natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Intensification of agriculture however, in conjunction with the lack of a rational water resources management scheme, led to pronounced over-exploitation of groundwater resulting in alarming water levels.
Tillsammans med bristen på rationell förvaltning av vattenresurserna har dock intensifieringen av jordbruket lett till en kraftig överexploatering av grundvattnet, vilket resulterat i oroande vattennivåer.
Inparallel, nitrogen fertilisers have caused groundwater deterioration and eutrophication in the River Piniosdelta.
Samtidigt har kvävegödslingen lett till att grundvattenkvaliteten försämrats och att floden Pinios delta eutrofierats.
An Action Plan has been adopted, including a reduction of nitrogen fertiliser application.
Det har antagits en åtgärdsplan, som bland annat syftar till att minska tillförseln av kvävegödsel.
This reduction can be achieved through a set of measures including:
Denna minskning kan åstadkommas genom en rad åtgärder, bland annat följande:
—better effectiveness of N use;—the introduction of new irrigation techniques;—the cultivation of suitable crop varieties.
Kväveupptaget är litet under de första växtstadierna, och nitratförlusterna kan minskas betydligt
Nitrogen uptake is lowduring the initial growing stages and nitrate losses can be considerably reduced by lower pre-sowing Nfertilisation.
Jordbrukarna är nu övertygade om att kvävegödslets effektivitet ökat och att detta kan åstadkommas genom att den rekommenderade mängden delas upppå flera perioder.
In the project, more than 3.200 farmers participated for the period 1996-2000.
Fler än 3 200 jordbrukare deltog i projektet under perioden 1996–2000.
It was estimated that areduction of the applied N fertilisers of about 10 kton for the pilot area of Thessaly(e.g. – 30% for cotton,from 140 to 100 kg N/ha, or –25 % for tomatoes, from 270 to 200 kg N/ha) has occurred.
Det beräknades att tillförseln avkvävegödsel minskade med ungefär 10 kiloton i pilotområdet Thessalien (t.ex. med -30% när det gällerbomull, från 140 till 100 kg N/ha, och med -25 % när det gäller tomater, från 270 till 200 kg N/ha)
A preliminary assessment of the economics of Action Programmes
En preliminär bedömning av åtgärdsprogrammens ekonomi
It is frequently argued that the implementation of Action Programmes is likely to have an impact on awide range of farm-level and regional economic indicators.
Det framhålls ofta att det är troligt att genomförandet av åtgärdsprogrammen kommer att få effekter på enlång rad ekonomiska indikatorer för de enskilda jordbruken och på regional nivå.
Improved practices are likely to have differentdirect costs, may induce changes in the overall farm management and farm constraints or may lead tochanges in crop yields or farm gross output.
Förbättrade metodermedför troligen olika direkta kostnader och kan medföra förändringar i den övergripande jordbruksskötseln och dess förutsättningar.
At the aggregate regional levels, such changes, if taking placesimultaneously for a large number of farms, could lead to indirect impacts on economic sectors linked toagriculture (e.g. providers of specific machinery or of input).
De kan också leda till att avkastningen och bruttoproduktionen förändras.På övergripande regional nivå kan sådana förändringar, om de sker samtidigt på ett stort antal jordbruk, fåindirekta konsekvenser för de ekonomiska sektorer som har anknytning till jordbruket (t.ex. företag somlevererar utrustning eller andra insatsvaror).
Unfortunately, the literature on the economics of practices for complying with Action Programme measures is very scarce.
Tyvärr finns det dåligt med litteratur om de ekonomiska aspekterna av olika metoder för att uppfyllaåtgärdsprogrammens krav.
Also, the information provided in many reports or analyses is rarely complete for arobust economic analysis and sufficiently varying from one report to the other to make any comparisonhazardous.
Den information som ges i många rapporter och analyser är sällan tillräckligtutförlig för att det skall kunna göras någon tillförlitlig ekonomisk analys.
Thus, this chapter presents only a series of simple examples illustrating the economic dimensions related to the implementation of Action Programmes.
Variationerna är också så passstora mellan olika rapporter att det är vanskligt att göra jämförelser. I detta kapitel presenteras såledesendast en rad enkla exempel som illustrerar åtgärdsprogrammens ekonomiska aspekter.
Assessing the direct costs of measures
Bedömning av åtgärdernas direkta kostnader
A review of existing EU cost-studies showed that the costs of measures in action programmes can varywidely among Member States and type of measures.
En genomgång av de kostnadsanalyser som gjorts i EU har visat att kostnaderna för åtgärderna inomprogrammen kan variera kraftigt mellan olika medlemsstater och åtgärder – från 50 till 150 euro per åroch hektar.
However, the review shows that the range 50 to 150per hectare per year can be used only as a first rough though very incomplete estimate.
Genomgången visar dock att dessa siffror bara kan användas som en första grov och ofullständig uppskattning.
Examples of costs quoted in the literature include:
Nedan följer kostnadsexempel från litteraturen:
Crop and land management
Växtodling och markförvaltning
Specific cost information is provided for the French projects presented above.
Det finns kostnadsuppgifter för de franska projekt som presenteras ovan.
Increasing the area of catchcrops in winter is an effective measure for reducing nitrate losses as the crop takes up residual soil nitrogen.Total costs of such practices (soil tillage, seeding, seeds) have been estimated at 125 per hectare per year.
Att öka arealen för odling avfånggrödor under vintern är en effektiv metod för att minska nitratförlusterna eftersom grödorna tar uppkväverester i marken. De totala kostnaderna för denna metod (markbearbetning, sådd och utsäde) harberäknats uppgå till 125 euro per hektar och år.
The presence of buffer strips is also a land management measure that will reduce nitrogen losses throughrunoff and that will prevent direct fertiliser applications into watercourses.
Att upprätta buffertområden är också en markförvaltningsåtgärd som minskar kväveförlusterna genomavrinning och som förhindrar att gödsel direkt förs ut i vattendrag.
Associated costs for a 5 meterwide buffer strip are slightly higher than implementing winter crops (200 per hectare per year).
Kostnaderna för att upprätta ett 5meter brett buffertområde är något högre än kostnaderna för vintergrödor (200 euro per hektar och år).
The costs of additional outdoor storage capacity for manure can be significant.
Det kan vara dyrt att upprätta ytterligare kapacitet för lagring av gödsel utomhus.
Exact investment and operation & maintenance costs vary according to the type of manure, the type of storage and the storage Page 33
De exakta kostnadernaför investeringar, drift och underhåll varierar beroende på vilken typ av gödsel det rör sig om, liksom typav lagring och kapacitet.
Forexample, MAFF (1998) reported average additional manure storage of only 200 m3for beef farms in vulnerable zones compared with more than 2,000 m3 for intensive pig farms.
33 för lagring av gödsel, vilket kan jämföras med en kapacitet på mer än 2 ligare kapacitet på endast 200 m3 000 m3på intensiva svingårdar.
Costs will range from 5 per m3 for simple storage facilities (e.g. lagoons) to 50 per m3 for advanced storage (e.g. concrete tanks with cover to prevent precipitation input and odour emission (see MAFF,1998).
Kostnaderna varierar från 5 euro per m3 för enkla lagringsanläggningar (t.ex. gödselgropar) till 50 euro per m3för mer avancerad lagring (t.ex. betongbehållare som förhindrar att det kommer in regn och tränger utlukt, se MAFF (1998)).
However, it is clear that the unit costs of manure storage rapidly decrease with increasing storagevolume and capacity.
Kostnaderna för lagring av gödsel minskar dock snabbt i takt med ökad volym och kapacitet.
Shifting N-input from mineral to organic fertilisers
Övergång från mineralgödsel till organiskt gödsel för att tillföra kväve
In cases where measures aim at replacing the N input from mineral fertilisers by an equivalent amount of N from organic fertilisers, differences in costs reported in the literature result mainly from differences inthe manure transportation costs.
När det gäller åtgärder för att ersätta mineralgödsel med organiskt gödsel, men behålla samma kvävetillförsel, beror de olika kostnader som rapporterats främst på skillnader i kostnaderna för att transporteragödsel.
A study undertaken in the United Kingdom (MAFF, 1988), for example,showed that the annual cost for manure transport ranged from 25 to 200 per hectare per year for dairyand a pig/poultry farms, respectively.
En undersökning som gjorts i Förenade kungariket (MAFF, 1988), visar till exempel att den årligakostnaden för att transportera gödsel ligger på mellan 25 och 200 euro per hektar och år; den lägre siffranavser gårdar som producerar mjölk och den högre siffran svin-/fjäderfägårdar.
The main reason for the low costs for dairy farms was that thesefarms have more land available.
Den viktigaste orsaken tillatt kostnaderna är så låga för gårdar som producerar mjölk är att de har mer mark att tillgå.
Undertaking soil analysis for optimising N-input to crop needs
Markanalyser för att optimera kvävetillförsel till grödorna
Soil analyses are a promising way of reducing N losses.
Markanalyser är en lovande metod för att minska kväveförlusterna.
Fertilisation based on soil analyses is gaininginterest in a growing number of Member States
I allt fler medlemsstater ökar intressetför gödsling som grundas på markanalyser.
Table VI illustrates the cost2of soil analysis for 3 Member States, France, the Netherlands and Germany.Soil is sampled at three depths (0-30, 30-60, 60-90 cm) in France and Germany and at one depth in the
I tabell VI visas kostnaden2för markanalyser i tre medlemsstater – Frankrike, Nederländerna och Tyskland.I Frankrike och Tyskland tas markprover på tre olika djup (0–30, 30–60 och 60–90 cm), medan det i
Netherlands (0-10 cm).
Nederländerna tas prover på ett djup (0–10 cm).
Frequency of soil analysis
Kostnader perhektar och år(i )
Number ofsoil analysis per year
Lönsamhetsgräns (i kgper hektaroch år) (2)
Costs per hectareand per year(in )
Intervall mellan markanalyserna
Every year
Varje år
(1)Assuming a saving of 0.5 per kg N-input reduced.(2)With and without fertilisation advice costs, respectively.
1)Det antas ett besparingen blir 0,5 euro per kg kväveminskning.2)Med respektive utan kostnader för gödslingsrådgivning.
The table also contains information about the economic break-even point, i.e. the level of saved N-inputwhere the costs of the soil analyses are fully compensated by a reduction in fertilisation costs (providing noyield loss takes place).
Tabellen innehåller också uppgifter om den ekonomiska lönsamhetsgränsen, dvs. den minskning av kvävetillförseln vid vilken kostnaderna för markanalyserna helt kompenseras av de lägre gödslingskostnaderna(förutsatt att avkastningen inte minskar).
The table shows that savings of 10 to 45 kgs of N-input per year would fully
Tabellen visar att besparingar på 10–45 kg kväve per år heltskulle kompensera kostnaderna för markanalyserna.
The data for France have been obtained from the previously mentioned “RDP project”.
Uppgifterna för Frankrike har hämtats från det RDP-projekt som nämnts tidigare. Informationen för Nederländernahar lämnats av Nederlandse Nutriënten Management Instituut (NMI).
Data for Germany are takenfrom the Baden-Wurtenberg Bundesland report.
Tysklands uppgifter har tagits från rapportenfrån Baden-Württemberg.
Situations with N-applications significantly higher (double) than crop requirements are still found inmany areas and regions of the European Union.
I många områden och regioner i Europeiska unionen finns det fortfarande exempel på att det tillförsbetydligt mer kväve (dubbelt så mycket) som grödorna behöver.
Under such situations, a reduction in the total N-appli-cations is unlikely to lead to any significant yield loss.
Under sådana förhållanden är det intetroligt att en minskning av den totala kvävetillförseln kommer att leda till att avkastningen minskar inågon större utsträckning.
Indeed, significant yield decreases that would resultfrom N-application reduction are not reported in the literature and reports.
I litteratur och rapporter nämns inte några exempel på att en minskad kvävetillförsel skulle leda till en betydligt mindre avkastning.I många rapporter konstateras istället att mindrekväve kunnat tillföras utan att avkastningen försämrats, på grund av positiva effekter av förbättrademetoder (t.ex. en ökning av antalet gödslingstillfällen).
In fact, many reports mentionreductions in inputs without any yield reduction because of the positive impact of improved practices (e.g.increasing the number of fertiliser applications).The above underlines the need for development ofrigorous and coherent recommendations for a balanced fertilisation, which take into account the specificconditions of the zone concerned (soil conditions, soil type and slope, climatic conditions), the land useand agricultural practices, including crop rotation systems and irrigation.
Detta visar att det måste utvecklas stränga ochsamstämmiga rekommendationer för en balanserad gödsling, där hänsyn tas till de specifika villkoren i detaktuella området (markförhållanden, marktyp, sluttning och klimatförhållanden), markanvändning ochjordbruksmetoder (bland annat växtföljd och bevattning).
This fertilisation should be based on a balance between the foreseeable nitrogen requirements of the cropsand the nitrogen supply to the crops from:
Gödslingen bör grundas på en avvägning mellan grödornas förutsebara kvävebehov och kvävetillförseln tillgrödorna från
—the soil itself, i.e. the amount of nitrogen present in the soil at the moment when the crop starts to useit, and the supply through the net mineralisation of the reserves of organic nitrogen in the soil;
– själva marken (dvs. kvävehalten i marken då grödorna börjar utnyttja kvävet, och tillförsel via nettomineralisering från reserverna av organiskt kväve i marken),
—both organic and chemical fertilisation, plus N atmospheric deposition and biologic fixation.
– både organisk och kemisk gödsling plus atmosfäriskt kvävenedfall och biologisk fixering.
Moreover, development of training and extension services appears essential for a wide adoption of theserecommendations, as well as of codes of good fertilisation practice, by farmers.
Dessutom verkar det vara nödvändigt att utveckla utbildnings- och rådgivningsverksamheten för att jordbrukarna i stor utsträckning skall följa dessa rekommendationer och tillämpa bra gödslingsmetoder.
It is striking to note that the large range of effective fertiliser applications recorded within the European Union is accompanied by a large range of formal recommendations that can not always be understood bydifferences in crop variety or yield and climatic, soil, and hydrological conditions.
Det är slående att den långa raden av gödslingsmetoder i Europeiska unionen åtföljs av många olikaformella rekommendationer som inte alltid kan förklaras av skillnader mellan olika grödor, avkastning,klimat eller mark, eller hydrologiska förhållanden.
Table VII presentsrecommended N-input per kg of biomass harvested for Member States from the northern part of the European Union.
I tabell VII visas den rekommenderade kvävetillförselnper kg skördad biomassa för medlemsstaterna i EU:s norra del.
The sometimes large differences illustrated in this table (e.g. from 1 to 2 at the extremefor sugar beet) underline the need for more rigorous, agronomically and environmentally justified recommendations in each Member-State.
De stora skillnader som kan finnas enligtdenna tabell (t.ex. mellan 1 och 2 när det gäller sockerbetor) tyder på att det i alla medlemsstater krävsstränga rekommendationer som utarbetas med hänsyn till agronomiska och miljömässiga faktorer.
Table VII — Recommended N input levels for major crops relative to thebiomass harvested (in kg per ton of product – compiled by EFMA, 2001 from M.S. formal advices)
Tabell VII — Rekommenderad kvävetillförsel för viktigare grödor i förhållandetill skördad biomassa (i kg per ton produkt – informationen, somsammanställts av EFMA 2001, bygger på medlemsstaternas formella råd)
Cost-effectiveness analysis
Kostnadseffektivitetsanlays
It is important to ensure public funds are allocated to measures and regions according to their potential in solving nitrate losses and eutrophication problems.
Det är viktigt att se till att de offentliga medlen fördelas mellan åtgärder och regioner med hänsyn till derasförutsättningar att lösa problemen förknippade med nitratförluster och eutrofiering.
It is thus important to compare the costs of different measuresor programmes to their impact or effectiveness, in reducing drinking water or eutrophication problems.
Det är således viktigtatt sätta kostnaderna för olika åtgärder eller program i relation till hur effektiva de ärför att minska eutro-fierings- och dricksvattenproblemen.
Studies assessing the cost-effectiveness of different measures and programmes are extremely rare althoughtheir usefulness for policy making and allocation of scarce financial resources is clear.
Det är mycket ovanligt med undersökningar där man bedömer de olika åtgärdernas och programmenskostnadseffektivitet, även om sådan undersökningar otvivelaktigt är betydelsefulla då beslut skall fattas ochknappa ekonomiska resurser fördelas.
An example of such analysis is reported (Bel et al - 1999) for the Bièvre-Liers region in France.
Ett exempel på en sådan analys har rapporterats (Bel et al - 1999) från regionen Bièvre-Liers i Frankrike.Såsom framgår av tabell VIII jämförs i rapporten två program med hänsyn till effekter på kväveutsläpp, kvävekoncentrationer i grundvattnet och kostnader.
As illustrated in the table VIII, this report compared two programmes in terms of their impact on N-emissions, N-concentration in groundwater and costs.
Tabellen visar att programmet ”FARM” är mer kostnadseffektivt än programmet ”FARM+CIPEN”.
The table shows that the FARM programme is more costeffective than the FARM+CIPEN programme, with unitary costs of N-reduction of 1.07 and 1,38 perkg of N, respectively3.
Enhetskostnaden för kvävereduktionen uppgår till 1,07euro respektive 1,38 euro per kg kväve3.
However, the combined FARM+CIPEN measures are still necessary for achievingreductions in nitrate concentration of groundwater down to the guide value of 25 mg/l. And the overallcost of such combined programme remains reasonable.
Det behövs dock kombinerade FARM- och CIPEN-åtgärder föratt minska nitratkoncentrationen i grundvattnet till riktvärdet 25 mg/l, och den totala kostnaden för ettsådant kombinerat program är rimlig.
Table VIII — Comparison of impacts and cost of two preventive programmes (Belgium/Germany, 1999)
Tabell VIII — Jämförelse av effekter och kostnader mellan två förebyggandeprogram (Bel et al, 1999)
Reduction in N-emission (in kg per hectare)
Minskning av kväveutsläpp (i kg per hektar)
Expected N-concentration in groundwater (in mg/l)
Väntade kvävekoncentrationer i grundvattnet (i mg/l)
Cost-effectiveness in per unit of N-emission reduced
Kostnadseffektivitet i euro per enhet minskat kväveutsläpp
Programme FARM – Expected yields equal to the average of the last 5 years; N-application (including farmmanure) optimised according to this average yield (minimum scenario for limiting over-fertilisation).
Programmet ”FARM” – Den förväntade avkastningen motsvarar de fem senaste årens genomsnitt.
Programme FARM + CIPEN – in addition to FARM, systematic integration of catch crops before spring cropsand better management of crop residues (which leads to reduction in nitrate losses during inter-cropping).
Tillförselnav kväve (bland annat stallgödsel) är optimerad med hänsyn till denna genomsnittliga avkastning (minimiscenario för begränsning av övergödning)Programmet ”FARM + CIPEN” – Vid sidan av FARM-åtgärderna, en systematisk integrering av fånggrödor förevårgrödorna och bättre skötsel av växtrester (vilket innebär att nitratförlusterna minskar under mellanperioden).
Such cost-effectiveness analysis made at the local level (i.e. by comparing different practices orprogrammes) could also be performed at a more global level by assessing, for example, the relative potential and costs of different regions for reducing nitrate losses to a given river or aquifer4.
En sådan analys av kostnadseffektiviteten på lokal nivå (dvs. genom att olika metoder eller program jämförs)skulle också kunna göras på en mer övergripande nivå genom att man till exempel bedömer den relativapotentialen och kostnaderna i olika regioner när det gäller att minska kväveförlusterna till en viss flod ellerakvifer4.
Such analysis is key to prioritising investments.
En sådan analys är nödvändig för att man skall kunna göra prioriteringar mellan investeringar.
Investigating global benefits
Undersökning av övergripande fördelar
Most economic arguments on Action Programmes concentrate on the costs (often imperfectly estimated)of these measures.
De flesta ekonomiska argument som lyfts fram när det gäller åtgärdsprogrammen avser kostnaderna (somofta uppskattas på ett oprecist sätt) för åtgärderna.
The studies and reports investigating environmental benefits arising from the reductionin nitrates leaching and assessing these benefits in monetary terms are rare.
Det finns få undersökningar av och rapporter om miljö-
In the present case study, the reduction in N-losses resulting from catch-crops is limited to approximately 20 kg N/ha.In many situations, however, this reduction could be significantly higher (i.e. between 50 and 80 kg N/ha) thusimproving the cost-effectiveness ratio.
I denna fallstudie uppgår minskningen av kväveförlusterna till följd av fånggrödor till ca 20 kg N/hektar. I många situationer kan dock minskningen bli betydligt större (närmare bestämt mellan 50 och 80 kg N/hektar), vilket förbättrar kostnadseffektivitetskvoten.
The same analysis can be performed for different countries.
Samma analys kan göras för olika länder. Se till exempel Markku Ollikainens artikel från 2001. ”Towards efficientpollution control in the Baltic Sea – An ecological-economic modelling approach, on a cost-effectiveness analysis forreducing nitrate emissions to the Baltic Sea.”
Examples of these benefits can be found in literature dealing with the comparison between different strategies for ensuring an adequate drinking water supply to households.
Exempel på sådana fördelar finns i litteraturen där man jämför olika strategier för att se till att hushållensvattenförsörjning är tillräcklig.
Whenever water is used for humanconsumption, benefits are high.
När vatten används som dricksvatten är dessa fördelar stora.
As an illustration, Heinz and al (INFU/WRC, Cooperative agreements in agriculture, 2002) investigated for the E.C. cost efficiency of preventive and curative measures for removing the excess ofnitrates into groundwater used for drinking purpose.
Som en illustration kan nämnas att Heinz et al. (INFU/WRC, ”Cooperative agreements in agriculture”,2002) för EG:s räkning undersökt förebyggande och återställande åtgärders kostnadseffektivitet när detgäller att undanröja nitratöverskottet i grundvatten som används som dricksvatten.
In a German case costs of changing farmingpractices5for reducing the nitrate level in the groundwater to acceptable levels were estimated at 0.06/m3 versus 0.28 /m3, i.e. nearly 5 times more, for the alternative of installing biological denitrification treatment.
I ett fall i Tyskland beräknades kostnaderna för att ändra jordbruksmetoderna5, i syfte att minska nitrathalten i grundvattnet tillgodtagbara nivåer, uppgå till 0,06 euro/m3, vilket kan jämföras med 0,28 euro/m3(nästan fem gånger så mycket) för alternativet att införa biologisk denitrifikation.
A Dutch case in the same study showed even a bigger difference, with a cost ofpreventive measures at field level of 40 per hectare, instead of 400 per hectare for estimated waterdenitrification costs.
Kostnaderna för förebyggande åtgärder på marknivå uppgick till 40 euro perhektar, medan kostnaderna för denitrifikation av vattnet beräknades uppgå till 400 euro per hektar.