natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, 24 small Community Initiative programmes were also adopted: they comprised two Interreg Π C (transnational cooperation) programmes, one concerned with the Atlantic area and the other to combat drought in Greece; all the other 22 programmes concerned the SMEs Initiative.
Samtidigt antogs under detta år 24 nya mindre program inom gemenskapsinitiativen. Det rör sig om två program inom Interreg IIC (gränsöverskridande samarbete) avseende Atlantområdet respektive kampen mot torkan i Grekland (13,4 miljoner euro vartdera) samt 22 program inom initiativet till förmån för små och medelstora företag.
As in 1997 and 1998, the implementation of appropriations speeded up considerably in 1999, in many cases enough to make up the backlogs which had accumulated during the early years of the programming period.
Den kraftiga taktökning i utnyttjandet av anslagen som präglade 1997 och 1998 fortsatte under 1999 och gjorde att de förseningar som noterades i början av perioden på många håll kunde hämtas in.
This was true of both the national initiative programmes (CSFs/SPDs) and the Community Initiatives.
Genomförandetakten ökade såväl för de nationella programmen (GSR/SPD) som för gemenskapsinitiativen.
considerable speeding up in commitments during the year, which accounted on its own for 21% of the total since 1994.
Åtagandetakten höjdes betydligt under 1999 och motsvarade endast under detta år 21% av alla gjorda åtaganden sedan 1994.
Similarly, 75% of appropriations had been paid by the end of the year.
Likaså hade 75% av det totala stödet för perioden utbetalats i slutet av året.
Payments at local level for 199499 may continue to be made until 31 December 2001.
Det bör påpekas att utbetalningarna för programperioden 19941999 kan spridas ända till den 31 december 2001.
As in 1998, Objectives 1 (regions whose development is lagging behind) and 3 (combating unemployment and exclusion) achieved the best rates of implementation.
Liksom under 1998 noterade mål 1 (regioner som utvecklas långsammare) och mål 3 (kamp mot arbetslöshet och utestängning) de bästa genomförandegraderna.
Objective 1, which accounts for 2/3 of the budget of the Funds, committed virtually all its appropriations (99%) and paid 78%.
Mål 1, som svarar for 2/3 av fondernas budget, utnyttjade praktiskt taget samtliga åtaganden (99%) och 78% av betalningsbemyndigandena.
By contrast, Objectives 2 (areas undergoing industrial conversion), 4 (labour market) and 5(b) (fragile rural areas) had lower rates of payments.
Genomförandetakten är däremot inte lika hög inom mål 2 (regioner med industriell omställning), mål 4 (arbetsmarknaden) och mål 5b (känsliga landsbygdsområden).
Again as in 1998, the Member States which had the best rates of implementation of appropriations were the least prosperous Member States, and therefore the main beneficiaries of the Funds: Spain, Portugal and Ireland.
Det kan noteras att de medlemsstater där utnyttjandet av anslagen var störst precis som 1998 i allmänhet var de minst välbärgade länderna i unionen och därför också strukturfondernas största stödmottagare : Spanien, Portugal och Irland.
By contrast, the more prosperous countries continued to lag behind in the implementation of payments.
I andra medlemsstater däremot, som tillhör de rikaste i unionen, noteras fortfarande förseningar.
The implementation of the Community Initiatives (CD also speeded up considerably, partly thanks to the reallocation of finance carried out in 1998.
Utnyttjandet av gemenskapsinitiativen (GI) ökade också kraftigt, vilket främjades av den omfördelning av medel mellan de olika initiativen som genomfördes under 1998.
By the end of the year, some 95% of total appropriations for the period had been committed, and 57% paid, a considerable improvement over previous years.
I slutet av året hade sålunda åtaganden gjorts avseende 95% av stödet för hela perioden och 57% betalats, vilket är en betydlig förbättring jämfört med tidigare år.
Disparities in implementation between the various Initiatives persisted, with Resider, Rechar, Adapt, Employment and Pesca recording the highest levels of implementation.
Fortfarande noteras variationer i utnyttjandet mellan de olika gemenskapsinitiativen. Initiativen Resider, Rechar, Adapt, Employment och Pesca stod för de högsta utnyttj andegraderna.
Increased attention to priority themes
En fördjupning av vissa prioriterade teman
The Commission devoted special efforts in 1999, as it did in previous years, to giving fresh impetus to a number of its activities and priorities.
Liksom föregående år vinnlade sig kommissionen under 1999 om att driva på vissa av sina åtgärder och prioriteringar.
Safeguarding and promoting employment, in particular, continued to be a priority receiving sustained support: the European Employment Strategy, for example, which was formally launched at the extraordinary European Council in Luxembourg in November 1997, was consolidated during 1999.
Särskilt prioriteringen att värna och främja sysselsättningen har givits oförminskat stöd. Den europeiska sysselsättningsstrategi som lanserades vid Europeiska rådets särskilda möte om sysselsättningen i Luxemburg i november 1997 konsoliderades under 1999.
A complete review of the national action plans for employment was undertaken and resulted in recommendations to the Member States on how best to honour their commitments. The Commission guidelines on employment adopted in 1998 were expanded in 1999 to include new goals, such as lifelong training, access to the information society, the involvement of the social partners in the organisation of work and the incorporation in the programmes of equal opportunities for men and women.
En fullständig översyn av de nationella sysselsättningsplanerna genomfördes och utmynnade i rekommendationer till medlemsstaterna om hur de på bästa sätt kan fullfölja sina åtaganden.Kommissionens riktlinjer för sysselsättning, som antogs 1998, utvecklades under 1999 för att ta hänsyn till nya mål som livslångt lärande, tillträde till informationssamhället, större engagemang från arbetsmarknadens parters sida i arbetsorganisationen och integrering av jämställdhetsaspekter i programmen.
In its resolution on the employment guidelines, the Council stressed the role of the Structural Funds, and particularly the ESF, in achieving the goals of the European Employment Strategy.
Rådets resolution om riktlinjer för sysselsättning betonas strukturfondernas roll, särskilt ESF, när det gäller att uppnå de europeiska sysselsättningsstrategiska målen.
The regulations governing the Structural Funds in 2000-06 require the Member States to include the employment guidelines, and more generally the principles set out in the European Employment Strategy, in their programmes.
I strukturfondsförordningarna för programperioden 20002006 krävs således att medlemsstaterna skall införliva sysselsättningsriktlinjerna i sina program, och mera allmänt de principer som fastställs i den europeiska sysselsättningsstrategin.
Elsewhere, following the adoption of the guidelines on national aids, the Commission asked the Member States to submit it a draft national map of regional aids showing the regions proposed for the derogations permitted by the Treaty and the ceilings on the intensity of investment aid or aid to create jobs linked to investment. Because they were sent late, the maps of some Member States could not be approved before the end of 1999.
Efter antagandet av riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål anmodade kommissionen medlemsstaterna att komma in med förslag till kartor över regioner som föreslås omfattas av fördragets undantagsbestämmelser när det gäller statligt stöd samt de stödnivåtak som gäller för stöd till nyinvesteringar eller stöd till skapande av sysselsättning i samband med dessa investeringar. På grund av sen
A closing seminar on spatial planning was held in Brussels in February and the final version of the ESDP (European spatial development perspective) was adopted at the informal Council in Potsdam in May.
När det gäller regional utvecklingsplanering ägde det avslutande seminariet rum i Bryssel i februari 1999 och den slutliga versionen av den regionala utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv (ESDP) antogs vid det informella ministermötet i Potsdam i maj.
The options proposed in the ESDP are included in the new programming for 2000-06.
De inriktningar som föreslagits i ESDP-programmet har tagits med i de nya orienteringarna från Kommissionen för 20002006.
The final preparations for the 2000-06 programmine period
Sista förberedelser infor perioden 20002006
Following the proposed regulations to govern the Structural Funds which the Commission had drawn up in 1998, 1999 was a crucial year for actual preparations for 2000-06, since it saw the adoption of a large number of decisions.
Mot bakgrund av att kommissionen under 1998 antog förslagen till nya förordningar om strukturfonderna, var 1999 ett mycket viktigt år för de konkreta förberedelserna inför den nya programperioden 20002006, då många beslut skulle fattas.
On 24 and 25 March at the extraordinary European Council in Berlin, the Heads of State and Government reached agreement on Agenda 2000, which fixes the financial perspective for the Structural Funds and the Cohesion Fund for the whole period 2000-06.
Vid Europeiska rådets särskilda möte i Berlin den 24 och 25 mars 1999 uppnådde sålunda stats- och regeringscheferna en överenskommelse om Agenda 2000, i vilken de finansiella ramarna för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden fastställs för hela perioden 20002006.
In the case of the Structural Funds, it also decided the overall funding for each Fund and for each Objective.
När det gäller strukturfonderna antogs totala anslag för varje fond och för varje mål.
The Heads of State and Government also agreed on the funding for structural assistance to the applicant countries over the period 2000-06.
Dessutom enades stats- och regeringscheferna om anslagen för strukturstöd till kandidatländerna under perioden 2000- 2006.
Furthermore, after lengthy discussion and consideration by the various Commumty institutions, the proposed regulations adopted by the Commission in March 1998 were adopted by the Council in May and June 1999: the Regulation on the EAGGF was adopted on 17 May and all the regulations concerning the Structural Funds, including the general Regulation, were adopted on 21 June.
De förordningsförslag som godkändes av kommissionen i mars 1998 antogs av rådet i maj och juni 1999, efter att ha debatterats och granskats ingående av samtliga gemenskapsinstitutioner. Förordningen om EUGFJ antogs den 17 maj; samtliga strukturfondsförordningar, inklusive den allmänna förordningen, antogs den 21 juni 1999 och den 12 juli.
All these regulations apply to appropriations for the 2000-06 programming period from 1 January 2000.
Samtliga förordningar gäller från och med den 1 januari 2000 för anslagen under programperioden 20002006.
The regulations establishing the new preaccession instruments were also adopted by the Council on 21 June: these are the regulations on the ISPA (instrument for structural policies for pre-accession), SAPARD (pre-accession instrument in the field of agriculture and rural development) and the regulation coordinating preaccession assistance.
Dessutom antog rådet den 21 juni förordningar om införande av nya instrument för stöd till kandidatländerna, dels ISPA (instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen), dels Sapard (gemenskapsstöd för åtgärder inom jordbruk och landsbygdsutveckling inför anslutningen av kandidatländerna), samt en förordning om samordning av stödet inför anslutningen.
Once these new regulations had been adopted, on 1 July the Commission, in accordance with Agenda 2000, approved decisions on the indicative allocation by Member State of the commitment appropriations for all the Objectives, the allocations to each Commumty Initiative, the list of regions eligible under Objective 1, including those benefiting from transitional support, and the ceiling on the population eligible under Objective 2 in each Member State.
I anslutning till antagandet av de nya förordningarna och inom de ramar som fastställs i Agenda 2000 fattade kommissionen den 1 juli 1999 en rad beslut om fastställande av en vägledande fördelning mellan medlemsstaterna av åtagandebemyndiganden för de olika målen, om anslagsfördelning till de olika gemenskapsinitiativen, om upprättande av en förteckning över regioner som omfattas av mål 1, inbegripet regioner som omfattas av övergångsstöd och om fastställande av ett tak för folkmängden per medlemsstat inom ramen för mål 2.
The general Regulation on the Structural Funds gives the Member States four months from the adoption of the lists of areas eligible under Objectives 1 and 2 to send the Commission their draft programming documents ('plans').
Enligt förordningen om allmänna bestämmelser för strukturfonderna skall medlemsstaterna inom fyra månader efter det att kommissionen antagit förteckningen över områden som omfattas av mål 1 och mål 2 lämna in sina utkast till programdokument (« planerna »).
Since the list of regions eligible under Objective 1 throughout the Union was approved on 1 July, the Commission received most of the plans for this Objective before 31 December 1999.
Förteckningen över regioner som omfattas av mål 1 godkändes den 1 juli 1999 för hela unionen och en stor del av planerna för detta mål lämnades in till kommissionen före den 31 december 1999.
Most of the plans were considered acceptable straight away by the Commission and negotiations with the Member States could begin quite quickly with some programmes being adopted by the Commission in the first quarter of 2000.
Kommissionen fann omedelbart att de flesta planer kunde tas upp till behandling och förhandlingarna med medlemsstaterna kunde därför sättas i gång.
The lists of areas eligible under Objective 2 were drawn up later because the criteria were more complex and specific national features had to be taken into account.
Vissa planer för mål 1 antogs sålunda under första kvartalet av år 2000.
This meant that the Commission received no Objective 2 plans before 31 December.
När det gäller mål 2 har förteckningarna över stödberättigade områden upprättats senare än för mål 1, eftersom kriterierna är mer komplexa och hänsyn måste tas till nationella särdrag.
However, all except those for Italy were received between January and the end of April 2000.
Därför hade ännu inga
EQUAL OPPORTUNITIES FOR MEN AND WOMEN: THE THEME OF THE 1999 REPORT
EN RAPPORT MED SÄRSKILD INRIKTNING PÅ ÅTGÄRDERNA FÖR MELLAN KVINNOR OCH MÄN
In each of the last four years, the Annual Report on the Structural Funds has picked out a theme relevant to all four Structural Funds.
I de senaste fyra årsrapporterna om strukturfonderna har ett övergripande tema, gemensamt för alla fyra fonderna, behandlats.
To date, the subjects covered have been: the environmental dimension of assistance (1995), support for technological development in the regions (1996), action to help small businesses (1997) and local development (1998).
I tur och ordning har följande ämnen belysts: stödåtgärdernas miljödimension (1995), stödet till regionernas tekniska utveckling (1996), åtgärder till förmån för små och medelstora företag (1997) samt stödet till lokal utveckling (1998).
This year, the report looks at measures to promote equality between men and women and, more specifically, the improvements made in incorporating this political priority in the Funds' programmes.
I den här rapporten behandlas strukturfondernas åtgärder för jämställdhet mellan kvinnor och män. Närmare bestämt är avsikten att belysa de förbättringar som har gjorts när det gäller att integrera denna politiska prioritering i fondernas program.
The principle of equality for men and women ("equal opportunities")
Jämställdhetsprincipen (« lika möjligheter »)
Equality between women and men in the Treaty
Jämställdheten och fördraget
Equality between women and men is a basic principle of democracy and respect for humankind.
Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande demokratisk princip och mänsklig rättighet.
The Union has been the driving force in promoting equal opportunities for women and men.
Unionen har varit den drivande kraften när det gäller att främja lika möjligheter för kvinnor och män.
The Treaty of Amsterdam strengthens the basis for measures to promote equality between women and men.
I Amsterdamfördraget förstärktes den rättsliga grunden för gemenskapens jämställdhetspolitik betydligt.
Article 141 provides a specific legal basis for adopting measures to ensure the application of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation, including the principle of equal pay for equal work or work of equal value.
Artikel 141 i fördraget utgör en särskild rättslig grund för åtgärder som skall säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke, inklusive principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete.
Finally, Article 141 also allows Member States to adopt or maintain positiveaction measures for the underrepresented sex in respect of professional careers.
Enligt samma artikel får medlemsstaterna dessutom behålla eller besluta om åtgärder för positiv särbehandling av det underrepresenterade könet i fråga om yrkesverksamhet.
Article 2 of the Treaty of Amsterdam formalises the Commumty commitment to gender mainstreaming (see box in section 2.1.2. of this Report), by establishing equality between women and men as a specific task of the Community as well as a horizontal objective affecting all Community tasks.
I artikel 2 i Amsterdamfördraget formaliseras gemenskapens engagemang i jämställdhet mellan könen (se rutan under punkt 2.1.2 i denna rapport) genom att jämställdhet mellan kvinnor och män görs till en särskild uppgift för gemenskapen och till ett övergripande mål för all verksamhet inom gemenskapen.
Equality between women and men as a productive factor
Jämställdhet som produktionsfaktor
While the promotion of equality between women and men is usually regarded as a matter of social justice, it is often also believed to be a burden or a constraint on economic growth and development, perceived as a luxury that countries may not be able to afford under current competitive conditions.
Främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män betraktas ofta inte enbart som en fråga om social rättvisa, utan också som en belastning eller restriktion på den ekonomiska tillväxten och utvecklingen och en lyx som vissa länder kanske inte har råd med under rådande konkurrensvillkor.
However, it is well documented that promoting equal opportunities should improve labour market efficiency and better use of human resources.
Det finns dock klara belägg för att lika möjligheter höjer arbetsmarknadens effektivitet och leder till en bättre användning av mänskliga resurser.
The importance of women in today's labour market cannot be overstated. Demographic projections show that Europe's population is ageing, which has far-reaching consequences on health, pensions and intergenerational solidarity and on employment.
Enligt befolkningsprognoserna håller Europas befolkning på att åldras, vilket får långtgående konsekvenser för hälso- och sjukvården, pensionssystemet och solidariteten mellan generationer samt sysselsättningen.
This means that the employment growth that we need for coming decades depends largely on getting more women into the labour force.
Detta innebär att den sysselsättningsökning som behövs under de kommande årtiondena till stor del är beroende av att kvinnors förvärvsfrekvens ökar.
Gender gaps in the labour market.
Klyftor mellan könen på arbetsmarknaden. Nuläget.
Active participation by women in the labour market has been increasing continuously over the last 30 years - women have accounted for almost the entire growth of the Union's workforce over the last 10-15 years.
Kvinnans aktiva deltagande på arbetsmarknaden har ständigt ökat under de senaste trettio åren.
Women's employment has risen from just over half (54%) of the level of men's to over 70% at present - but yet the gender gaps remain:
Kvinnorna står för nästan hela ökningen av arbetskraften i unionen under de senaste 10-15 åren och sysselsättningen bland kvinnor har ökat från en nivå som låg strax över hälften (54%) av männens nivå till 70% idag.
- in almost all Member States unemployment rates are higher for women than for men;
Trots detta återstår klyftorna mellan könen.
- the gender gap in employment rates is almost 20%, on average, amongst the Member States;
- I nästan alla medlemsstater är arbetslösheten bland kvinnor högre än bland män.
- women's employment is reduced with the number of children in the household.
- Sysselsättningsgraden bland kvinnor sjunker med antalet barn i hushållet.
This does not hold true for men.
Detta gäller inte männen.
Women perform the vast bulk of unpaid work at home, including care for children and other dependants;
Obetalt arbete i hemmet utförs till största delen av kvinnor, inklusive vård av barn och av anhöriga.
- even in countries with high participation and employment rates the labour market remains very segregated and women remain over-represented amongst part-time workers, often on an involuntary basis.
Även i länder med hög kvinnlig förvärvsfrekvens och hög sysselsättningsgrad är arbetsmarknaden fortfarande mycket könsuppdelad och kvinnor är, ofta ofrivilligt, överrepresenterade i deltidsarbeten.
The wage gap between women and men remains considerable (28% on average at EU level).
Löneklyftan mellan kvinnor och män är fortfarande stor (28% i genomsnitt i hela unionen).
The above data show the importance of the gender-mainstreaming of employment policies and structural policies, which constitute the main Commumty instrument for promoting cohesion, improving employment and integration prospects and for achieving sustainable development.
Dessa siffror visar hur viktigt det är att integrera jämställdhetsaspekter i sysselsättningspolitiken och Human Resources policy och i regionala strukturpolitiken som är gemenskapens främsta instrument för att främja sammanhållning, öka sysselsättningen och integrationsutsikterna och åstadkomma en hållbar utveckling.
The European Employment Strategy
Den europeiska svsselsättningsstrategin
There has been considerable progress over the last years.
Betydande framsteg har gjorts under senare år.
Equal opportunities is now an integral part of the European Employment Strategy.
Lika möjligheter har blivit en oskiljaktig del av den europeiska sysselsättningstrategin.
Member States have committed themselves to improving gender gaps in employment, reconciling family and working life and adopting a gender-mainstreaming approach in implementing their employment policies.
Medlemsstaterna har åtagit sig att minska klyftorna mellan könen på sysselsättningsområdet, att göra det möjligt att förena yrkesliv med familjeliv och att integrera jämställdhetsaspekter i genomförandet av sina sysselsättningspolitiska åtgärder.
The Employment Guidelines recognise the significance of gender equality to the economy.
I sysselsättningsriktlinjerna slås det fast hur viktig jämställdheten är för ekonomin.
Equal opportunities is now a matter of both social justice and of good economics.
Lika möjligheter har idag blivit en fråga som handlar om både social rättvisa och sund ekonomi.
Taking account of equal opportunities in the Structural Funds
Jämställdhet och strukturfonderna
In recent years, greater attention has been also paid to how the Structural Funds can have a greater impact on equality between women and men.
Under senare år har också allt större uppmärksamhet ägnats åt frågan hur strukturfonderna kan få en större inverkan på jämställdhet mellan kvinnor och män.
This resulted in a 1996 Council of Ministers resolution on the mainstreaming of equal opportunities for women and men in the Structural Funds.
Detta ledde 1996 till rådets resolution om att införliva lika möjligheter för kvinnor och män i strukturfonderna. Denna satsning fortsattes på olika nivåer.