natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vulnerable zones designation and revision
Utpekande och revidering av känsliga områden
The map IX shows the Nitrate Vulnerable Zones which were formally designated (blue) and drafted (pink)by the Member States by Spring 2001, compared with the EC self-assessment (1999-2000) of potentialcomplementary areas (brown), following a review of available information on waters with excessive nitrateconcentrations, or threatened with eutrophication.
På karta IX visas de nitratkänsliga områden som medlemsstaterna formellt pekat ut (i blått) respektiveföreslagit (i rosa) fram till våren 2001, jämfört med kommissionens egen bedömning (1999–2000) avpotentiella kompletterande områden (i brunt). Bedömningen har gjorts på grundval av information omvatten som har alltför stora nitratkoncentrationer eller som hotas av eutrofiering.
It is stressed that the EC assessment is not exhaustive,due to lack of data on water quality available for some countries (e.g. UK, Irl, It, Pt) in this period.
Det bör påpekas att EG:sbedömning inte är fullständig eftersom det saknas information om vattenkvaliteten under denna period ivissa länder (t.ex.
6 Member States (Austria, Denmark, Finland, Germany, Luxembourg and the Netherlands) apply article3.5 of the Directive, as their whole territory is covered by an Action Programme.
Sex medlemsstater (Österrike, Danmark, Finland, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna) tillämparartikel 3.5 i direktivet, eftersom ländernas hela territorium omfattas av ett åtgärdsprogram.
Table III presents an overview of the area (x 1000 km2) of designated vulnerable zones per Member State(2001), the drafted one, and the potential one detected by the EC (from a review of available informationup to end 2000 on N pressure and water quality), compared with the total Member State area.
I tabell III ges en översikt över den totala areal (i tusentals km2) som utpekats som känslig i respektivemedlemsstat (2001), den areal som föreslagits, och den potentiella areal som pekats ut av EG (efter engenomgång av informationen fram till slutet av 2000 om kvävebelastning och vattenkvalitet). Arealen jämförs med medlemsstaternas totala areal.
Drafted by Member States
Medlemsstatens förslag
* ** countries beneficiating of an Action Programme on their whole territory (art. 3.5 of the Directives)not exhaustive, due to severe lack of water quality data available from several countries (e.g. UK, Ireland, Italy,Portugal) at the time of EC assessment (1999-2000)
*Länder vilkas hela territorium omfattas av ett åtgärdsprogram (artikel 3.5 i direktivet)**Ej fullständig, på grund av stora brister i informationen om vattenkvaliteten i flera länder (bland annat Förenadekungariket, Irland, Italien och Portugal) vid tidpunkten för EG:s bedömning (1999–2000).
The total area of Nitrate Vulnerable Zones (and countries which apply an action programme on theirwhole territory) covers currently 38% of the EU-15 area (1.2 million km2of the total of 3.2 million
Den totala nitratkänsliga arealen (och länder som genomför ett åtgärdsprogram på hela territoriet) motsvarar i dagsläget 38% av de 15 EU-medlemsstaternas areal (1,2 miljoner km2av den totala arealen på
The total area of the Nitrate Vulnerable Zones in Belgium(18%) as proposed by the Member State is farless than the total area of concern (60%) deducted by the EC. from available monitoring data on waterquality, mainly in Flanders.
Den totala nitratkänsliga arealen i Belgien(18 %) som föreslagits av medlemsstaten är mycket mindre änden totala areal som är problematisk enligt kommissionens undersökning av övervakningsdata om vattenkvaliteten (60%), framför allt i Flandern.
Wallonia is currently formalising an important extension (2001).
I Vallonien håller man på att fatta formella beslut om en omfatttande utvidgning (2001).
Francealready designated 45% of its area as Nitrate Vulnerable Zone, but this would have to be nearly 50%according to the EC assessment.
Frankrikehar redan pekat ut 45 % av sin areal som nitratkänslig, men siffranborde vara nästan 50 % enligt kommissionens bedömning.
Also for Spain, Italy, Portugal and Sweden,significant potential areashave been detected by the EC, whereas these Member states did not propose any extension at all.
Även i Spanien, Italien, Portugal och Sverigehar stora potentiella områden pekats ut av EG, trots att dessa medlemsstater inte föreslagit någon utvidgning alls.
MAP IX — Overview of the area of designated vulnerable zones in the EU (blue) the drafted one (pink), and the potential one detected by the EC (brown)
Karta IX — Översikt över areal som angivits som känslig i EU (i blått), areal som föreslagits (i rosa), och potentiell arealsom EG pekat ut (i brunt).
Nearly 200 various Action Programmes have now been published in Europe.
Nästan 200 olika åtgärdsprogram har offentliggjorts i Europa.
It is not possible to assessprecisely each of them in this synthetic report.
Det går inte att göra någon exakt bedömning av vart och ett av programmen i denna sammanfattande rapport.
A selection representative of each Member State has beenused for comparison in diverse climatic conditions.
Det görs dock en jämförelse mellanolika klimatförhållanden på grundval av ett representativt urval för varje medlemsstat.
Table IV (p. 28) gives an overview of the level of compliance of existing Action Programmes (in 19992000) concerning the 12 main topics mentioned in annex II and III of the Directive.
I tabell IV ges en översikt över i vilken utsträckning åtgärdsprogrammen (1999–2000) uppfyller villkorennär det gäller de 12 huvudpunkter som anges i bilagorna 2 och 3 till direktivet.
This overview shows that most countries fail to comply with measures on restricted periods for fertiliserapplication.
Denna översikt visar att de flesta länderna inte har lyckats följa bestämmelserna om begränsade perioderför tillförsel av gödselmedel.
More particularly the measures are often well in compliance for organic nitrogen (manure),but not for mineral fertilisers.
Ofta uppfyller åtgärderna kraven för organiskt kväve (stallgödsel), men inteför mineralgödsel.
Another general point of attention is the lack of well defined measures for fertiliser application near watercourses and ditches, e.g. buffer strips, sometimes limited to 2 or 3 meters, or with authorised chemical Ninputs, while studies (CIPEL, 2001; Gilliam et al, 1996) show that, even under certain conditions ofappropriate fertiliser management, at least 5 m of unfertilised grass strips may be necessary for significant N retention; restrictions for application relative to steeply sloping ground are also poorly developed,although it is essential to prevent N losses from erosion, runoff and subsoil drainage.
En annan sak som bör uppmärksammas är bristen på väldefinierade bestämmelser om tillförsel av gödselmedel i närheten av vattendrag och diken (t.ex. buffertområden eller områden med godkänd tillförsel avkemiskt kväve, som ibland endast är på 2 eller 3 meter, medan undersökningar (CIPEL, 2001 och Gilliamet al, 1996) visar att det, även i vissa situationer med lämplig kvävehantering, kan krävas minst 5 metermark utan gödselmedel för en mer betydande kväveretention). Det har också i alltför liten utsträckninginförts begränsningar för tillförsel på starkt sluttande mark, trots att detta är av avgörande betydelse för attförhindra de kväveförluster som följer av erosion, avrinning och dränering under markytan.
In some countries the capacity for storage of organic manure is not mandatory or insufficient to cover periods when application is prohibited, or impossible due to climatic conditions: it can vary from 2 to 7 monthsstorage in neighbouring regions with similar climatic conditions.
I vissa länder är bestämmelserna om kapacitet för lagring av organiskt gödsel inte bindande eller otillräckliga för lagring under perioder när det antingen är förbjudet att tillföra kväve eller inte möjligt, på grundav klimatförhållandena. Det kan variera mellan 2 till 7 månaders lagring i grannregioner med liknandeklimatförhållanden.
Studies (ERM, 2001) suggest that minimaranging from 4 months (Mediterranean areas) to 9-11 months (boreal areas) should be established.
I vissa undersökningar (ERM, 2001) framhålls att det bör fastställas en minimikapacitet på mellan 4 månader (Medelhavsområdet) och 9–11 månader (boreala områden).
The essential item (even if optional in annex II of the Dir.) of soil winter green cover is also poorly treated,although winter crops or grass can catch 50 to 80 kgs of N leaching in winter or early spring, so cultivatedsoils in vulnerable areas could benefit of this protection.
Den väsentliga bestämmelsen (även om denna är frivillig enligt bilaga 2 till direktivet) om växtlighet påvintern har också följts i liten utsträckning, trots att vintergrödor och gräs kan fånga upp 50–80 kg kväveper hektar som läcker ut på vintern eller tidigt på våren, vilket innebär att odlad mark i känsliga områdenkan skyddas.
Finally, some Member States have failed so far to establish in the action programmes the limits for organicnitrogen application (normally before 20.12.98 for < 210 kg N/ha, and 20.12.2002 for < 170 kg N/ha). Nevertheless, based on the information provided by certain Member States, there appears to be a growingawareness amongst farmers of the relevance of measures to prevent water pollution.The new actionprogrammes in preparation appear to develop stronger preventive measures and more frequent controls atfarm and field level (N surplus, soil analysis, etc.).
Slutligen har vissa medlemsstater i åtgärdsprogrammen hittills inte fastställt gränser för tillförsel av organiskt kväve (normalt sett före den 20 december 1998 för < 210 kg N/ha och den 20 december 2002 för < 170 kg N/ha). Den information som vissa medlemsstater lämnat tyder dock på att jordbrukarna blir allt mer medvetnaom att det behövs åtgärder för att förhindra att vatten förorenas av nitrater. De nya åtgärdsprogram somhåller på att utarbetas verkar innehålla mer verkningsfulla förebyggande åtgärder liksom bestämmelser omtätare kontroller av jordbruken och marken (bl.a. kontroll av kväveöverskott och markanalyser).
Verification of this will only be seen in coming years asthese programmes have just been finalised and put into operation.
Detta kandock inte bekräftas förrän under kommande år, eftersom dessa program nyligen har färdigställts och börjattillämpas.
Some examples of positive actions
Exempel på lyckade åtgärder
A close interaction between research, government and farmers is a promising way of successful implementation of measures that lead to a significant reduction of the input of N in agriculture and in the losses ofnitrogen through nitrate leaching, ammonia volatilisation or soil erosion, as shown by the following positive examples.
En lovande utgångspunkt för framgångsrika åtgärder för att betydligt minska kvävetillförseln i jordbruketliksom kväveförlusterna genom nitratläckage, ammoniakavgång och markerosion, är att forskarna,myndigheterna och jordbruken samverkar intensivt. Detta framgår av följande framgångsrika exempel.
Based on the information provided by member states, five initiatives are presented below, with evaluationscarried out (year 2000): a)Denmark: Nitrogen Management Programmeb)France: the Ferti-Mieux initiative;c)Wallonia: Prop’eau-Sable;
På grundval av den information som medlemsstaterna lämnat presenteras nedan fem regionala initiativ,liksom en utvärdering av dem (under år 2000): a)Danmark: Programmet för kvävehanteringb)Frankrike: Initiativet Ferti-Mieuxc)Vallonien: Prop’eau-Sable
Period of prohibition of fertiliser application
Period då tillförsel avgödselmedel ärförbjuden
Restrictions for application on steeply slopping ground
Begränsningar förtillförsel av gödselmedelpå starkt sluttande mark
Restrictions for application on soaked, frozen or snow-covered soils
Begränsningar för tillförsel på vattenmätttad, frusen eller snötäcktmark
Restrictions for application near water courses (buffer strips)
Begränsningar förtillförsel i närheten avvattendrag(buffertområden)
Effluent storage works (safety)
Anläggningar för lagring av spillvatten(säkerhet)
Capacity of manure storage
Kapacitet för lagring av stallgödsel
Rational fertilisation (e.g. splitting fertilisation, limitations)
Rationell tillförsel avgödsel (t.ex. uppdelningpå olika årstider,begränsningar)
Vegetation cover in rainy periods, winter
Växtlighet undernederbörds-perioder/vinter
Fertilisation plans, spreading records
Gödslingsplaner och anteckning av mängd gödselmedel
Date for application limits: 210/170 kg N/ha.year
Datum för gränserför tillförsel: 210/170 kg N/hektar och år
=insufficient
☺=hög utsträckning =rimlig utsträckning =otillräcklig utsträckning
Initiated 15 years ago (1987), this programme simultaneously provided precise advice to farmers for accurate and moderate fertilisation (from almost 1000 monitored pilot plots), mandatory soil winter cover,balancing of livestock with available manure storage and spreadable land, a strict State control systemincluding annual N budget and surplus for each farm, and regular controls of practices at field level(several thousands/year).
Genom detta program, som inleddes för femton år sedan (1987), ges jordbrukarna råd om en korrekt ochmåttlig gödsling (på nästan 1 000 övervakade pilotmarker), obligatorisk växtlighet på vintern och balansmellan antalet husdjur och lagringskapacitet för stallgödsel och jordareal som skall gödslas. Samtidigt hardet införts ett strängt system för statlig kontroll, som bland annat omfattar en årlig kvävebudget ochkontroll av kväveöverskottet för varje jordbruk, samt regelbundna kontroller av jordbruksmetoder på plats(flera tusen/år).
This programme has resulted in a reduction of 28 % of nitrogen losses from agriculture to Danish waters,and of 50% in the N surplus at farm level.
Detta program har lett till att kväveförlusterna från jordbruket till danska vatten minskat med 28 % ochatt jordbruksföretagens kväveöverskott minskat med 50 %.
In purely agricultural watersheds, a 20 % reduction of N loadhas been achieved (delayed effect, due to retention in soils and groundwaters), and eutrophication ofcoastal waters is beginning to decrease.
I avrinningsområden i utpräglade jordbruksregioner har man konstaterat att kvävebelastningen minskat med 20% (fördröjda effekter på grund av retentionen i mark och grundvatten), och kustvattnets eutrofiering börjar minska.
The French initiative Ferti-Mieux (improved fertilisation) was launched in 1991 as a programme of adviceto farmers for a rational fertilisation. It had its basis in the Nitrates Directive.
Det franska programmet Ferti-Mieux (förbättrad gödsling), som bygger på nitratdirektivet, inleddes 1991för att ge jordbrukarna råd om en rationell gödsling.
Complementary to legalmeasures, Ferti-Mieux aims at encouraging the willingness of farmers to take care of the (aquatic) environment and is therefore based on voluntary measures.
Ferti-Mieux kompletterar lagstiftningsåtgärderna ochsyftar till att förbättra jordbrukarnas vilja att sköta (vatten-)miljön.
At present, it covers 1.3 million ha (22,000farmers), spread over the country.
Det bygger således på frivilliga åtgärder.I dagsläget omfattar programmet 1,3 miljoner hektar (22 000 jordbrukare) över hela landet.
—commitment to modify existing farming practices;—a collective approach on the preservation of the water quality in the catchment area;—scientific support (including advisory services);—continuous monitoring and evaluation of new practices;—active communication between farmers and the advisors.The current results (June 2000) of the monitoring programme in different watersheds indicate:
Övervakningsprogrammets senaste resultat (juni 2000) i olika områden visar på följande:
—a significant reduction of the net use of mineral fertilisers on maize;—advanced splitting of N inputs on cereals;—improved use of livestock manure;—reduction of uncovered soils during winter time;—joint improvement of fertilisation and irrigation practices.
En kraftig minskning av nettoanvändningen av mineralgödsel på majs.Tillförsel av kväve till spannmål i olika perioder.Förbättrad användning av stallgödsel.Minskad markareal som inte har växtlighet vintertid.Förbättrade gödslings- och bevattningsmetoder.
Extremely low values for the N surplus (Haut Saintois) and N input (Seine-et-Marne) were found.
Det konstaterades att värdena för kväveöverskott (Haut Saintois) och kvävetillförsel (Seine-et-Marne) varmycket låga.
Thismay be related to high levels of soil N from previous years allowing exceptionally low inputs.
Detta kan hänga samman med att de mycket höga värdena för kväve i marken under föregående år möjliggjort en osedvanligt låg tillförsel.
Longer termmonitoring is required to assess the sustainability (economic, yield) of such low inputs/surplus.
Situationen måste övervakas under längre tid för att hållbarheten skall kunna bedömas (ekonomi/avkastning) när det gäller en sådan liten tillförsel/ett sådant litetöverskott.
In the“Haut Blavet” watershed in Brittany, N pressure from organic and mineral fertilisers was reduced from 232to 162 kg N/ha.year between 1997 and 1999 as a result of local activities supporting Action Programmes.
I ”Haut Blavet” i Bretagne minskade kvävebelastningen från organiskt gödsel och mineralgödselfrån 232 till 162 kg N/hektar årligen mellan 1997 och 1999 till följd av lokal verksamhet som stöderåtgärdsprogrammen.
Table V — Main results of three “Ferti-mieux” experiments taken as examples
I tabell V sammanfattas resultaten av tre ”Ferti-Mieux”-försök – exempel
Achieved reductions
Minskningar
Surplus at field level:-86 %
Överskott påmarknivå - 86 %
Input at field level:-77%
Tillförsel på- 77%
(from 113 kg to 16 kg/ha.y)
(från 113 till 16 kg/hektar och år)
(from 130 kg to 30 kg/ha.y)
(från 130 till 30 kg/hektar och år)
Still under survey (2000)
Övervakas fortfarande(2000)
Impact on water quality (nitrate concentration)
Effekter på vattenkvaliteten (nitratkoncentration)
Decrease from60 to 45 mg/l between 1992 and 1999
Minskning från60 till 45 mg/lmellan 1992 och 1999
“Prop’eau-Sable” is an acronym for a pilot project on the protection of waters on the sandy soils in Wallonia (B).
”Prop’eau-Sable” är namnet på ett pilotprojekt för att skydda vattnet vid de sandiga markerna i Vallonieni Belgien.
The project started in 1997 with an inquiry on farmers concerning their N fertilisation practices. It appeared that around 50% of the farmers used soil analysis for their fertilisation plans.
Projektet inleddes 1997 med en undersökning bland jordbrukarna om deras gödlingsmetoder.Det visade sig att ungefär hälften av jordbrukarna genomförde markanalyser för sina gödslingsplaner.
In thefollowing years, the training and advisory input was intensified to obtain a further improvement of Nfertilisation with respect of prevention of N losses to the waters.
Årendärefter intensifierades utbildningen och rådgivningen för att ytterligare förbättra kvävegödslingen ochreducera kväveförlusterna till vattnet.
On 10 pilot farms, specific measures taken were:
På tio pilotjordbruk vidtogs särskilda åtgärder:
—reasonable fertilisation levels, including soil analysis;—enhancement of catch crops;—grassland maintenance;—manure export from farms with surpluses;—valorisation of organic manure;—soil tillage at the end of the summer;—adapted crop rotation schemes.
Rimliga gödslingsnivåer, bland annat efter markanalyser.Förbättrade fånggrödor. Upprätthållande av ängs- och betesmarker.Gödselexport från lantbruk med överskott.Utnyttjande av organisk gödsel.Markbearbetning i slutet av sommaren.Anpassade växtföljdsprogram.
This German “Bundesland” covers an area of 36,000 km km2.
Jord- och en befolkningstäthet på 293 invånare per km bruksarealen uppgår till 1,5 miljoner hektar (omkring 45 % av den totala arealen).
The agricultural area amounts 1,5 million hectare (around 45% of the total area), with around 1million hectare of arable land (incl. maize) and 0.6 million hectare of grassland.
Omkring 1 miljonhektar utgörs av odlingsmark (bland annat majsodlingar) och omkring 0,6 miljoner hektar består av betesoch ängsmark.
The stocking density decreased between 1990 and 1999 from 1.04 to 0.92 LU per hectare.
Djurtätheten minskade mellan 1990 och 1999 från 1,04 till 0,92 djurenheter per hektar.
Around 80% of the drinking water in Baden-Wurtemberg originates from ground water.
Omkring 80% av dricksvattnet i Baden-Württemberg tas från grundvattnet.
The governmentaims at an increase of the water protection areas from 21% of the land area to 27% in the next years.
Myndigheterna vill attvattenskyddsområdet under de närmaste åren skall utvidgas från 21 % till 27 % av arealen.
The first initiatives date back to 1976 (Investment programme for slurry storage) and 1988 (Decree toprotect catchment areas).
De första initiativen togs 1976 (investeringsprogram för slamlagring) och 1988 (dekret om att skyddaavrinningsområden).
Furthermore, improved manure application was enforced by 1995.
1995 infördes krav på förbättrad gödsling.
Recent initiatives aim at an increase in the level of on-farm advice, and soil analysis with up to 100.000 controls peryear of N residue in soils in autumn in order to check farmer performance for fertilisation balance.
Initiativ som tagits senare syftar till attintensifiera rådgivningen på jordbruken och markanalyserna. Målet är 100000 kontroller årligen avkväveöverskottet i marken på hösten för att övervaka jordbrukarnas resultat när det gäller gödslingsbalansen.
Othermandatory measures are:
Andra obligatoriska åtgärder är bland annat följande:
—increase of the area with permanent grassland;—no N fertilisation outside the growing season;—reduction by 20% of the advised N dosage on crops;—reduced soil tillage activities in autumn.
Ökad areal permanent ängs- och betesmark.Kvävegödsling endast under växtperioden.Minskning på 20 % av den rekommenderade kvävedoseringen på grödor.Reducerad markbearbetning under hösten.
To support the activities, 75 advisors are present to guide the farmers, and 55,000 – 80,000 autumn soilsamples are taken on various depths (0-30, 30-60 and 60-90 cm) to control the fertilisation practices. Theacceptable limit for the amount of nitrate-N (residual N in autumn) in the soil is 45 kg N/ha (with anupper tolerance of 25 kg N/ha for penalty purposes).
För att stödja verksamheten finns 75 rådgivare som skall hjälpa jordbrukarna, och 55000–80000 markprover tas under hösten på olika djup (0–30, 30–60 och 60–90 cm) för att kontrollera gödslingen.Gränsen för nitratkväve (kväveöverskott under hösten) i marken är 45 kg N/hektar (med en övre toleranspå 25 kg N/hektar när det gäller påföljder).
A farmer is fined when higher values are found;premiums are given for lower residual N.
Jordbrukaren får betala böter om högre värden konstateras,och det utgår bidrag om kväveöverskottet är mindre.
The entire programme is paid for by a tax system (‘Wasserpfennig’) on water consumption.
Hela programmet finansieras genom ett system för skatt på vattenförbrukningen (”Wasserpfennig”).
Resultsprovided by the authorities show that the nitrate-N content in the soil of the catchment area was reducedby 40-60% between 1988 and 1999, depending on the crop type (e.g. from 60 to 30 kg N/ha under wheatand from 120 to 40 kg N/ha under maize), and that the nitrates concentration in groundwaters is nowdecreasing or stable in most of the areas.
Deresultat som myndigheterna tillhandahållit visar att halten nitratkväve i marken i avrinningsområdetminskade med 40–60% mellan 1988 och 1999, beroende på typ av gröda (t.ex. från 60 till 30 kg N/hektar när det gäller vete, och från 120 till 40 kg N/hektar när det gäller majs), och att nitratkoncentrationen i grundvattnet har minskat eller stabiliserats i de flesta områden.
Thessaly occupies an area of about 14,000 km2, or 11% of the Greek territory.
Thessaliens areal är omkring 14 000 km2, vilket motsvarar 11% av Greklands territorium. 36% av dennaareal utgörs av odlingsmark.
Irrigated land in Thessaly has increased considerably over the last three decades in parallelwith mechanisation, introduction of new productive varieties and increased application of fertilisers.
Den bevattnade arealen i Thessalien har utvidgats betydligt under de senastetre decennierna parallellt med att jordbruket mekaniserats, nya produktiva sorter börjat användas och gödslingen blivit intensivare.