natgillin/translations-raw huggingface dataset:
—from 1986 the same principle of correction at source was appliedbut with different rules:
b)En andra korrigeringsmekanismbeslutades vid Europeiska rådetsmöte i Dublin i november 1979 och infördes i lagstiftningen genområdets beslut av den 30 maj 1980(1).
• two thirds (66%) of the difference between the United Kingdom’spercentage share of VAT payments and its percentage share of allocated Community expenditure, applied to total allocated expenditure, was refunded to the United Kingdom by way of a reduction inthe UK VAT base;
Där föreskrevs kompensation påutgiftssidan i form av särskilda åtgärder till förmån för Förenade kungariket.
• this reduction in the British contribution was made up by all the Member States in accordance with their respective percentage shareof VAT payments (with the exception of Germany, which paid onlytwo thirds of its normal share, the balance being divided betweenthe other Member States on the same scale).
c)En tredje kompensationsmekanism,om korrigering vid källan, dvs. igemenskapens inkomster från Förenade kungariket, beslutades vid Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984 och infördes i lagstiftningen genom beslut av den 7 maj 1985(2).
From 1981 onwards, Germany highlighted its position as the maincontributor to the Community budget and demanded a reduction in itsshare of financing the compensation to the United Kingdom.
—För 1985 skedde kompensationen genom en schablonmässig minskning av Förenade kungarikets momsavgift med 1 000 miljoner ecu.
THE CRISIS IN THE COMMUNITY’S FINANCES (1975–88)29
KRISEN I GEMENSKAPENS FINANSER (1975–1988)29
3.The growing inadequacy of resources to cover the Community’s needs
—Från och med 1986 infördes principen med korrigering vid källan,dock i varierande former:
1)The erosion of own resources is an initial inherent cause of the inadequacy of revenue. It is produced by the combination of two phenomena:
•Två tredjedelar (66%) av skillnaden mellan Förenade kungariketsandel av momsinbetalningarna och dess andel av fördeladegemenskapsutgifter räknat på den totala mängden fördeladeutgifter återbetalas till Förenade kungariket i form av en minskning av Förenade kungarikets momsunderlag.
(a)the diminishing yield of traditional own resources (customs dutiesand agricultural levies) as a result of:
•Denna minskning av Förenade kungarikets bidrag bekostas avalla medlemsstater i förhållande till deras respektive andelar avmomsinbetalningarna (med undantag för Tyskland som barabetalar två tredjedelar av sin normala andel, varvid resten delasupp mellan övriga medlemsstater efter samma kriterier).
—the Community’s increasing self-sufficiency in food and the impactthis has on imports of agricultural products;
Från och med 1981 har Tyskland, tidigare Västtyskland, åberopat sinposition som största bidragsgivare till gemenskapens budget för attkräva en minskning av sin andel av finansieringen av kompensationentill Förenade kungariket.
(b)the relative stagnation of VAT revenue in relation to economicactivitybecause of the declining share of GNP accounted for byconsumer expenditure in the economies of the Community countries.
I den lösning som antogs i Fontainebleau togman hänsyn till detta krav genom att en minskning med en tredjedel av Tysklands bidrag till finansieringen av mekanismen föreskrevs.
2)The irresistible rise in expenditure is the main reason why resourceshave been increasingly unable to keep pace with the Community’s needs.
3.Resursernas ökande otillräcklighet för att täcka gemenskapens behov
(a)Strengthening of existing policies:
3.1 Begränsningarna
—revision of the European Social Fund in October 1983, with newtasks laid down for the ESF;
1)”Urholkningen” av de egna medlen är en första, inneboende orsak till inkomsternas otillräcklighet.
—revision of the European Regional Development Fund in June 1984,with ranges for ERDF assistance laid down for each Member State.
Den beror i huvudsak på följande två faktorer: a)De minskande inkomsterna från traditionella egna medel(tull- ochjordbruksavgifter) som beror på
(b)Launching of new policies
—framsteg när det gäller avveckling av tullar (GATT-förhandlingarna),
30EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
30EUROPEISKA UNIONENS OFFENTLIGA FINANSER
—establishment of the first framework programme (1984–87) for Community research, development and demonstration activities in July 1983;
—gemenskapens förbättrade självförsörjningsgrad i förhållande tilltredje land och återverkningarna härigenom på importen av jordbruksprodukter.
—decision taken in February 1984 on new programmes and newarrangements for Community aid to research (Esprit);
b)Den relativa stagnationen i momsinkomster i förhållande till dentotala ekonomiska aktiviteten,beroende på den minskande andel av BNI som utgörs av konsumtionsutgifter i EG-ländernas ekonomier.
(c)Inability to contain Community agricultural expenditure
2)Huvudorsaken till resursernas ökande otillräcklighet för att täckagemenskapens behov är emellertid det starka trycket i form av ökadeutgifter.
Between 1982 and 1986 actual expenditure under the EAGGF Guarantee Section grew by an average of 16% per year and systematically exceededthe estimates made in drawing up the preliminary draft budget.
Sedan början av 80-talet har följande tendenser kunnat iakttas: a)En utbyggnad av befintliga åtgärder
(d)The financial impact of the accession of new members to the Community
—Omläggningen av Europeiska socialfondens verksamhet i oktober1983, som resulterade i att en rad nya uppdrag lades till.
Greece (member since 1981) and Spain and Portugal (members since1986) were net beneficiaries from the Community budget.
—Omläggningen av Europeiska regionala utvecklingsfondens verksamhet (förordning nr 1984/84 av den 19 juni 1984 om fastställande av ERUF:s interventionsintervall för varje medlemsstat).
1)The successive moves to raise the ceiling on Communityresources (1984–86)
—Den gemensamma fiskeripolitiken inrättades, med en gemensammarknadsorganisation i december 1981 följd av systemet medgemenskapskvoter i januari 1983 (systemet med ”tillåten totalfångst”).
The action taken to try and adjust the level of revenue toexpenditure requirements tended to be passive, late and makeshift (e.g.the intergovernmental advances).
—Det första ramprogrammet (1984–1987) för ”forskning, utvecklingoch demonstration” inrättades i juli 1983.
(a)From the start of the 1984 budgetary procedure it was clear that the VAT resources available within the 1% limit would not be sufficient forreal needs during the year.
—Beslut i februari 1984 om nya program och nya former för gemenskapsintervention på forskningsområdet (Esprit).
THE CRISIS IN THE COMMUNITY’S FINANCES (1975–88)31 agreement was given practical shape in the decision of 7 May 1985 andtook effect on 1 January 1986.
KRISEN I GEMENSKAPENS FINANSER (1975–1988)31 c)Oförmågan att hålla tillbaka gemenskapens jordbruksutgifter
In the meantime, transitional financing solutions were applied for thebudgets in 1984 (repayable intergovernmental advances outside the ownresources ceiling) and 1985 (non-repayable advances).
Under perioden 1982–1986 ökade utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion med i genomsnitt 16% per år, och översteg ständigt de anslag somförts in i det preliminära budgetförslaget.
(b)The final outturn of the 1986 budget was virtually at the 1.4%VAT limit, deferment of certain items of agricultural expenditure to1987 allowing balance to be maintained.
d)De ekonomiska följderna av utvidgningen av gemenskapen
(c)The problem of the exhaustion of VAT resources under the 1.4%ceiling became acute in 1987.
Grekland (som blev medlem 1981) är liksom Spanien och Portugal(medlemmar sedan 1986) ”nettobidragstagare” från gemenskapsbudgeten.
To cover ECU 4 billion in excess agricultural requirements under the1987 budget, two months’ payments of EAGGF advances had to bedeferred.
3.2De första försöken att finna lösningar och bristerna i dessa försök
2)The outlines of budgetary discipline and the first,disappointing results
1)De olika stegen mot en successiv, begränsad ökning av gemenskapens resurser (1984–1986)
Budgetary discipline was the second type of response to the variousconstraints affecting the Community’s finances: political pressure for anincrease in non-agricultural expenditure (essentially non-compulsoryexpenditure) combined with the difficulty of containing agriculturalexpenditure; exhaustion of own resources at a time when publicspending in the Member States was being squeezed.
Från och med 1984 inleddes en period av osäkerhet med avseende pågemenskapens finansiering. De ansträngningar som gjordes för attanpassa nivån på inkomsterna till behoven på utgiftssidan var alltförförsiktiga, inleddes sent och fick ofta formen av nödlösningar (t.ex.mellanstatliga förskott).
(a)The first move came on 22 March 1979 when the Council agreed onan internal code of conduct(1)to guide its decisions so that it would unilaterally restrict the growth of noncompulsory expenditure: thedraft budget was to be established on its first reading within half of themaximum rate provided for in Article 203(9) of the EEC Treaty in orderto limit the impact of Parliament’s margin of manoeuvre during thesubsequent stages of the budgetary procedure.
a)Från första början av budgetförfarandet 1984 erkändes det attmomstaket på 1% var otillräckligt i förhållande till de verkliga behovenför budgetåret.
(b)The Fontainebleau European Council in June 1984 extended thescope of budgetary discipline.
c)Problemet med att momsinkomsterna inom taket på 1,4% uttömdesblev akut under 1987.
The decision of 4 December 1984(1), the first reference instrument onbudgetary discipline, transformed the Fontainebleau guidelines into rules, the main ones being:
De behov inom jordbruksområdet som gick utöver denna gräns uppgicktill 4 miljarder ecu i 1987 års budget, och täcktes genom att förskottsutbetalningar från EUGFJ försköts två månader.
—that EAGGF Guarantee expenditure should not increase faster thanthe own resources base;
2)Utkasten till ett system för budgetdisciplin och de första nedslående resultaten
—that the increase in noncompulsory expenditure should be keptbelow the maximum rate provided for by the Treaty (confirmationof the 1979 code of conduct).
Den andra typen av respons på de svårigheter som uppstått i gemenskapens finanser kan sammanfattas i begreppet budgetdisciplin.
(c)These rules turned out to have hardly any practical effect:
a)Den första åtgärden härrör från den 22 mars 1979,då rådet enades omen intern uppförandekod(1) som vägledning för sina beslut, för att från sin sida hålla tillbaka tillväxten av ickeobligatoriska utgifter.
—because of the growing disputes between the Council and Parliament(Parliament refused to recognise the decision of 4 December 1984on budgetary discipline for noncompulsory expenditure, which itconsidered a unilateral act binding solely on the Council);
b)Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984 utvidgade budgetdisciplinens tillämpningsområde.
—because of the fragmentation of the decision-making process in the Council in its various compositions, and more particularly the reluctance of the agriculture ministers to accept the budgetary disciplinearrangements for agricultural expenditure laid down by the financeministers.
I beslutet av den 4 december 1984(2), den första referenstexten ombudgetdisciplin, preciserades inriktningen från Fontainebleau.
1.From the Delors I package proposals(February 1987) to the decisions in June 1988
1.Från förslagen i ”Delors I” (februari 1987) till besluten i juni 1988
1)The new political stimulus injected into the Community in 1986 bythe third enlargement to include Spain and Portugal and then by theconclusion of the Single Act, a treaty defining fresh ambitions for theenlarged Community (single market, economic and social cohesion,research framework programme) provided a sounder political base for athorough reform of the Community’s financial system.
1)Den nya politiska entusiasm som gemenskapen uppfylldes av 1986genom den tredje utvidgningen då Spanien och Portugal blevmedlemmar och därefter genom slutandet av Enhetsakten, ett gemenskapsfördrag där det fastställdes nya ambitioner för den utvidgadegemenskapen (den inre marknaden, ekonomisk och social sammanhållning, ramprogram för forskningen) ledde till att man på en sanerad politisk grundval nu ville inleda en djupgående reformering av gemenskapens finansieringssystem.
In February 1987, the Commission presented comprehensive reformproposals, the Delors package, in two communications:
Detta reformförslag sammanställdes i form av ett helhetsförslag, paketet”Delors I”, som lades fram av kommissionen i februari 1987 i form avtvå meddelanden:
—the Single Act: A new frontier for Europe (COM(87) 100);
—”Europeiska enhetsakten: ett nytt pionjärområde för Europa” (merkänt under benämningen KOM(87) 100).
—report on the financing of the Community budget (COM(87) 101).
—”Rapport om finansieringen av gemenskapens budget” (meddelande KOM(87) 101).
In the second half of 1987, the Commission produced a series of specificproposals on agricultural policy and the Structural Funds on the onehand, and the general budgetary and financial framework (new ownresources, amendment of the financial regulation, budgetary disciplineand the correction of budgetary imbalances) on the other.
Under andra halvåret 1987 formulerade kommissionen en rad konkretaförslag dels om jordbrukspolitiken och strukturfonderna, dels om denallmänna budgetmässiga och ekonomiska ramen (nya egna medel,ändring av budgetförordningen, åtgärder för budgetdisciplin och korrigering av obalanser i budgeten).
34EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
36EUROPEISKA UNIONENS OFFENTLIGA FINANSER
This reform covers three main political points:
Denna reform hade följande tre politiska huvudinriktningar:
—first of all, it was agreed that the Community should be given additional resources to enable it to operate properly during the period1988–92;
—Först och främst träffades ett avtal om att bevilja gemenskapenytterligare medel för att den skulle kunna fungera korrekt underperioden 1988–1992.
—in return, undertakings were given at the highest level concerningthe overall distribution of the expenditure to be financed by thesenew resources. The pledges made were that:
—Däremot fastställdes den samlade fördelningen av de utgifter somskulle finansieras genom dessa nya medel genom en överenskommelse på högsta nivå med fastställande av
•priority would be given to the cohesion policies, i.e. to financialoperations to improve structures,
•dels prioritering av sammanhållningspolitiken, dvs. ekonomiskintervention med ett strukturellt ändamål,
•budgetary discipline arrangements would be introduced to placean effective brake on agricultural expenditure;
•dels införande av en anordning för budgetdisciplin varigenomutgifterna på jordbruksområdet skulle styras på ett effektivt sätt.
—the final point of the political package was that the distribution ofthe burden of financing the Community would be made fairer bylinking Member States’ budget contributions more closely to theirlevel of relative prosperity.
—Slutligen det sista inslaget i det ”politiska paketet”: bördorna vidfinansieringen av gemenskapen måste fördelas rättvisare. Dettaskulle ske genom att man skapade ett mer direkt förhållande mellanmedlemsstaternas avgifter till budgeten och deras relativa välståndsnivå.
3)Most of the decisions giving practical effect to the conclusions of the European Council were formally adopted on 24 June 1988.
3)De flesta av besluten som syftade till att garantera genomförandet ipraktiken av slutsatserna från Europeiska rådet antogs formellt den 24juni 1988.
2.The broad lines of the Community’s financialreform
2.Reformeringen av gemenskapens finanser i stora drag
2.1.Own resources
2.1Egna medel
The Brussels European Council agreed that the Community should begiven suitable resources that would be sufficient, stable and guaranteed andenable it to operate correctly throughout the period from 1988 to 1992.
Europeiska rådet i Bryssel enades om att gemenskapen måste förses medlämpliga, tillräckliga, stabila och garanterade medel för att den skullekunna fungera korrekt under perioden 1988–1992.
1)The new own resources ceiling
1)Det nya taket för egna medel
The total amount of available own resources is no longer limited to theactual yield of traditional own resources and the VAT resource, but islinked to Community GNP.
Det totala beloppet för disponibla egna medel skulle inte längrebegränsas till resultatet av uppbörden av traditionella egna medel ochmomsmedel, utan hänga samman med gemenskapens BNI.
The overall ceilings for total own resources were set for each of theyears from 1988 to 1992 at a certain percentage of the Community’stotal GNP, ranging from 1.15% for 1988 to 1.20% for 1992.
De generella taken för de samlade egna medlen fastställdes för vart ochett av åren under perioden 1988–1992 till ett visst procenttal av gemenskapens samlade BNI som varierade från 1,15% 1988 till 1,20% 1992.
A further overall ceiling of 1.30% of total Community GNP was set for1992 in terms of appropriations for commitments.
För övrigt fastställdes ett generellt tak på 1,30% av gemenskapenssamlade BNI för 1992 när det gäller åtagandebemyndiganden.
2)The new own resources The range of own resources was extended and the rules altered.
2)De nya egna medlen
—customs duties on products covered by the ECSC Treaty (10% ofthe yield being deducted by the Member States to cover their collection costs) were added to the common customs tariff duties;
—Till avgifterna i Gemensamma tulltaxan läggs tullavgifterna påprodukter som omfattas av EKSG-fördraget(med avdrag för enavgift på 10% som medlemsstaterna gör för uppbördskostnader).
—the 10% collection costs would now be deducted at source and nolonger reimbursed separately and charged to the expenditure side.
—De 10% som dras av för uppbördskostnader skulle i fortsättningendras vid källanoch alltså inte längre vara föremål för särskild återbetalning på utgiftssidan.
(b)The arrangement for the VAT-based own resources was adjusted toallow for the disparity in economic structures (differences in the proportion of Member States’ GNP accounted for by consumption).
b)Momsmedlenkorrigerades på så sätt att hänsyn tas till skillnadernai ekonomiska strukturer (konsumtionens relativa andel av BNI imedlemsstaterna).
VAT resources are established by applying for all Member States a 1.4%rate to the uniform VAT base, as determined according to the Communityrules.
Momsinkomsterna fastställs genom att man tar 1,4% av underlaget förmomsberäkning som bestäms enhetligt för alla medlemsstater enligtgemenskapsregler.
In addition, a Member State’s VAT base may not exceed 55% of itsgross national product at market prices (‘capping’ mechanism).
Dessutom begränsas underlaget för momsberäkningtill 55% av medlemsstatens BNI till marknadspriser (begränsningsmekanism).
(c)A new category of revenue — the fourth resource — was introduced, based on Member States’ GNP, the most representative indicatorof their economic activity, in order to match each Member State’spayments more closely to its ability to pay.
c)En ny inkomstkategori – ”den fjärde resursen” – grundas på medlemsstaternas BNI, den mest representativa mätaren för deras ekonomiskaverksamhet, för att man skall få en bättre överensstämmelse mellan de medel som betalas in av varje medlemsstat och dess ekonomiska bärkraft.
This ‘balancing item’ was calculated by applying to a base, made up ofthe sum of the Member States’ gross national product at market prices,a rate to be determined during the budgetary procedure in the light ofthe yield of all the other categories of own resources.
Det är fråga om en ”kompletterande” inkomst som beräknas genom att,på ett beräkningsunderlag som utgörs av summan av bruttonationalinkomsterna beräknade enligt marknadspriser, tillämpa en sats som skallfastställas inom ramen för budgetprocessen mot bakgrund av avkastningen från alla andra kategorier egna medel.
The Brussels European Council decided to adjust the Fontainebleausystem to allow for the effect of the new system of own resources (VATbase capped at 55% of GNP and introduction of a fourth resourcebased on GNP).
Europeiska rådet i Bryssel beslöt att anpassa systemet från Fontainebleau för att kunna ta hänsyn till det nya systemet för egna medel(begränsning av underlaget för momsberäkning till 55% av BNI, ochtillkomsten av en fjärde resurs som bygger på BNI).
In reality, for the United Kingdom the correction mechanism in the ownresources decision 88/376 of 24 June 1988 amounted to the continuation of the Fontainebleau system: the very objective of the June 1988decision was that the position of the United Kingdom should be exactlythe same as it would have been if the decision of 7 May 1985 hadcontinued to be applied with VAT call-in rates above 1.4%.
I själva verket utgjorde den korrigeringsmekanism som infördes i beslutetom egna medel (beslut 88/376 av den 24 juni 1988) för Förenade kungariket fortsättningen av systemet från Fontainebleau, dvs. syftet är att Förenade kungariket skall befinna sig i exakt samma situation som den manskulle ha befunnit sig i om beslutet av den 7 maj 1985 hade fortsatt atttillämpas med faktiskt tillämpade momssatser på över 1,4%.
The United Kingdom received the correction calculated in this way inthe form of a reduction in its VAT payments.
Tekniskt sett beräknas kompensationsbeloppet på följande sätt(
The other 11 countries no longer financed this compensation in proportion to their VAT bases, but in proportion to their GNP. Germany wasstill allowed a one-third reduction of the amount it ought to pay and
—Beloppet beräknas i enlighet med beslutet av den 7 maj 1985 underantagandet av att budgeten finansieras till fullo med icke-begränsatmomsunderlag.
A more detailed description is provided in Chapter 12.
En mer detaljerad beskrivning ges i kapitel 12 nedan.
Spain and Portugal were refunded a declining proportion of theirpayments of compensation to the United Kingdom until 1991, i.e.during the transitional period provided for in the 1985 Act of Accession.
Tyskland åtnjötfortfarande en nedsättning med en tredjedel av beloppet, och Spanienoch Portugal fick sina andelar av finansieringen av Förenade kungarikets kompensation återbetalade, dock i avtagande grad fram till 1991,enligt övergångsbestämmelserna i 1985 års anslutningsakt.
The European Council laid down the principles for tighter budgetarydiscipline in order to produce a better balance between the differentcategories of Community budget expenditure and to control theirgrowth.
Europeiska rådet fastställde principerna för strängare budgetdisciplinför att på så sätt skapa bättre balans mellan de olika utgiftskategoriernai gemenskapens budget och kontrollera utgiftsökningarna.
Two documents, with different legal status, implemented theseprinciples:
I följande tvådokument av olika rättslig karaktär framhålls dessa principer:
—the interinstitutional agreement on budgetary discipline andimprovement of the budgetary procedure, signed by Parliament, the Council and the Commission on 29 June 1988(2).
—Rådets beslut 88/377 av den 24 juni 1988 om budgetdisciplin(
1)The financial perspective 1988–92 (see Table 3.1)
—Det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring avbudgetförfarandet som undertecknades den 29 juni 1988 av Europaparlamentet, rådet och kommissionen(2).
The financial perspective 1988–92, an integral part of the interinstitutional agreement, was the key to the new budgetary discipline arrangements.
Den nya disciplinen tillämpades på alla utgiftskategorier och gäller allainstitutioner som berörs av dess genomförande.
It was designed to produce harmonious and controlled growth inthe broad sectors of budget expenditure, while at the same time establishing a new balance in the allocation of expenditure by means of theguarantees for the development of policies connected with the Single Actand in particular the structural policies.
I det interinstitutionellaavtalet stadfästs i själva verket de tre institutionernas delade ansvar förbudgetdisciplin, i förhållande till de behörigheter som tillerkänns dem ifördragen.
38EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
40EUROPEISKA UNIONENS OFFENTLIGA FINANSER