and organic fertilisers) in agriculture
Kväveförbrukning inom jordbruket (kemiska och organiska gödselmedel)
(nitrogen sources towards the aquatic environment)
(kväveutsläpp i vattenmiljön)
• Diffuse nitrogen contributions (runoff + percolation)
Diffusa kvävekällor (avrinning och vattennedträngning)
• Point sources (urban and industrial wastewater, livestock-farming direct discharge, aquaculture, etc.)
Punktkällor (avloppsvatten från tätorter och industrier, direkta utsläpp från boskapsuppfödning, vattenbruk etc.)
• Air deposition, biological fixing of nitrogen
Nedfall från luften, biologisk kvävefixering
Status of aquatic environments and impact of nutrient contributions
Kväve i grundvatten, ytvatten (och i synergi med fosfor), sediment och havsvatten
Nitrogen in underground waters, surface waters (and phosphorus synergy), sediments and marine waters
(vattenmiljön och inverkan från växtnäringsämnen)
Eutrophication criteria (chlorophyll, frequency of blooms, oxygen, macrophytes, etc.)
Kriterier för eutrofiering (klorofyll, blomningar, syre, makrofyter etc.)
Effectiveness of the actions
(åtgärdernas effekter)
Implementation of measures in the field practices
Genomförande av åtgärderna i praktiken
Evaluation of the effects of the actions, on soils (analyses, agronomic monitoring, etc.), intermediate waters, aquatic environments
Utvärdering av åtgärdernas effekter på marken (analyser, jordbruksövervakning etc), mellanliggande vatten, vattenmiljö
Retention, response times (models)
Retention och responstid (modeller) i vattenområdena
' The abbreviation is derived from the initial letters of the stages of the plan.
(*) Förkortningen består av de första bokstäverna i planens olika faser.
Initially, the guide proposes only assessment of fluxes due to land application (fertilisers and liquid manures) or on 'stresses' to the soil (as also asked in the Eurostat questionnaires/OECD), and an estimate of the overall discharge of agricultural nitrogen into the aquatic environment compared with other sources of nitrogen (each Member State having its own methods of calculation and field measurement accompanied by retention and denitrification coefficients).
I första hand föreslår vi i denna vägledning endast uppskattning av flöden som härrör från spridning på marken (stall- och handelsgödsel) eller från "påfrestningar" på marken (samma information som i frågeformulären från Eurostat/OECD) och uppskattning av de totala kväveutsläppen från jordbruket i vattenmiljön jämfört med andra kvävekällor enligt artikel 5.3 (varje med lemsstat har sina egna beräknings- och mätmetoder samt koefficienter för retention och denitrifiering).
Reporting on this data is not strictly imposed by the directive, and Member States will be able to use other forms of evaluation of their situation and the effectiveness of their programme.
Man är inte strikt skyldig att rapportera dessa uppgifter enligt direktivet, och medlemsstaterna kan använda andra sätt att bedöma sin situation och effekterna av sitt program.
Nevertheless, these evaluations satisfactorily answer Article 5.3, Annex LB, Articles 3.2, 3.3 and 4.5 and Annex V.4.d, and can be used by the Commission to fulfil its obligations of comparison and data collection at Community level in accordance with Article 11 of the directive, for presentation of a summary report to Member States, Council and Parliament, and to the general public in 2001 (Aarhus Convention).
Dessa uppskattningar svarar dock mot bilaga l.B, artikel 3.2, 3.3 och 4.5, samt bilaga V.4 d, och kan användas av kommissionen vid den jämförelse och datainsamling på gemenskapsnivå som utgör grunden för den sammanfattande rapporten (artikel 11) till medlemsstaterna, rådet, parlamentet och allmänheten år 2001 (Århuskonventionen).
These are presented by topic, following the logic of Chapter 2.2 (and of Annex V to the directive):
Förslagen presenteras i ämnesföljd.
3.1. assessment and maps of water quality evolution (nitrates, eutrophication) since the first monitoring report (1992-94).
3.1 Redogörelse för vattenkvaliteten tillsammans med kartor (nitrater, eutrofiering) -övervakning 1996-1998, och redogörelse för utvecklingen sedan den första över vakningsrapporten (1992—1994).
Changes made to the monitoring network (at national level, and within each vulnerable zone);
Ändringar av övervakningsnätet (på nationell nivå och inom varje känsligt område).
3.2. map of the vulnerable zones, and of revisions or additions made since the first des ignation, together with their justification;
3.2 Karta över känsliga områden, och ändringar eller tillägg sedan de först utsågs, till sammans med motivering.
3.3. development/promotion/implementation of code(s) of good practice;
3.3 Framtagning, främjande och genomförande av riktlinjer för god jordbrukssed.
3.4. summary of the principal measures applied in each vulnerable zone (or coherent group of zones), the way of setting of limits for the land application of organic nitrogen, and reinforced actions (based on a cost-effectiveness approach);
3.4 Sammanfattning av de viktigaste åtgärderna för varje känsligt område (eller grupper av liknande områden), villkor för begränsningar av spridning på mark av organiskt kväve, och ökade insatser (med hänsyn tagen till kostnadseffektivitet).
3.5. evaluation of the action programmes in each vulnerable zone (or coherent group of areas, or homogeneous regions for countries regarding all their territory as a vulnerable zone), together with field surveys and an assessment of their cost-efficiency (');
3.5 Utvärdering av åtgärdsprogrammen i varje känsligt område (eller grupp av liknande områden eller homogena regioner i länder som betraktar hela sitt territorium som känsligt område) beträffande påfrestningar, jordbruksmetoder, mark och vatten miljöer.
3.6. estimates, for each zone or groups of zones, of the future evolution of water quality according to the response time of soil and waterbodies to measures, their effectiveness and the development of other sources of nitrogen in the sector.
3.6 Uppskattningar för varje område (eller grupp av områden) av vattenkvalitetens framtida utveckling med hänsyn till hur lång tid det tar för marken och vattenområdena att reagera på åtgärder, hur effektiva åtgärderna är och med tanke på hur andra kvävekällor utvecklas i området.
(') For the sake of simplicity and clarity, and bearing in mind their interdependence, items 3.3, 3.4 and 3.5 could be handled together by zone or groups of zones for their presentation in the reports.
Eftersom punkterna 3.3, 3.4 och 3.5 hänger ihop med varandra kan de behandlas gemensamt för att göra rapporten enklare och klarare.
Presentation of the stations belonging to the monitoring network for freshwaters and marine waters, and the evolution of nitrate contents and parameters connected with eutrophication taking place between the zero point of the 1992-93 survey (or over the two to three years around this period) and the end of the first programme (1996-97 sur­vey, or over the two years around this period).
Presentation av de provtagningsplatser som ingår i övervakningsnätet för söt- och havsvatten, och redogörelse för utvecklingen av kvävekoncentrationer och parametrar för eutrofiering mellan
In cases where the monitoring was car­ried out over more than one year or was continuous, it is desirable to pool the data over two to three years to obtain a more accurate picture.
Om övervakningen har gjorts under mer än ett år eller är löpande, är det lämpligt att samla uppgifter för två eller tre år för att erhålla en korrektare bild.
The corresponding maps, if possible on a scale of 1:1 000 000 at the national level or 1:250 000 for each zone (or coherent group of zones) should be transmitted, preferably in computerised form, to the Commission.
Kartor, helst i skala 1:1 000 000 för hela landet eller 1:250 000 för varje område (eller grupp av liknande områden), bör lämnas till kommissionen, helst i maskinläsbar form.
If not, a file with the latitude and longitude of each station will be necessary.
I annat fall krävs en fil med angivande av latitud och longitud för varje provtag­ningsplats.
It is desirable to use the Eurostat code for the desig­nation of the stations (see technical codification card, page 18).
Helst bör Eurostatkoden användas för angivande av provtagningsplatserna (se närmare instruktioner för kodningen).
Proposed symbols and colour-codes: cf. following illustrations.
Föreslagna symboler och färgkoder: se illustrationer nedan.
A combination of arrows and colours makes it possible to illustrate simultaneously the current concen­trations and trends since the 1992-94 'zero' point.
En kombination av pilar och färger gör det möjligt att samtidigt illustrera nuvarande koncentrationer och utvecklingstendenserna sedan utgångspunkten 1992­1994.
The 'minimum' quality classes to be represented are 0-24 (2), 25-50, and > 50 mg/1 nitrates for groundwaters, if the directive is complied with, and 0-50, and > 50 mg/1 for watercourses and lakes for potential sanitary use of water criteria only (Annex I.A.I and I.A.2 to the directive). For eutrophication, intermediate levels are generally need­ed, i.e. χ and y, χ being a light degradation level, and y a critical one (in France, for , y = 10 mg/1. Cf. seq-eaux classification).
Som ett minimum bör man återge kvalitetsklasserna 0­24 ('), 25­50, och > 50 mg kväve/1 för grundvatten för att följa direktivets bestämmelser, och 0­50, och > 50 mg/1 för vattendrag och sjöar för att ta hänsyn till eventuell sanitär användning (bilaga I.A.l och I.A.2 till direktivet). För att ange eutrofiering krävs i allmänhet ytterligare nivåer, t.ex. χ och y, där χ betecknar en försämring och y en kritisk försämring (i Frankrike är χ = 2 mg/1 och y = 10 mg/1 [SEQ. Eaux ­ det franska systemet för klassificering av söt­vatten]). En mellanklass för intervallet 40 till 50 mg/1 föreslås också för att på ett harmoniserat sätt återge utvecklingen vid en provtagningsplats i ett område som riskerar att på kort sikt överskrida gränsvärdena (2) (de konstaterade ökningarna i grundvattnet ligger mel­ lan 1 och 2 mg/l/år i områden med intensiv odling eller boskapsuppfödning vilket inne­bär att gränsen på 50 mg/1 kommer att nås inom 5­10 år i vatten med koncentrationer på mer än 40 mg/1 om åtgärder inte vidtas).
The adoption of a common code of classification by all Member States will enable the Commission to draw up an aggregated, readable and simple map showing the quality with respect to nitrates of main water bodies on a European scale, and thus positively respond to its obligations under Article 11 of the directive.
Om medlemsstaterna tillämpar en gemensam klassificeringskod blir det möjligt för kommissionen att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 11 i direktivet och upprätta en överskådlig och tydlig karta som visar vattenkvaliteten vad beträffar kväve i de stör­re vattenområdena i Europa.
In watercourses liable to eutrophication, nitrates disappear to a variable extent through uptake by algae in the summer period, which can skew the monitoring results.
I eutrofierade vattendrag kan kvävet i olika stor utsträckning försvinna under somma­ren på grund av att det tas upp av alger.
The more eutrophicated a water body is, the lower the nitrate level during the summer.
Detta kan förvränga övervakningsresultaten.
The winter average (October-March) is therefore more likely to be truly representative of nitrogen inputs and their evolution in time.
Ett medelvärde från vinterperioden (oktober­mars) är därför mer representativt för mätning av kvävetillförseln och dess utveckling över tiden.
Nevertheless, since the statistical calcula­tions of the 1992-94 'zero' point were generally made on an annual basis, data from the end of the first programme (or from the second monitoring report 1996-98) should logically be on the same basis. A different convention could be proposed for a com­parison with the third monitoring period (2001-02).
Eftersom de statis­tiska beräkningarna för utgångspunkten (1992­1994) i allmänhet gjordes på årsbasis borde uppgifterna från slutet av det första programmet (eller från den andra övervak­ningsrapporten 1996­1998) logiskt sett ha samma bas.
The question does not arise for groundwaters.
Ett annat förfarande skulle
(2) 25 mg/1 is a 'guide value' beneath which, in the case of stability, the directive allows a slowing down of the moni­toring (frequency of eight years: cf.
(') 25 mg/1 är ett riktvärde. Om mätresultaten ligger stabilt under detta värde behöver övervakningsprogrammet enligt artikel 6.1 b i direktivet endast upprepas vart åttonde år.
Proposals of classes and colour codes (mg/1 N03)
Förslag till klasser och färgkoder (mg N0
Surface waters: either the same classes, or introduction of one or two intermediate classes χ and y (e.g. thresholds of 2 mg/1 and 10 mg/1 N03) for the passage from oligotrophic to mesotrophic and eutrophic conditions — these thresholds should be fixed according to sensitivity of the local natural environment to eutrophication, pursuant to Annexes I.A.3 and LB to the directive.
Ytvatten: antingen samma klasser eller med tillägg av en eller två mellanklasser χ och y (t.ex. tröskelvärden på 2 mg/1 och 10 mg/1 NO.i) för övergång från oligotro­piska till mesotropiska och eutropiska förhållanden. Dessa trösklar kan fastställas med hänsyn till hur känslig den lokala naturliga miljön är för eutrofiering, i enlighet med bilagorna I.A.3 och I.B till direktivet.
The class (0 to (x-1)) will then be represented in blue.
Klassen [0 till (x­1)] kommer då att åskådliggöras med blå färg.
If two classes are introduced, they will be represented in pur­ple (0 to (x-1)) and blue (x to (y-1)) (cf. 3.1.8).
Om två klasser införs kommer de att representeras med lila [0 till (x­1)] och blått [x till (y­1)]. (Se 3.1.8.)
Results could thus be presented:
Resultaten kan då åskådliggöras
— either by result tables for each station, with location, average and maximum of concentration, or as a set of raw results with their date, in computerised format;
— antingen med hjälp av resultattabeller för varje provtagningsplats, med angi­vande av plats, genomsnittlig och högsta koncentration, eller som rådata med angivande av datum i maskinläsbart format,
— or by application of the colour code to each station on a background map (at a scale of 1:1 000 000) comprising rivers, watersheds, and, if possible, the exten­sion of the principal groundwaters.
— eller genom användning av färgkoden för varje provtagningsplats på en karta (skala 1:1 000 000) med floder, avrinningsområden och om möjligt huvudsaklig grundvattenutbredning.
Where necessary (very dense network of points, very heterogeneous area) maps on a scale of 1:250 000 could be used to obtain sufficient precision and clarity.
Vid behov (mycket täta provtagningsplatser, mycket heterogent område) kan en skala på 1:250 000 användas för att få tillräcklig pre­cision och tydlighet.
1. map of the maxima,
Karta med de högsta mätvärdena.
Change in χ
Förändring i χ
Form
Färg
To be based on: — average (N03) in groundwaters — winter or annual average (N03) in rivers, lakes, estuaries
Värden som skall användas — för grundvatten: genomsnittlig nitratkoncentration. — för floder, sjöar och flodmynningar: genomsnittlig nitratkoncentration under vintern eller hela året.
The 'open arrow' symbol = > combined with the concentration colour classes makes it possible to combine the expression of the current situation and the trends over four years. If colours are used in order to indicate the trends, the production of separate maps for trends and present concentrations (second monitoring) will be necessary. 3.1.8.
Anm.: Pilsymbolen = > tillsammans med färgen som anger koncentrationsklass gör det möjligt att samtidigt visa nuvarande situation och utvecklingen under fyra års tid. Om färger används för att indikera utvecklingen måste man göra separata kartor för utvecklingen och för de uppmätta koncentrationerna vid andra över­vakningen. 3.1.8
Comments on eutrophication in freshwaters and marine waters
Eutrofiering i sötvatten och havsvatten
Parameters used by the Member State to qualify eutrophication (Annex I.A.3 to the directive).
Parametrar som används av medlemsstaterna för att ange eutrofieringsgrad (bilaga I.A.3 till direktivet).
Quality grade thresholds (eutrophication levels)
Tröskelvärden för kvalitets­klasserna (eutrofieringsnivå)
canals, ponds, lakes, dam reservoirs estuaries manne waters
Kanaler dammar, sjöar, reservoarer
— distribution of phytoplankton species
— Förekomst av fytoplankton.
— comments on macrophytes and their distribution: a) species b) density, repartition, etc.
— Makrofyter och deras utbredning: a) arter.
— frequency, development and duration of planktonic bloom?
— Planktonblomningens frekvens, utveckling och längd.
— others
— Övrigt.
— either by list of stations, with location, environment concerned, comments or classification, and/or parameter values: average and maximum concentration in chlorophyll (April-September, for example);
— Antingen en förteckning över provtagningsplatser med angivande av deras läge, den berörda miljön, kommentarer eller klassificering, parametervärden: genomsnittlig och högsta klorofyllkoncentration (t.ex. april-september),
— or with a map at a scale of 1:1 000 000 (Geographical Information System (GIS)), in common with the map of nitrate monitoring stations, on a background map showing hydrology/watersheds (numbered sites and name in legend).
— eller en karta (Geographical Information System (GIS)) i skala 1:1 000 000, gemensam med kartan över provtagningsplatserna för nitrater, mot en bakgrund som visar hydrologin/flodområden (provtagningsplatserna numreras och namnen anges i teckenförklaringen).
Proposed symbols:
Förslag till symboler:
Δ hot point (small lake, enclosed bay) spread phenomena (river, seaside, etc.)
Punkter (liten sjö, skyddad vik etc.)