natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The line taken during the negotiations was to set a level of expenditurefor the reformed CAP of more or less the same amount as was enteredin the 1999 budget.
Målet för förhandlingarna var att fastställa en årlig utgiftsnivå för denreformerade gemensamma jordbrukspolitiken som låg nära det beloppsom fördes in i 1999 års budget.
The necessary savings were first found by reducingintervention prices by less than proposed, hence the compensation in theform of aid to producers is less: the reduction in prices is 15% in twostages for arable crops (instead of a single 25% reduction) and 20%(instead of 30%) for beef.
88EUROPEISKA UNIONENS OFFENTLIGA FINANSER som föreslagits, vilket fick till följd att kostnaderna för kompensationeri form av stöd till producenter också kunde minskas: interventionspriserna för åkergrödor minskades med 15% i två etapper (i stället för enenda sänkning med 25%) och för nötkött med 20% (i stället för med30%).
The reform of the milk sector is also postponed to the end of the period.
Vidare uppsköts reformen inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter till slutet av perioden.
Other formulas were considered but not adopted:
Även andra åtgärder var på förslag men antogs slutligen inte, t.ex.
—the possibility of reimbursing Member States only part of the expenditure they advance as direct aid to producers (formula known as‘co-financing’ of expenditure);
—möjligheten att endast ersätta medlemsstaterna för en del av deutgifter som de betalar ut som förskott inom ramen för direktstödentill producenter (besparing för EU-budgeten genom ”samfinansiering” av dessa utgifter),
—direct aid granted on a declining scale over time and/or above acertain threshold per farm.
—att direktstöden skulle göras successivt avtagande (”degressiva”),antingen över tiden eller från och med en viss beloppsgräns per jordbruksföretag.
The amounts set are lower than those proposed by the Commission.However, the proposals concerning the concentration of operations, thedistribution criteria and the simplification of management methods wereadopted without any major changes.
De belopp som slutligen antogs låg lägre än de som föreslagits avkommissionen.
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU85
Förslagen om en starkare koncentration av stödet, kriterierna för fördelningen av dem samt en förenklad förvaltning av stödenantogs däremot utan större förändringar.
4)Other categories of expenditure
4)Övriga utgiftskategorier
The ceilings for the internal policies, external action and administrativeexpenditure headings are appreciably lower than those proposed by the Commission. The reductions were imposed very much across the board,with no real discussion about the future content of these categories ofexpenditure.
De utgiftstak som slutligen fastställdes för inre politik, externa åtgärderoch administrativa utgifter hamnade klart under kommissionens förslag.Minskningarna beslutades på ett relativt schablonmässigt sätt, utannågon djupgående diskussion om det framtida innehållet i vart och ettav dessa utgiftsområden.
The starting point for this approach was not the existing1999 ceilings but the lower figures of appropriations actually entered inthe 1999 budget.
Vid denna diskussion togs inte utgiftstaken ibudgetplanen för 1999 som utgångspunkt, utan i stället de lägre beloppsom slutligen fördes in i 1999 års budget.
On the other hand, the amounts proposed by the Commission forpre-accession aid and for the estimated cost of the first round ofenlargement were accepted without change.
Däremot godtogs kommissionens förslag om anslagsnivån för stöd införanslutningen och för en första utvidgning utan ändringar.
2.2.Limited adjustment of the own resources system
2.2Mindre ändringar i systemet för egna medel
In the end the Berlin European Council did not adopt any of the threeoptions for rebalancing budget positions that the Commission examinedin its report. The solution to this problem was found instead in measures to contain expenditure growth and redirect flows.
Vid Europeiska rådets möte i Berlin godtogs slutligen inget av de treförslag till ändringar för att utjämna medlemsstaternas positioner iförhållande till EU-budgeten som kommissionen tagit upp i sin rapport.För att lösa problemet med obalanser försökte man i första handkontrollera utgiftsutvecklingen och i viss mån omfördela utgifternamellan olika områden.
The resultsobtained were enhanced by relatively slight adjustments to the financingsystem.
Resultaten av dessa ändringar kom sedan attkompletteras med relativt återhållsamma ändringar i budgetfinansieringen, dvs. systemet för egna medel.
The European Council decided:
Vad gäller systemet för egna medel fattade Europeiska rådet följande beslut:
—to lower the maximum call-in rate for the VAT resource to 0.75%in 2002 and 0.50% in 2004;
—Att minska den enhetliga procentsatsen för egna medel från mervärdesskatt till 0,75% år 2002 och till 0,5% år 2004.
—to increase the percentage of traditional own resources that the Member States retain to cover collection costs from 10to 25%;
—Att öka den del som medlemsstaterna behåller för att täcka uppbördskostnader för traditionella egna medel från 10% till 25%.
—to retain the United Kingdom compensation mechanism, with somesmall adjustments, to offset for instance the benefit that would ariseupon enlargement from the replacement of pre-accession aid byinternal EU expenditure;
—Att bibehålla kompensationen till förmån för Förenade kungariket,med några mindre förändringar, bl.a. ett avdrag från kompensationsbeloppet för de vinster som Förenade kungariket gör genom attanslutningsstödet ersätts av utgifter inom unionens inre politik (detsenare finns med i beräkningen av kompensationen).
—to alter the scale for financing the UK compensation to reduce theshare paid by Germany, the Netherlands, Austrian and Sweden to aquarter of what it ought to be.
—Att ändra finansieringsnyckeln för Förenade kungarikets kompensation på så sätt att de andelar som betalas av Tyskland, Nederländerna, Österrike och Sverige reduceras till en fjärdedel av vad deannars skulle ha uppgått till.
86 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
2.3Ett nytt interinstitutionellt avtal
1)The rules for applying the financial framework
1)Reglerna för hur de ekonomiska ramarna skall tillämpas
These rules remain essentially unchanged. But some new provisionswere added.
En del nyabestämmelser infördes emellertid, bland annat på följande punkter:
—Some restrictions were placed on the ‘privileged’ nature of expenditure on structural operations, in conjunction with the new basicregulations in this area.
—Den ”priviligierade” ställning som dittills kännetecknat utgifternaför strukturåtgärder begränsades, med utgångspunkt från de nya
The allocations made in the financialperspective continue to be expenditure targets, in that these amountsmust be entered in the budget each year.
Visserligen skall de belopp somavdelas för strukturåtgärder för varje år i budgetplanen även i fortsättningen betraktas som utgiftsmål, vilket innebär att hela beloppetalltid förs in i motsvarande års budget, men däremot begränsasrätten att föra över de anslag mot vilka inga åtaganden ingåtts tillföljande budgetår.
But the possibility of transferring to subsequent years the part of the allocations which couldnot be committed in a given year was confined to the first year ofthe period (2000) and then only if non-implementation was theresult of a delay in the adoption of programmes.
Denna möjlighet får för den nya perioden baratillämpas under dess första budgetår, dvs. 2000, och endast i de falldå medel förblivit oanvända därför att programmen antagits senareän beräknat.
—In the event of a revision of the financial perspective, the ‘pre-acces-sion’ heading and the amount left available for future enlargementare to be treated as ‘water-tight compartments’: in other words therecan be no transfers between these two amounts nor between eitherof them and the ceilings for the other heading set for the fifteen.
—I det fall budgetplanen måste revideras beslutade man att de beloppsom införts under rubriken ”stöd inför anslutning” samt det beloppsom avsatts för utgifter i samband med den framtida utvidgningenskall vara låsta, dvs. att inga omfördelningar av medel får ske varesig mellan dessa anslag inbördes eller mellan dem och övriga utgiftstak i budgetplanen för 15 medlemsstater.
—A ‘flexibility instrument’ was introduced. It is intended to allow financing, for a given financial year, of clearly identified expenditurewhich could not be financed beneath the ceilings available.
—Man beslutade att införa en s.k. flexibilietsmekanism, för att göradet möjligt att under ett givet budgetår finansiera noggrant definierade utgifter som annars inte skulle gå att täcka inom det aktuellautgiftstaket eller genom överföring från någon av de andra rubrikerna.
As a rule theinstrument should not be used for the same needs two years running.
Som regel får denna mekanism inte användas för sammabehov två budgetår i sträck.
This instrument is allocated EUR 200 million a year.
För detta ändamål får utnyttjas högst 200 miljoner euro per budgetår,och icke utnyttjade medel får överföras till följande budgetår, dockhögst till det andra budgetåret efter det att de ursprungligen anslagits.Beslut om att utnyttja flexibilitetsmekanismen får fattas under budgetförfarandet eller under det att budgeten genomförs genom en gemensamöverenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar.
2) Budgetary procedure aspects
2)Delar av avtalet som rör det årliga budgetförfarandet
As proposed by the Commission the new agreement consolidates anumber of arrangements agreed by the institutions to improve the operation of the budgetary procedure.
I det nya avtalet konsolideras på kommissionens förslag ett antal tidigare arrangemang för samarbete mellan institutionerna, vilka inletts isyfte att skapa att smidigare budgetförfarande.
Two additions are made.
Dessutom tillförs två nyaaspekter:
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU87
EN STABILARE BUDGETUTVECKLING INFÖR UTVIDGNINGEN AV EUROPEISKA UNIONEN91
—The conciliation procedure for the establishment of the budget isextended to cover all expenditure (compulsory and non-compulsory)and continues throughout the budgetary procedure.
—Förlikningsförfarandet (ibland: samrådsförfarandet) i samband medbudgetens upprättande utvidgas till att omfatta alla utgifter, dvs.såväl obligatoriska som icke-obligatoriska, och skall dessutomtillämpas under hela budgetförfarandet.
—Guidelines are laid down, by broad categories, for the classificationof expenditure.
—Breda riktlinjer för klassificeringen av utgifter införs.
3.1.The budget debate for 2000 and 2001
3.1Debatterna inför antagandet av 2001 och 2002 årsbudgetar
Parliament was no more than lukewarm in accepting the financial framework 2000–06.
Det var med visst motstånd som Europaparlamentet accepterade deekonomiska ramarna för 2000–2006.
This framework restricts appreciably its margin of manoeuvre in exercising its budgetary powers in relation to what would derive from straight application of the Treaty provisions.
I förhållande till bestämmelsernai fördraget innebär ju de nya ramarna att parlamentets manöverutrymme i budgetsammanhang minskar.
On the other handits concerns were fairly broadly taken into account in the provisions of theinterinstitutional agreement for improvement of the budgetary procedure.
Samtidigt stillades dock parlamentets farhågor i hög grad genom de nya bestämmelser som införts idet interinstitutionella avtalet i syfte att förbättra budgetförfarandet.
The budget debates for 2000, 2001 and 2002 were therefore concluded,despite some difficulties, within the agreed financial framework.
Trots vissa svårigheter kunde därmed 2000, 2001 och 2002 års budgetförfarande genomföras inom de nya ekonomiska ramarna.
The main point of contention concerned heading 4 (External action).
Rubrik 4, ”externa åtgärder”, var det utgiftsområde som gav upphovtill störst oenighet.
Inparticular, the financial framework agreed by the European Council didnot allow for any possible impact on the budget of the conflict whichwas beginning at that time in Kosovo.
Bland annat gav de utgiftsramar som beslutades av Europeiska rådet 1999 inte utrymme för att täcka eventuella budgetkonsekvenser av den konflikt som samtidigt utlöstes i Kosovo.
Very quickly the Commission was forced to present two proposals (in November 1999 and May 2000) for the revision of the heading 4 ceiling toaccommodate the financing over a multiannual period of a programme ofassistance for the Balkans region.
Således fick kommissionen nästan omgående och i två omgångar (inovember 1999 och i maj 2000) lägga fram förslag till en revidering avutgiftstaket för rubrik 4 för att ge utrymme för finansieringen av ett flerårigt biståndsprogram till Balkanregionen.
These proposals, which were supportedby Parliament, met with Council opposition.
Dessa förslag godkändes avparlamentet men avslogs av rådet.
For the 2000 and 2001budgets, the solution found in each case was to apply the new flexibilityinstrument, the decision coming at the end of the budgetary procedure after difficult discussions on the necessary redeployment of expenditure onthe other programmes covered by the heading.
För såväl budgetåret 2000 som 2001fick man således i slutet av budgetförfarandet ta till den nyligen inrättade flexibilitetsmekanismen, sedan man efter en krävande diskussiongått igenom alla möjligheter till omfördelning mellan program inomrubrik 4.
In the budgetary procedurefor 2002 the Commission once again proposed using this instrument to finance under heading 2 a programme for the conversion of fishing vesselswhich, following the failure to renew the agreement with Morocco, couldno longer operate in Moroccan waters.
Även för budgetåret 2002 föreslog kommissionen att flexibilitetsmekanismen skulle användas, denna gång för att finansiera ett
3.2.The prospects concerning enlargement
3.2Den kommande utvidgningen
While the assumption that the first round of enlargement would takeplace in 2002 was a justified precaution from the budgetary point ofview, it turned out not to be realistic.
Antagandet att en utvidgning av EU skulle äga rum 2002 var rimligt avförsiktighetsskäl, dvs. för planeringen av budgetutgifterna, men har intevisat sig vara realistiskt i praktiken.
Enlargement will come much laterand the need for the additional expenditure will therefore be postponedaccordingly.
Utvidgningen har nu förskjutits itiden, och detta gäller således också de ökade utgifter den kommer attmedföra.
More candidate countries will probably be involved, so thecost can be expected to be higher. As this has been allowed for, it can beassumed that the overall amounts initially earmarked will accommodatethe new situation.
Däremot utgår man nu från att det kommer att röra sig om ettstörre antal nya medlemsstater, vilket innebär att kostnaderna blir störreän vad som tidigare beräknades.
With the margins available, and without prejudgingthe outcome of the accession negotiations, it can be said that enlargement should not compromise the present own resources ceiling.
Totalt sett bedöms dock de ramanslagsom har avsatts för utvidgningen under perioden vara tillräckliga, dvs.med hänsyn tagen till de marginaler som är disponibla och utan attföregripa resultaten av medlemskapsförhandlingarna förväntas utvidgningen inte innebära någon risk att taket för egna medel skulle behövaomprövas.
3.3.The period beyond 2006
3.3Efter 2006
The present interinstitutional agreement provides that before 1 July2005 the Commission is to present proposals for a new financialperspective.
Enligt det gällande interinstitutionella avtalet skall kommissionen föreden 1 juli 2005 lägga fram ett förslag till en budgetplan för den följandeperioden.
This could then be discussed and a decision taken in a European Union which will already have taken in new Member States.
Denna budgetplan kan alltså komma att debatteras och antasi en union som redan utvidgats med nya medlemsstater.
THE CHARACTERISTICS OF THE PRESENT FINANCIAL SYSTEM
HUVUDDRAGEN I DET NUVARANDE FINANSIELLA SYSTEMET
The legal instruments
Rättslig ram
The financial autonomy of the European Union: the own resources system
Europeiska unionens finansiella autonomi: systemet för gemenskapernas egna medel
The framework for Community expenditure
Ramarna för Europeiska gemenskapens utgifter
The European Union’s financial system is based on three types of legalinstrument(1):
Europeiska unionens ekonomiska system vilar på följande tre slagsbestämmelser(1):
—the provisions of the Treaties;
—Fördragens bestämmelser.
—secondary legislation;
—Sekundärrättens bestämmelser.
—provisions adopted by agreement between the institutions.
—Bestämmelser som avtalats mellan institutionerna.
The last type of instrument is specific to the budget sector and has noreal equivalent in the other fields of Community law.
Förekomsten av den sistnämnda typen av avtalsliknande regler ärutmärkande för budgetområdet och saknar verklig motsvarighet inomgemenskapsrättens övriga områden.
1.The financial provisions of the Treaties
1.Fördragens finansiella bestämmelser
Most of these provisions are contained in the Treaty establishing the European Community.
Större delen av dessa bestämmelser finns i Fördraget om upprättandetav Europeiska gemenskapen.
Some provisions of the Treaty on European Union also relate to the budget sector.
Vissa bestämmelser i Fördraget om Europeiska unionen gäller också budgetområdet.
The EC Treaty was amended bythe Maastricht Treaty, which entered into force on 1 November 1993,and the EC Treaty and EU Treaty were last amended by the Amsterdam Treaty, which entered into force on 1 May 1999.
EG-fördraget ändradesgenom Maastrichtfördraget som trädde i kraft den 1 november 1993,och EG- och EU-fördragen har senast ändrats genom Amsterdamfördraget som trädde i kraft den 1 maj 1999.
In an opinion of 21 October 1990 concerning the planned revision ofthe Treaty establishing the European Economic Community, the Commission suggested taking this opportunity to consider the status of
I ett yttrande av den 21 oktober 1990 om förslaget till översyn av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen
The main rules in force are set out in an annex at the end of this publication.
De viktigaste nu gällande texterna finns som bilaga till detta dokument. För en detaljeradrättslig analys se ”Commentaire J. Mégret. Le droit de la CE et de l’Union européenne”.N°11 Les finances de l’Union européenne.Editions de l’Université de Bruxelles. 1999.
In the contributions it presented to the intergovernmental conference, proposals were put forward for a substantial revision of the financial provisions of the Treaty, in particular to incorporate in them certain aspects agreed in the 1988 interinstitutionalagreement and to establish a better balance between the institutions inthe budgetary procedure(1).
Bland de bidrag somkommissionen hade lagt fram för regeringskonferensen fanns förslag(1) om en genomgripande översyn av de finansiella bestämmelserna ifördraget, närmare bestämt för att införliva vissa delar som avtalatsinom ramen för det interinstitutionella avtalet 1988 och upprätta enbättre balans mellan institutionerna i budgetförfarandet.
The financial aspects were not really discussed and the Maastricht Treaty did not make any fundamental changes to the Community’sfinancial system.
De ekonomiska aspekterna blev i själva verket inte föremål för någonmer djupgående diskussion och genom Maastrichtfördraget infördesinga grundläggande ändringar i gemenskapens finansiella system.
The same is true of the Amsterdam Treaty. The Nice Treaty, which has not yet entered into force, does not involve anychanges to the financial provisions.
Dettagäller även för Amsterdamfördraget, och Nicefördraget som ännu intehar trätt i kraft medför inte heller några ändringar vad gäller de finansiella bestämmelserna.
1.1.The Treaty establishing the European Community
1.1Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
The financial provisions of the Treaty are contained in Title II (Articles268 to 280) of Part Five, which deals with the Community institutions,and they cover five main aspects.
De finansiella bestämmelserna finns under avdelning II (artiklarna268–280) i kapitel 5 som ägnas åt gemenskapens institutioner, ochomfattar huvudsakligen följande fem aspekter:
1)The general rules governing the budgetary procedure
1)Allmänna principer för budgetförfarandet
—Article 268 sets out the principles of unity, universality and equilibrium.
—I artikel 268 fastställs enhets- och universalitetsprinciperna samtprincipen om jämvikt i budgeten.
It also contains the main terms for the inclusion in the budgetof expenditure relating to common foreign and security policy andto cooperation in the fields of justice and home affairs, which are setout in greater detail in the Treaty on European Union.
I artikeln beskrivs dessutom i storadrag formerna för hur man i gemenskapsbudgeten skall hanterautgifter i samband med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och samarbetet inom området för rättsliga och inrikes frågor,som regleras mer ingående i Fördraget om Europeiska unionen.
—Article 270 incorporates the concept of budgetary discipline into the Treaty.
—I artikel 270 införs begreppet budgetdisciplin i fördraget.
—Article 271 establishes the principles of annuality and specification.
—I artikel 271 anges principerna om ettårighet och specificering.
—Article 277 establishes the principle that the budget be established ina unit of account.
—I artikel 277 anges principen om en enda beräkningsenhet.
Intergovernmental conferences: contributions by the Commission.
Regeringskonferenser: bidrag från kommissionen.
Bulletin EU. Supplement 2/91.
Europeiska unionens bulletin,tillägg2/91.
THE LEGAL INSTRUMENTS93
RÄTTSLIG RAM97
Article 269 establishes the principle of financing the budget from ownresources and sets out the procedure for the adoption of decisions toimplement it.
I artikel 269 anges principen för budgetens finansiering genom egnamedel och förfarandet för att anta besluten om genomförande av dettasystem preciseras.
3)The stages in the budgetary procedure
3)Budgetförfarandets förlopp
—Article 272 describes in more detail the timetable and stages in thebudgetary procedure, taking account of the respective powersconferred on each of the two arms of the budgetary authority(Council and Parliament) and on the Commission.
—I artikel 272 beskrivs budgetförfarandets tidsplan och förlopp mer i detalj med hänsyn till de olika befogenheter som tillkommer budgetmyndighetens två grenar (rådet och Europaparlamentet) och kommissionen.
—Article 273 contains the necessary provisions to allow the Community’sfinancial activity to continue if the budget is not voted on schedule.
—Artikel 273 innehåller de bestämmelser som krävs för att garanterakontinuitet i gemenskapens ekonomiska verksamhet om budgeten inteantas inom utsatt tid.
4)Execution and control of the budget
4)Budgetens genomförande och kontroll
—Article 274 assigns to the Commission the essential competence and accountability for implementation of the budget.
—I artikel 274 ges kommissionen grundläggande behörighet ochansvar för att genomföra budgeten.
It refers to the principleof sound financial management and cooperation between the Member States and the Commission in the implementation of the budget.
I artikeln anges principerna försund ekonomisk förvaltning och samarbete mellan medlemsstaternaoch kommissionen när det gäller budgetens genomförande.
—Article 275 lays down the procedures for the submission of theaccounts by the Commission to the Council and to Parliament.
—I artikel 275 fastställs hur kommissionen skall redovisa budgetensgenomförande för rådet och Europaparlamentet.
—Article 276 lays down the procedure for the discharge which Parliament gives to the Commission, acting on a recommendation by the Council, in respect of implementation of the budget.
—I artikel 276 regleras förfarandet för kommissionens ansvarsfrihetför budgetens genomförande, som kommissionen beviljas av Europaparlamentet på rådets rekommendation.