natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While more than 80% of water abstracted is returned to source in Belgium and Germany, in Spain and Italy, the figure is only 40% (see Graph A.20).
Medan mer än 80 procent av det vatten som används i Belgien och Tyskland återförs till källan, är motsvarande uppgift för Spanien och Italien endast 40 procent (se figur A.20).
The treatment of waste water and household waste
Hantering av avloppsvatten och hushållssopor
Although the candidate countries have already introduced recycling of waste on a relatively large scale in order to compensate for their shortage of primary resources, nearly all of them are having difficulty meeting the recycling targets set out in the Community directive (50% of waste recycled by 2001 for current Member States).
Även om ansökarländerna, för att kompensera bristen på jungfruliga råvaror, redan recirkulerar avfall i en relativt stor skala, så har nästan samtliga svårigheter med att uppfylla de mål för återvinning som fastställts i gemenskapens direktiv (50 procent av avfallet i de nuvarande medlemsstaterna skall återvinnas år 2001 ).
Recycling installations have not been modernised and a number have even had to be closed down because of lack of public funds.
Anläggningarna för att omhänderta och upparbeta avfallet har emellertid inte moderniserats och ett antal har till och med lagts ned på grund av bristen på offentlig finansiering.
The Czech Republic, for example, currently recycles only 15% of the packaging waste produced, Slovenia, 29%, and Hungary, 32%.
I exempelvis Tjeckien återvinns endast 15 procent av det förpackningsavfall som produceras. I Slovenien respektive Ungern är motsvarande uppgifter 29 respektive 32 procent.
The situation is likely to deteriorate further in the future as the higher rate of economic growth, which will probably occur, could increase the amount of waste produced (according to the European Environmental Agency Report for 1999).
Situationen kommer sannolikt att försämras ytterligare i framtiden i takt med att ekonomierna växer, vilket sannolikt kommer att öka avfallsmängden (enligt "the European Environmental Agency Report" för 1999).
In consequence, the support of structural measures in this area is required in order to sustain economic development in the enlarged Union.
Följaktligen behövs stöd till strukturella åtgärder inom detta område för att den ekonomiska utvecklingen inom den utvidgade unionen skall upprätthållas.
Human resource development
Humankapitalets utveckling
Given that most of the population in Europe lives in towns and cities, it is important to pay as much attention to the damage that household waste disposal can do to the environment, as that caused by industry and agriculture.
Det är minst lika viktigt att uppmärksamma den miljöbelastning som hushållen förorsakar, som den miljöpåverkan industri och jordbruk har, eftersom största delen av Europas befolkning bor i städer.
A policy of creating public awareness and of putting in place the necessary infrastructure to treat water and dispose of waste is essential to reduce the pressure on the environment.
En politik för att skapa en allmänt ökad medvetenhet om dessa frågor och att investera i nödvändig infrastruktur för vattenrening och
The competitiveness of an economy depends, as noted above, not only on its physical capital, but also on the knowledge possessed by its entrepreneurs and labour force.
I likhet med vad som påpekats tidigare beror en ekono mis konkurrenskraft inte bara på dess fysiska tillgångar,
Growing number of qualified young people
Ett växande antal kvalificerade yngre utan även på den kunskap som företagarna och arbetskraften förfogar över.
Significant variations in educational attainment levels between Member States
Betydande skillnader i utbildningsnivå mellan medlemsstaterna
Despite the gradual reduction of educational disparities over the past 30 years, there is still a large gap in educational attainment levels between the cohesion countries and the rest of the Union.
Den tekniska utvecklingen och den fortsatta globaliseringen ökar efterfrågan på utbildad arbetskraft. Utbildningsnivån hos EU:s unga befolkning har ökat kontinuerligt under de senaste 30 åren.
In particular, in the former a large proportion of the population aged 25 to 59 has only a low education level, ie no educational qualifications beyond compulsory schooling (1999: 75% in Portugal, some 65% in Spain and around half in Greece and Ireland).
1999 hade bara 27 procent av befolkningen i åldersgruppen 25 till 34 år ing en utbildning utöver grundskolenivå, vilket kan jämföras med åldersgruppen 50 till 59 år där motsvarande upp gift är 48 procent.
The same is true for Italy, where more than half of those in this age group have low education.
24 procent av de mellan 25 till 34 år hade en utbildning motsvarande högskoleexamen, vilket kan jämföras med 17 procent för åldersgruppen 50 till 59 år.
Technological advance and continuing globalisation are increasing the demand for skilled labour. The educational attainment level of young people in the EU has been rising continuously for the past 30 years or more.
Trots att skillnaderna i utbildningsnivå gradvis minskat under de senaste 30 åren, så återstår fortfarande ett be tydande "utbildningsgap" mellan sammanhållningsländerna och övriga delar av unionen.
In 1999, only 27% of young people aged 25 to 34 in the EU had no qualifications beyond compulsory schooling as compared with 48% in the in the 50 to 59 age group. Similarly, 49% of those aged 25 to 34 had upper secondary level education as against only 35% of the 50 to 59 age group, while 24% of 25 to 34 year-olds had a university degree or equivalent as opposed to 17% of those aged 50 to 59.
I synnerhet har en stor andel av befolkningen mellan 25 och 59 år i sammanhållningsländerna en låg utbildningsnivå, dvs ingen utbildning utöver grundskolan (1999 hade 75 procent i Portugal, ca 65 procent i Spanien och omkring hälften i Grekland och Irland ingen utbildning utöver grundskola).
It is expected that the number of people enrolled in higher education will double in the next ten years and this will strain the higher education systems in Europe.
Även i Italien har mer än hälften av dem som tillhör denna åldersgrupp en låg utbildningsnivå.
By contrast, in the three Nordic countries, Belgium and the UK, more than a quarter of those aged 25 to 59 has a high (or tertiary) level of educational attainment (university degree or the equivalent) (Map 12).
Detta kan jämföras med de tre nordiska länderna, Belgien och Storbritannien, där mer än en fjärdedel av befolkningen mellan 25 och 59 år har en hög utbildningsnivå (högskoleexamen eller motsvarande) (karta 12).
The applicant countries: higher educational needs than figures indicate
Ansökarländerna: större utbildningsbehov än vad statistiken tyder på
The increase in educational attainment levels is evident in all Member States.
Det sker en påtaglig ökning av utbildningsnivån i alla medlemsstater.
It is particularly marked in the cohesion countries, as well as in Italy, where average education levels of older people are relatively low.
Utvecklingen är särskilt markant i sammanhållningsländerna, liksom även i Italien, där be folkningen i de äldre åldersgrupperna har en relativt låg utbildningsnivå.
The proportion of 25 to 34 year olds in the cohesion countries with an upper secondary level qualification in 1999 was twice as high as among those aged 50 to 59 and the difference was similar in the case of tertiary education (Graph 12).
I dessa länder var andelen av 25 till 34åringar med en gymnasieutbildning två gånger större än motsvarande andel för de mellan 50 till 59 år. Skillnaden var av samma storleksordning även för dem med en högre utbildning (figur 12).
As a result, the gap in attainment levels between Member States is narrowing.
Ett resultat av denna utveckling är således att skillnaderna i utbildningsnivå minskar mellan medlemsländerna.
In the Central European candidate countries, a large proportion of the population aged 25 to 59 has an upper secondary level of education, particularly in the Czech Republic and Poland, where the figure is over 70%.
I de europeiska ansökarländerna har en hög andel av befolkningen mellan 25 och 59 år en gymnasieutbildning. Detta gäller i synnerhet Tjeckien och Polen, där an delen är över 70 procent.
At the same time, there is a stronger upward trend in the education attainment levels of women than men and in almost all Member States women in the younger age groups have attained a higher level of education than their male counterparts.
Samtidigt är ökningen av kvinnornas utbildningsnivå mer markant i nästan alla medlemsländer än vad som är fallet när det gäller männen. De yngre kvinnorna är ge nerellt sett mer välutbildade än vad de yngre männen är.
Nevertheless, the number of young people who leave the education system prematurely with only the most basic skills is still substantial; these young people are unable to respond adequately to the demand of a continuous updating of knowledge and competencies throughout life, which is needed due to the accelerating pace of technological, scientific and economic evolution of society.
Ett betydande antal unga människor lämnar dock fortfarande utbildningssystemet med endast basala och grundläggande kunskaper. Dessa unga människor kommer inte att vara kapabla att klara de krav som ställs på en kontinuerlig uppdatering av kunskaper och kom petens, vilket är nödvändigt på grund av samhällets allt mer accelererade tekniska-, kunskapsmässiga- och ekonomiska utvecklingstakt.
These lower vocational schools were actually part of the basic schools and were indeed not even formally considered as part of the secondary system of these countries.'15In addition, there is a question mark over the quality and nature of vocational training at upper secondary level, which in many cases seems outdated.
Inom Europeiska unionen erhåller i genomsnitt 22 procent av ungdomarna mellan 18 och 24 år i bästa fall en dast en kortare gymnasieutbildning.16 Några medlems stater ligger betydligt över detta genomsnitt.
This underlines the need for developing appropriate human resources strategies in these countries in order to avoid low skills slowing down economic and social development.
Andelen är dessutom alarmerande hög i vissa urbana och perifera områden hos mindre gynnade sociala grupper.
In the European Union, an average of 22% of young people between 18 and 24 years old only acquire lower secondary education at most.16 Some Member States lie significantly above this average.
Nyligen genomförda studier ger emellertid en mindre positiv bild av situationen. Den höga andelen är huvud sakligen ett resultat av den satsning som skett på ett stort antal yrkesskolor som erbjuder en mer grundläggande yrkesutbildning.
Furthermore, there are also alarmingly high rates in certain urban or peripheral areas as well as in disadvantaged social groups.
Det understryker dock behovet av att utveckla ändamålsenliga strategier för kompetens utveckling i dessa länder för att undvika att en låg kom petensnivå bromsar den ekonomiska och sociala ut vecklingen.
12 Educational attainment levels, 1999
12 Utbildningsnivåer, 1999
% of total population aged 25-59
Andel av den totala befolkningen mellan 25­59 år
% of total population aged 25-59
Andel äv den totala befolkn ngen mellan 25­59 år
% of total population aged 25-59
Andel äv den totala befolkningen mellan 25­59 år
1.4 Factors determining real convergence maintaining a cohesive society and a democracy in which everyone can participate.
1.4 Faktorer som är avgörande för utjämningen
The problem is most serious in Portugal where over 45% of 18 to 24 year-olds fail to go on from compulsory schooling to further education or vocational training.
Detta problem är mest uttalat i Portugal, där över 45 pro­cent i åldersgruppen 18 till 24 år inte studerar vidare i nå­gon typ av utbildning efter grundskolan.
An increase in education level is also evident in the candidate countries.
Kampen för att hindra en utslagning från skolan är en huvudfråga för ett reformerat utbildningsväsende.
In most of them, the proportion of people aged 25 to 34 with upper secondary education is significantly higher than among those aged 50 to 59 years, though the proportion with tertiary level education is much the same and remains relatively low among young people.
En minskad utslagning från skolan är en nödvändighet för att den kunskapsbaserade ekonomin skall bli långsiktigt framgångsrik.
Enrolment rates in universities are, therefore, in general significantly lower than intheEU.
Det är också en grundförutsättning för att skapa en ökad sammanhållning och en levande demo­krati, i vilken varje enskild individ har en viktig roll att spela.
In the learning society, social stratification is increasingly based on a division between the haves and have-nots in terms of skills and qualifications.
I kunskapssamhället beror den sociala uppdelningen i en ökande grad på en skarp gräns mellan de som har och de som inte har tillräckliga kunskaper.
Dropping out from school, therefore, has much more lasting consequences than it had in the past, since it can mark an individual for life and greatly narrow the range of career choices open to them.
Att lämna skolan i förtid får därför mer omfattande och bestående konse­kvenser än vad som varit fallet under tidigare decennier. Det kan påverka en person för livet och radikalt minska omfattningen av de livsprojekt som är möjliga för perso­nen ifråga.
Schools are at the centre of the learning society and lifelong learning begins there.
Skolorna utgör en central del av det lärande samhället och det livslånga lärandet börjar i skolan.
Employment prospects rise with level of education
Kunskapsnivån i ansökarländerna har också ökat.
In almost all EU Member States, the level of education is an important determinant of finding employment.
I nästan alla EU:s medlemsländer är utbildningsnivån en viktig förutsättning för arbete.
Except for Greece, and to a lesser extent Portugal, unemployment in the EU is much lower among those with high educational attainment levels than those with lower ones.
Förutom i Grekland, och i en mindre grad Portugal, är arbetslösheten inom EU mycket lägre hos dem med en högre utbildning än dem med en lägre.
In 1999, the average rate of unemployment of those aged 25 to 59 with a tertiary level of education was 5% as against 8% for those with upper secondary level and 12% for those with only basic schooling.
År 1999 var den genomsnittliga arbets­lösheten för dem mellan 25 och 59 år med högre utbild­ning fem procent, vilket kan jämföras med motsvarande uppgift för dem som hade en gymnasie­ respektive grundskoleutbildning som är åtta respektive 12 procent.
In some Member States, unemployment rates of people with low education were 3 to 4 times higher than for those with high education (Graph 13).
I vissa medlemsstater var andelen arbetslösa bland lågutbildade tre till fyra gånger större än motsvarande uppgift för högutbildade (figur 13).
Failure at school affects all sections of society, but not all equally.
En misslyckad skolgång är problem som berör alla klasser och grupper i samhället, men alla berörs inte på samma sätt.
Surveys show that those dropping out of school come predominantly from low-income families where there is a history of failure.
I undersökningar har man kunnat visa att de som lämnar skolan i förtid ofta kommer från låg­inkomstfamiljer och en misslyckad skolgång tycks vara starkt kopplad till vilken uppväxt man har haft.
Many come from broken homes or from immigrant or refugee families which have not integrated successfully.
Många av ungdomarna kommer från splittrade familjer och är invand­rare och flyktingar som inte har integrerats i samhället.
Dropping out of school is, therefore, related to a range of social, health, family and financial factors.
Att lämna skolan i förtid är inte ett isolerat utbildningsproblem.
Although it is only one element of a cumulative process of social deprivation, it is often the critical one which deprives young people of the skills, qualifications and social contacts required to succeed or even to play a meaningful role in society.
Ett misslyckande i skolan är därför bara en del av den sociala utslagningens mer omfattande "domino­ef­fekt", men att lämna skolan i förtid är emellertid ofta det fata­la misstag som utestänger unga människor från att komma i åtnjutande av kunskaper, färdigheter, ordning och reda i livet, sociala kontakter och en miljö där man kan göra sin stämma hörd och där man kan få uppskattning.
The fight against school failure is at the heart of the debate on educational reform; it is essential for sustaining a knowledge-based economy and for
Kopplingen mellan utbildningsnivå och arbetslöshetens
Population with university or equivalent qualifications by age group, 1999
Andel i befolkning med universitetsutbildning eller motsvarande per åldersgrupp, 1999
% population in age group
% befolkning I åldersgruppen
A similar pattern is evident in the candidate countries.
Ett likartat mönster finns även i ansökar­länderna.
The difference in unemployment rates between those with differing levels of education is very marked in the Czech Republic, Hungary, Poland and Slovakia, where those with a low educational attainment level are up to 7 times more likely to be unemployed than those with a high attainment.
Skillnaderna i arbetslöshet mellan olika utbildningsgrupper är myck­et tydliga i Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien, där sannolikheten för att en person med låg utbildning skall vara ar­betslös är sju gånger större än för en per­son med en hög utbildning.
In Greece, Spain and Italy, in particular, as well as in most of the candidate countries, however, a
I synnerhet i Grekland, Spanien och Italien, liksom i flertalet ansökarländer, har emellertid en betydande antal
significant number of young people aged 25 to 34 with a high level of education have difficulty finding a job after completing their studies, which contrasts sharply with the position of older people with similar qualifications.
1.4 Faktorer som är avgörande för utjämningen högutbildade mellan 25 och 34 år svårt att få ett arbete ef­ter avslutade studier, vilket står i skarp kontrast till den äld­re delen av arbetskraften med motsvarande utbildning.
Although it took no account of the quality and relevance of training, a recent OECD survey suggests that the duration of job-related training also varies significantly between the countries covered.
relevans, visar även att den arbetsrelaterade kompetens­utvecklingen varierar betydligt i omfattning mellan med­lemsstaterna.
Annual hours of training undertaken by employees, therefore, ranged from 27 in Belgium (Flanders only) to 57 in the Netherlands.17
Antalet timmar som de anställda erhöll kompetensutveckling varierade från 27 timmar i Belgien (endast Flandern) till 57 timmar i Nederländerna.17
It should also be emphasised that differences in employment prospects between men and women persist.
Det bör också understrykas att skillnaderna i sysselsätt­ningsmöjligheter mellan kvinnor och män består.
Women with a given level of education are more likely to be unemployed than men with a similar level in most parts of the EU.
I större delen av EU är sannolikheten för att en kvinna med en viss utbildningsnivå skall vara arbetslös större än mot­svarande sannolikhet för en man.
Inequalities are particularly marked in Greece, Spain and Italy.
Ojämlikheterna är sär­skilt tydliga i Grekland, Spanien och Italien.
By contrast, in most of the candidate countries, women seem to be in less of an unequal position than in the EU.
Däremot tycks kvinnornas position I flertalet ansökarländer gene­rellt sett vara mer jämställd än inom EU.
LFS evidence suggests in addition that younger workers tend to receive more training than older ones.
Arbetskraftsundersökningen tyder också på att yngre an­ställda erhåller en mer omfattande kompetensutveck­ling än äldre.
Whereas only 2.5% of those aged 55 to 59 in the EU had participated in training or education in the reference weeks, the figure for those aged 25 to 29 was 10% and for those aged 30 to 34,8%.
I åldersgruppen 55 till 59 år deltog endast 2,5 procent i någon form av kompetensutvecklingspro­gram under de fyra veckor som undersökningsperioden omfattade. Motsvarande uppgift för åldersgruppen 25 till 29 år var tio procent och åtta procent för de mellan 30 till 34 år.
Moreover, there seems to be a clear link between educational attainment levels and access to training, in all Member States, those with high education having much more opportunity to receive training than those with lower levels.
Det tycks även finnas ett tydligt samband i alla medlemsstater mellan utbildningsnivå och tillgång till kompetensutveckling. De som har en högre utbildning har mycket större möjligheter att erhålla kompetens­utveckling än de som har en lägre utbildning.
Greater efforts are, therefore, needed to prevent the problems of people with low initial education being compounded by having only limited access to continuing training.
Det krävs därför större ansträngningar för att motverka de problem som de med en initialt låg utbildning har med endast en begränsad tillgång till en kontinuerlig kompetensutveck­ling.
Finally, it should be noted that there is a clear positive relationship between levels of educational qualifications and earnings.
Slutligen bör det noteras att det finns ett klart positivt samband mellan utbildnings­ och inkomstnivå.
In all Member States, those employed full-time with tertiary education earn significantly more on average than those with upper secondary education.
I samtli­ga medlemsstater har de som är heltidsarbetande och högutbildade en väsentligt högre genomsnittlig in­komstnivå än de som har en gymnasieutbildning.
The difference is over 50% in Germany, France and Austria, and 100% in Portugal.
Skill­naden är över 50 procent i Tyskland, Frankrike och Ös­terrike och 100 procent i Portugal.
The difference in earnings between those with upper secondary and those with lower secondary education is much less in most Member States (10-20%), but still significant.
Skillnaden i inkomst mellan dem som har en kortare respektive längre gymna­sieutbildning är väsentligt mindre i de flesta medlems­stater (10­20 procent), men fortfarande betydande.
Adaptation of educational systems to ICT has started, but still has some way to go
En anpassning av utbildningssystemen till ICT har inletts, men är fortfarande inte helt genomförd
Access to continuing training still varies markedly between Member States
Tillgång till en kontinuerlig kompetensutveckling varierar betydligt mellan medlemsstaterna
For students to make a smooth transition into the modern labour market, they need to be exposed to information and communications technology (ICT) in school.
En kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling är grundläggande för såväl individens möjligheter till arbete som för en modern ekonomis förmåga att bibehålla kon­kurrenskraften.
Continuing education and training are essential both for the job prospects of individuals and for maintaining the competitiveness of a modern
Integrering­en av IT­tekniken i utbildningssystemet sker emellertid i en ökad omfattning inom EU sedan medlemsstaterna omsatt de slutsatser som drogs vid Lissabonmötet och de mål som gäller för kunskapsinitiativet.
Unemployment rates by education level, 1999
Arbetslöshet efter utbildningsnivå, 1999
H Lower Secondary B Upper secondary • Tertiary economy.
D Kortare gymnasium B Längre gymnasium ■ Eftergymnasial utbildning
Although these figures involve a high degree of uncertainty and are not fully comparable between countries, they indi-
Även om uppgifterna in­nehåller en hög grad av osäkerhet och inte är fullt jämförbara mellan medlems­staterna, så tyder de på att tillgången till kompetensutveckling med stor sannolik­het är mindre i ansökarländerna än inom EU.