natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of course, none of this affects thespecific tasks already reserved fornational parliaments under the existing Treaty rules — such as ratifyingamendments to the Treaties, definingthe EU’s own resources or transposing European directives into national law.
Dessa bestämmelser kompletterarreglerna i fördragen, enligt vilka denationella parlamenten redan haransvar till exempel för att ratificerafördragsändringar, fastställa unionens inkomster och genomföra EU:sdirektiv i nationell lagstiftning.
A Councilmeeting.
Ett sammanträde i rådet.
It must also be remembered that the Secretary-General of the Council isnow the EU’s High Representative forthe CFSP and that the policy planning and early warning unit thatassists him operates within the Council.
Det bör också påpekas att rådetsgeneralsekreterare nu blir unionenshöga representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och att den enhet för planeringoch förvarning som skall biträdadenna också inrättas vid rådet.
The Treaty of Amsterdam did notsignificantly alter the rules governingthe Council.
Rådets sätt att arbeta har inteändrats mycket genom Amsterdamfördraget.
However, it does makedecisions easier by dropping the unanimity requirement in some areas andallowing qualified majority votinginstead (see earlier box).
I vissa avseenden hardock beslutsfattandet underlättatsgenom att vissa beslut inte längremåste fattas enhälligt utan med kvalificerad majoritet (se ruta ovan).
This appliesto certain decisions on freedom ofestablishment and on research anddevelopment.
Detgäller sålunda vissa beslut i fråga ometableringsfrihet och forskning ochutveckling.
The qualified majorityrule also governs some new areas ofresponsibility assigned to the EU bythe Treaty of Amsterdam and some ofthe new foreign policy procedures.
För de nya befogenhetersom Amsterdamfördraget ger rådetpå olika områden och för de nya förfarandena inom utrikespolitiken gäller också att beslut skall fattas medkvalificerad majoritet.
Inaddition, some decisions have beendelegated to the Permanent Representatives Committee, whose task isto prepare the ground for Councilmeetings.
Dessutomöverförs ett visst beslutsansvar till Ständiga representanternas kommitté, vars uppgift är att förberedarådets sammanträden.
Treaty of Amsterdam: what haschangedin Europe ment of members by the Member States.
Amsterdamfördraget: hur har detförändrat EU?
The European Commission
Europeiska kommissionen hans eller hennes utnämning nu skallgodkännas särskilt av Europaparlamentet.
• He enjoys broad powers to allocateor reassign Commissioners’ portfolios.
• Han eller hon deltar i arbetet medatt utse och utnämna de övrigaledamöterna av kommissionen tillsammans med medlemsstaterna.
• He sets the policy guidelines of the Commission.
Europeiska kommissionens roll äroförändrad.
The European Commission’s role, andin particular its right of initiative, isleft untouched — although in thenew area of freedom, security andjustice (the ‘third pillar’ fields from Maastricht that have now beenbrought fully under Community responsibility), it will not have the soleright of initiative until five years afterthe Treaty comes into force.
På det nyaområdet frihet, säkerhet och rättvisa(det som i Maastrichtfördraget definieras som "tredje pelaren" och somnu ingår i gemenskapen) blir initiativrätten emellertid inte exklusiv förränfem år efter fördragets ikraftträdande.
The Treaty of Amsterdam changesneither the role nor the membershipof the European Court of Justice orthe Court of First Instance, whichassists it.
• Han eller hon har stora möjligheteratt fördela uppgifterna inom kommissionen och att ändra den fördelningen.
However, the range of caseswhere the Court may be called on isnow wider.
• Han eller hon fastställer kommissionens politiska inriktning.
On the other hand the Treaty doesaffect the shape of the Commissionas a body.
Däremot ändras kommissionensegen uppbyggnad.
It alsostrengthens his position considerably.
Ordförandenspersonliga ställning stärks genom att
•The President of the Commission isconsulted on the choice and appoint-
EG-domstolens roll eller sammansättning ändras inte genom Amsterdamfördraget, och detsamma gällerförstainstansrätten som biträder den.Däremot kommer domstolens verksamhetsområde att utvidgas:
• It is responsible for ensuring thatthe European institutions respectfundamental rights.
• Domstolen får i uppgift att kontrollera EU-institutionernas respektför de grundläggande rättigheterna.
Romano Prodi, President of the European Commission.
Romano Prodi, Europeiska kommissionens ordförande.
The Economic and Social Committee
Ekonomiska och socialakommittén
• It has been given the power to ruleon questions concerning the area offreedom, security and justice.
• Domstolen får kompetens attdöma i mål inom de områden somtas upp i fördragets kapitel om frihet,säkerhet och rättvisa.
However, only national courts or tribunalsof last instance can refer questions tothe Court of Justice in this area.
På det områdetär det dock enbart de högsta domstolarna i medlemsländerna som kanbegära ett förhandsavgörande från EG-domstolen.
The Committee’s advisory functionwithin the EU institutional systemhas been slightly strengthened, sinceit can now be consulted directly by Parliament rather than only by the Commission and the Council.
• Som påpekades tidigare kan varjemedlemsstat besluta att erkännadomstolens behörighet i frågor somgäller straffrättsligt samarbete ochpolissamarbete.
• As mentioned earlier, the Member States can, if they wish, recognise the Court’s jurisdiction on matters relating to cooperation between criminalcourts and police cooperation.
Kommitténs roll som rådgivandeorgan i unionens institutionssystemändras och stärks något genom attden nu kan rådfrågas direkt av parlamentet och inte som tidigare bara avkommissionen och rådet.
Responsible for ensuring that EUexpenditure serves its objectives andobeys the rules governing the EUbudget, the Court of Auditors nowhas the following somewhat widerpowers.
Revisionsrättens uppgift är att kontrollera att kommissionens utgifterverkställs i enlighet med budgetbestämmelserna och dess syften.Den får nu utvidgade handlingsmöjligheter:
• Like the other institutions, it cannow bring actions before the Court of Justice to protect its prerogatives.
• Liksom de övriga institutionernakan den nu anföra besvär inför EG-domstolen för att tillvarata sina rättigheter.
The Committee of the Regions
Beslutsförfarandena
The Committee of the Regions hasalso been given a stronger role.
Regionkommitténs roll stärks genomde nya bestämmelserna.
Itrepresents the point of view of regional and local authorities, who areincreasingly affected by Communityactivities.
Den företräder de regionala och lokala myndigheterna, som nu mer och mer berörsav gemenskapens verksamhet.
Three points should benoted as follows.
Trepunkter är viktiga:
Community decision-making procedures remain essentially the same asunder Maastricht.
Gemenskapens beslutsförfaranden äri princip desamma som de som föreskrevs i Maastrichtfördraget, men dehar ändrats avsevärt för att bli merdemokratiska och mer effektiva.
However, therehave been considerable adjustmentsto make them more democratic andeffective, with two especially significant changes.
Idetta avseende har två viktiga beslutfattats:
• The Committee has been givenwider powers to run its own affairs (itwas previously subject to control bythe Council).
• Den beslutar nu själv om sinaarbetsformer – tidigare föreskrevsdessa av rådet.
• The number of areas where its opinions are required has increased.
• Den uppmanas nu att lämna synpunkter inom fler områden än tidigare.
• The cooperation procedure introduced in 1986 with the Single Act —where Parliament and the Councilgive Commission proposals two readings — has almost disappeared(except in two instances to do witheconomic and monetary union). Ithas been replaced by the ‘co-decisionprocedure’.
• Samarbetsförfarandet, sominfördes genom Enhetsakten 1986och innebär att kommissionens förslag skall behandlas två gånger i parlamentet och två gånger i rådet, harnästan försvunnit (utom i två fall somrör den ekonomiska och monetäraunionen) och har ersatts av medbeslutandeförfarandet.
• Parliament is now formally entitledto receive the Committee’s opinionsand can also consult the Committeeon specific issues.
• Dess synpunkter skall nu formelltriktas till parlamentet, som också kanbe kommittén om dess åsikt i specifika frågor.
• The scope of the codecision procedure — which was the biggest steptaken by the Maastricht Treatytowards strengthening Parliament’srole — has been extended, making itmore effective and even more favourable to Parliament.
• I Maastrichtfördraget var medbeslutandeförfarandet det viktigastesteget framåt mot en förstärkt roll för Europaparlamentet. Det får nu intebara ett vidgat användningsområdeutan blir också mer effektivt ochännu mer positivt för parlamentet:
The codecision procedure now works as follows.
Det nya medbeslutandeförfarandet
(a) If Parliament and the Council agree on a Commission proposal, it is approved.
Medbeslutandeförfarandet fungerar nu på följande sätt: a) Om parlamentet och rådet är eniga om ett förslag frånkommissionen, godkänns det.
— Parliament and the Council cannow take decisions after only asingle reading (previously therehad to be two readings by both,even if they were in agreementfrom the outset).
— Parlamentet och rådet, som är denlagstiftande myndighetens bådagrenar, kan nu fatta beslut efter enenda behandling av ett förslag.Förut måste båda behandla textentvå gånger även om de var överensfrån början.
(b) If they disagree, Parliament can either accept the Council’s common position, or reject or amend it by a majorityof its members.
b) Om de är oeniga, kan parlamentet antingen godta rådetsgemensamma ståndpunkt, förkasta det eller föreslå ändringar.
If they are stillunable to agree, the proposal is not adopted.
För detta krävs en majoritet av alla parlamentsledamöter.
— Parliament can reject the Council’s‘common position’ at the secondreading without having to gothrough the additional conciliation procedure.
c) Om rådet inte godtar ändringsförslagen inkallar det till förlikningsmöte, varefter parlamentet och rådet röstar om detgemensamma förslaget.
— If conciliation with Parliamentafter the second reading fails, theproposal is deemed not to havebeen adopted and the matterends.
Om man inte kommer överensantas lagförslaget inte.
‘Committee procedures’
Fördjupat samarbete
Besides the decision-making procedures laid down for the adoption ofbasic legislation, the Treaties alsogrant the Council and Commissionthe executive powers needed toimplement and develop the commonpolicies.
— Parlamentet kan i andra behandlingen av ett förslag förkasta rådets"gemensamma ståndpunkt" utannågot ytterligare förlikningsförfarande.
In practice, it is the Commission that exercises these executivepowers.
— Om en förlikning mellan parlamentet och rådet efter andra behandlingen misslyckas, anses förslagetha fallit och förfarandet är avslutat.
It has to follow a variety ofprocedures and a complex consultation system involving a host of committees made up of national officials,whose task is to assist it.
Det har ofta häntatt vissa medlemsstater har velat gåvidare med integrationsprocessenmedan andra har varit mer tveksamma.
The Treaty of Amsterdam thereforesets out some general conditions andmechanisms designed to enable agroup of Member States to establishcloser cooperation between themselves for a limited period withoutundermining the fundamental principles of the Treaty (in particular freemovement and citizens’ rights).
Därför innehåller Amsterdamfördraget bestämmelser om hur några medlemsstater kan inrätta ett fördjupatsamarbete under en viss tidsperiod,utan att fördragets principer ifrågasätts och särskilt inte då den friarörligheten och de medborgerliga rättigheterna.
If agroup of Member States can muster aqualified majority, they can now establish closer cooperation both in thestrictly Community sphere and in thefield of cooperation on criminal andpolice matters, subject to the rulesand conditions laid down in the Treaty.
Om en majoritet av medlemsstaterna så önskar är det numöjligt att inleda ett fördjupatsamarbete såväl inom det egentliga"gemenskapsområdet" som inom detstraffrättsliga och polisiära samarbetet.
However, closer cooperation isnot allowed in the area of the CFSP.Here, the only ‘flexibility’ mechanismpermitted is ‘constructive abstention’.
Förutsättningen är att det följerde villkor som ställs upp i fördragetoch att beslutet har fattats med kvalificerad majoritet av medlemsstaterna.
This system of ‘committee procedures’ (first formally set down in1987) was not altered by the Treatyof Amsterdam, even though the needfor reform was clearly evident, both inorder to make the workings of the institutions more transparent and so asto take account of Parliament’s newpowers since the Maastricht Treatycame into force in 1993.
Detta system, som kallas "kommittéförfarande" och stadfästes förförsta gången 1987, har inte ändratsi Amsterdamfördraget. Ändå har mankänt behov av en reform, dels för attskapa större insyn i institutionernasfunktionssätt, dels för att ta hänsyntill de nya befogenheter som Europaparlamentet fick när Maastrichtfördraget trädde i kraft 1993.
At Amsterdam, the European Council did nomore than ask the Commission topropose changes to the existing procedures.
När Europeiska rådet möttes i Amsterdamnöjde man sig med att begära attkommissionen skulle lämna ett förslag till ändring av de nuvarande förfarandena.
A proposal along these lineswas tabled in June 1998.
Ett sådant förslag ladesfram i juni 1998.
So the new Treaty hassparked off debate on a range ofissues.
Det nyafördraget blir på så sätt utgångspunkt för en rad diskussioner:
• Should there be a ‘constitutional’document confirming citizens’ rightsand obligations, as well as a commitment by the European institutions totake account of their concerns overissues such as employment and theenvironment?
• Medborgarnas rättigheter och skyldigheter, och likaså EU-institutioner-nas engagemang för att motsvaramedborgarnas förväntningar i frågorsom sysselsättning, miljö osv. – behöver de stadfästas i ett dokument somhar karaktär av "grundlag"?
The Treaty of Amsterdam sought totackle the issues that prompted theconvening of the intergovernmentalconference by amending the Treatyon European Union in a number ofareas. These included citizenship inthe broad sense, the common foreignand security policy, and the way theinstitutions are organised and operate.
I Amsterdamfördraget har manförsökt formulera lösningar på deproblem som var orsak till att regeringskonferensen sammankallades,och man har ändrat bestämmelsernai Fördraget om Europeiska unionenpå en rad områden – medborgarskapet i vid mening, den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken, institutionernas organisation ocharbetssätt.
Naturally enough, it did nottackle certain other questions thatalready had their own specific timetable and dynamic, such as the introduction of the euro or the prospect of EU enlargement.
Det är förståeligt att maninte tog upp andra frågor som har sinegen tidtabell och dynamik, sominförandet av euron och planerna förunionens utvidgning.
Nevertheless, it leftroom for further change in severalother areas, such as adapting the institutions for enlargement or certainaspects of foreign policy.
Dessutom harman lämnat vissa frågeställningaröppna, bland annat frågan om hurinstitutionerna skall anpassas tillutvidgningen och vissa sidor av utrikespolitiken.
The Treaty of Amsterdam: a glance at the closing pages.
De sista sidorna i Amsterdamfördraget.
• Should the European Union haveits own separate identity and legalpersonality in every area of activity,including international relations?
• Behöver Europeiska unionen ha enegen identitet och utgöra en juridiskperson inom alla verksamhetsområden, till exempel i fråga om internationella förbindelser?
Besides these already evident problems, it is fair to ask whether the institutional structures ought not to bereviewed in greater depth in order toequip the EU better to meet the challenges of the 21st century.
• Behövs det ett europeiskt försvarför att bevara freden och degrundläggande rättigheternaåtminstone omkring unionens gränser?
In particular, the Union will now have to copewith expectations for political integration at the same time as prospective enlargement promises a shifttowards a continental dimension.
Bör i så fall Västeuropeiska unionen införlivas med Europeiskaunionen, vilket är möjligt enligt Amsterdamfördraget?
• Should there be a European Defence Community to safeguardpeace and fundamental rights, atleast around the borders of the EU?Should the Western European Unionbe integrated into the European Union, as envisaged by the Treaty of Amsterdam?
• Skall rådet utnyttja de möjligheterfördraget ger i fråga om handelspolitiken för att ge unionen rätt attförhandla fram de internationellaavtalen i fråga om tjänster och immaterialrätt, varvid den kan fatta besluten med kvalificerad majoritet?
• In commercial policy, will the Council make use of the option offered by the Treaty to give the EU theright to negotiate internationalagreements on services and intellectual property, taking decisions by aqualified majority?
I detta "institutionsprotokoll" förklaras att Europeiska kommissionens sammansättning måste ses över i sambandmed att nya stater tillkommer sommedlemmar av unionen.
This conference has to be seen as thefirst stage in a far-reaching broaderprocess that will lead to a clearer definition of the political undertaking fora broad-based European Union, asannounced by the Cardiff European Council in June 1998.
Kommissionen har i dag tjugo ledamöter menkommer att bli alltför stor om manbehåller de nuvarande reglerna medminst en ledamot per medlemsstatoch möjlighet till två ledamöter förde folkrikaste.
The conference’s top priorities will be to tacklethe institutional issues explicitly leftopen by the Treaty of Amsterdam, plusall the other changes in the working ofthe European institutions required bythe prospect of enlargement.
Det sägs också i protokollet att röstvägningen medlemsstaterna emellan i rådet måste ses över– den varierar i dag mellan tio röstervardera för de fyra folkrikaste medlemsstaterna och två röster för Luxemburg.
Faced with the prospect ofenlargement, this ‘institutional protocol’ announces a review of the composition of the European Commission.
Tre medlemsstater har till ochmed uttalat att man måste införabeslut med kvalificerad majoritet påfler områden, innan någon som helstutvidgning av unionen blir möjlig.
The Commission currentlyconsists of 20 members, but theirnumber would become too large ifthe rules remained as they are (atpresent they allow for at least one Commissioner per Member State andthe possibility of a second for themost populous countries).
Detta är problem som är tydligaredan nu, men man kan också frågasig om inte diskussionen om institutionernas uppbyggnad måste fördjupas.
The protocol also envisages changes to theweighting of the Member States’votes in the Council (currently ranging from 10 for the four biggest countries down to two for Luxembourg).Aware of the risks of deadlock in themany instances where the Councilstill has to decide unanimously, three Member States even came out infavour of extending the scope of qualified majority voting before any newenlargement.
Hur skall de anpassas till det nyaårhundradets krav, när de utvidgningar som nu förbereds kommer attinnebära att EU omfattar en stor delav den europeiska kontinenten, samtidigt som unionen ännu inte harnågon politisk integration?
For more information, consult the EU’s ‘Europa’ server onthe Internet at this address:http://europa.eu.int/abc/obj/amst/en/index.htm
För att få fler upplysningar kan du via Internet söka på EU:s server Europa:http://europa.eu.int/abc/obj/amst/sv/index.htm.
Besides the text of the Treaty and various commentaries, you will find a‘Citizen’s guide’, answers to frequently asked questions, and a ‘User guide’ http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/s50000.htm as well as a glossary http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/cig/g4000.htm
Därfinner du inte bara fördragstexten och olika kommentarer, utan också"information för medborgarna", en rad frågor och svar, en "handledning" (http://europa.eu.int/scadplus/leg/sv/s50000.htm) och en ordbok (http://europa.eu.int/scadplus/leg/sv/cig/g4000.htm).
For the official text of the Treaty, you can also go to:http://ue.eu.int/Amsterdam/en/treaty/treaty.htm
Du kan ocksåfinna den officiella texten till fördraget på adressenhttp://ue.eu.int/Amsterdam/sv/treaty/treaty.htm.
For the original treaties (Treaty of Paris — 1951, Treaties of Rome — 1957,Single Act — 1987, Treaty of Maastricht — 1992, etc.), see:http://europa.eu.int/abc/obj/treaties/en/entoc.htm
De tidigare fördragen (Parisfördraget från 1951, Romfördraget från 1957,Enhetsakten från 1987, Maastrichtfördraget från 1992 m.fl.) finns på följande adress: http://europa.eu.int/abc/obj/treaties/sv/svtoc.htm.
A ‘consolidated’ version of the European Treaties, including the changesmade by the Treaties of Maastricht and Amsterdam can be found at http://www.europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/index.html
Den"konsoliderade" versionen av EU-fördraget, med de ändringar som gjordesgenom Maastricht- och Amsterdamfördragen införda, finns på adressen: http://www.europa.eu.int/eur-lex/sv/treaties/index.html.
Treaty of Amsterdam: what has changed in Europe
Amsterdamfördraget: hur har det förändrat EU?
Europe on the move series
Serien "Europa på väg"
Coming into force on 1 May 1999, the Treaty of Amsterdam amends the earlier European treaties in order to strengthen citizens’ rights, respond moreeffectively to their aspirations, develop a common foreign and security policy,and improve the working of the European institutions.
Amsterdamfördraget trädde i kraft den 1 maj 1999. Därmed ändras fördragen på en rad punkter som innebär att medborgarnas rättigheter stärks, attderas önskemål tas upp i större omfattning än tidigare, att den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken utvecklas och att EU-institutionernas arbetssätt förbättras.
True, the Treaty leavessome business still unfinished, but as a result it has also helped to stimulatedebate on the future of the European Union.
Alla reformer är inte slutförda, men fördraget bidrar på dettasätt ändå till att inleda diskussionen om Europeiska unionens framtid.
Fifteen: key figures edition 2000
Europas femton medlemsstater: nyckeltal upplaga 2000
POPULATION Area Population size and density Birth rates and life expectancy
BEFOLKNING Yta Befolkningstäthet Nativitet och medellivslängd
STANDARD OF LIVINGGross domestic product per head Household consumption Social security Private equipment
LEVNADSSTANDARDBruttonationalprodukt per capita Privathushållens konsumtion Social trygghet Privat utrustning
EMPLOYMENTWorkforce and unemployment Employment by sector
SYSSELSÄTTNINGArbetskraft och arbetslöshet Sysselsättningsfördelning per sektor
ECONOMY Services Industry Agriculture Transport Tourism Energy supply Inflation
EKONOMI Tjänster Industri Jordbruk Transporter Turism Energiförsörjning Inflation
EUROPE IN THE WORLDInternational trade Development aid
EUROPA I VÄRLDENInternationell handel Utvecklingsbistånd
THE EUROPEAN UNION AND ITS CITIZENSThe Union budget The European Parliament Public opinion and Europe
EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDBORGAREUnionens budget Europaparlamentet Den allmänna opinionen och Europa
CENTRAL EUROPEAN APPLICANT COUNTRIES Population Employment, quality of life and the economy Trade
KANDIDATLÄNDER I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA Befolkning Sysselsättning, levnadsstandard och ekonomi Handelsutbyte
Growing from six Member States in 1952 to 15 by 1995, the European Union today embraces more than 370 millionpeople, from the Arctic Circle to Portugal, from Ireland to Crete.
1995: Europeiska unionen förenar idag över 370 miljonermedborgare, från polcirkeln till Portugal och från Irland till Kreta.
Though rich in diversity, the Member States share certaincommon values.
Medlemsstaterna, som berikas av sin mångfald, har ocksågemensamma värderingar.
By entering into partnership together, theiraim is to promote democracy, peace, prosperity and a fairerdistribution of wealth.
Genom att utveckla unionen villmedlemsstaterna öka chanserna för demokrati, fred och ettbättre fördelat välstånd.