natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also means thecreation of more and better business opportunities, theadaptation of employment strategies and educationand social security systems, and a greater focus on sustainable growth and innovation-driven economic development.
Det förutsätter också skapandet av fler ochbättre affärsmöjligheter, anpassning av anställningsstrategier, utbildning och socialförsäkringssystem samt en ökadfokusering på uthållig tillväxt och innovationsdriven ekonomisk utveckling.
With the likelihood of 25 Member States in2004, and a considerable widening of regional disparities, the need to better coordinate and address regionalcompetitiveness, sustainable development and cohesiongaps is even more pronounced.
Med perspektivet av 25 medlemsstater2004, och en betydande ökning av regionala ojämlikheter,blir behovet än mer framträdande av en bättre samordning och behandling av frågorna om regional konkurrenskraft, hållbar utveckling och social sammanhållning.
Regional competitiveness can be defined as the ability ofa region to anticipate and successfully adapt to internaland external economic and social challenges, by providing new economic opportunities, including higher quality jobs for its citizens.
Regional konkurrenskraft kan definieras som en regionsförmåga att förutse och med framgång anpassa sig tillinre och yttre ekonomiska och sociala utmaningar genom att skapa nya ekonomiska möjligheter – bl.a. merkvalificerade arbetstillfällen för medborgarna.
This ability is influenced by a number of factors: public and private investment and humancapital, the quality of physical infrastructure, the productivity of the workforce, institutional capacity, socialcapital, innovation and research facilities, accessibility tomarkets, etc. Environmental conditions, quality of lifeand socioeconomic attractiveness, as well as the capacityof public administrations and institutions can also be advantages or obstacles to attracting investment and togenerating sustainable growth.
Dennaförmåga påverkas av en rad olika faktorer: offentligaoch privata investeringar och mänskligt kapital, den fysiska infrastrukturens kvalitet, arbetskraftens produktivitet, samhällsinstitutionernas kompetensnivå, det sociala kapitalet, resurser för forskning och utveckling,marknadstillgänglighet etc. Miljöförhållanden, livskvalitet och socioekonomisk dragningskraft, liksom kvaliteten på den offentliga administrationen, kan också utgöra fördelar eller hinder för att locka investeringar ochskapa en hållbar tillväxt.
In March 2000, the European Council in Lisbon set out astrategy which aims to make the Union the ‘most competitive and dynamic knowledgebased economy in theworld’by 2010.
Vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 drog Europeiska rådetupp en strategi för att till 2010 göra Europa till ”världensmest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi”.
Achieving full employment by raisingoverall employment rates to 70%, matching the productivity levels of the world’s best performers, addressing the challenges of the information society, and establishing a European research area are amongst the majorobjectives of the Lisbon strategy.
Till målsättningarna i Lissabonstrategin höratt uppnå full sysselsättning genom en höjning av sysselsättningsgraden till 70%, att nå en produktivitetsnivåjämbördig med världens främsta industrinationer, attmöta informationssamhällets utmaningar samt att etablera det europeiska forskningsområdet.
The summit called fora new method of ‘open coordination’ to promote sustainable economic growth, with more and better jobsand greater social cohesion.
Toppmötet efterlyste en ny metod för ”öppen samordning” för att främja enhållbar ekonomisk utveckling, med fler och bättre arbetstillfällen och större social sammanhållning.
Unlike traditional forms of EU policy formulation, this approach requires target setting and benchmarking to allow progress to be measured.
Till skillnadfrån de traditionella formerna för policyformulering inom EU förutsätter denna modell att konkreta mål sätts uppoch följs upp så att framstegen kan mätas.
During the 2000–06 programming period, cohesion policy and the Structural Funds will play an important rolein contributing, directly and indirectly, to six areas mentioned in the Lisbon strategy and its updates: enhancedcompetitiveness and economic reform; employment; social inclusion and equal opportunities; education andtraining; research, innovation and the information society; and the environment and sustainable development.These areas correspond to measures eligible under thefour Structural Funds and the Cohesion Fund.
Under programperioden 2000–2006 kommer sammanhållningspolitiken och strukturfonderna att spela enviktig roll för de sex områden som den uppdaterade Lissabonstrategin omfattar: ökad konkurrenskraftochekonomiska reformer, sysselsättning, social integration och lika möjligheter, utbildning, forskning, innovation och informationssamhället, samt miljö och hållbar utveckling. Dessa områden motsvarar de åtgärdersom är stödberättigade under de fyra strukturfondernaoch Sammanhållningsfonden.
Theirfunding is related to the so-called ‘horizontal issues’,which were strongly recommended by the Commissionservices to form part of the 500 existing regional programmes.
Stödet från dessa avser deså kallade ”horisontella frågor” som enligt kommissionens rekommendation bör ingå i de 500 existerande regionala programmen.
Within these, the codification of planned expenditure allows the structural instruments to be linkedto the Lisbon and Gothenburg priorities.
Inom dessa program gör kodningen av planerade utgifter det möjligt att länka sammanstrukturinstrumenten med prioriteringarna från Lissabon och Göteborg.
It is worth mentioning that these were not known to regional actors in1999 and 2000, when planning for most of the regionalprogrammes was completed.
Det bör dock nämnas att under 1999och 2000, då planeringen pågick för de flesta av de regionala programmen, var dessa prioriteringar inte kändaför de regionala aktörerna.
The Gothenburg European Council in June 2001 completed the Lisbon strategy by adding an environmentaldimension.
Vid rådsmötet i Göteborg i juni 2001 kompletterades Lissabonstrategin genom att miljödimensionen tillfogades.Hållbar utveckling definierades som att möta behovenhos dagens generation utan att äventyra kommande generationers behov och att hantera den ekonomiska politiken, socialpolitiken och miljöpolitiken på ett sådantsätt att politikområdena stöder varandra.
Sustainable development was defined asmeeting the needs of the present generation withoutcompromising those of future generations, and dealingwith economic, social and environmental policies in amutually reinforcing way.
Till de prioriterade områdena hör bekämpandet av klimatförändringar, säkerställande av hållbara transporter, hoten motfolkhälsan, en mer ansvarsfull förvaltning av naturresur-
Taking account of the costs related to the Lisbon objectives, almost 90% of the structural funds mainstream
En beräkning av de kostnader som är relaterade till Lissabonstrategins mål visar emellertid att nära 90% av
Competitiveness, sustainable development and cohesion in Europe – From Lisbon to Gothenburg
Konkurrenskraft, hållbar utveckling och sammanhållning i Europa —Från Lissabon till Göteborg
Structural Funds and instruments by sector of expenditure (2000–06) (*)
Strukturfonderna och strukturinstrumenten efter utgiftssektor (2000–2003) (*)
Productive environment(enterprise assistance, rural development, tourism)
Produktiv miljö(företagsstöd, landsbygdsutveckling, turism)
Environment(infrastructure, planning/rehabilitation)
Miljö(infrastruktur, planering/återstållande)
Research, technological development and innovation
Forskning, teknisk utveckling och innovation
Training, job creation, social inclusion
Utbildning, skapande av arbetstillfällen, social integrering
Objective 1 (EU-15)
Mål 1 (EU-15)
Objective 2 (EU-15)
Mål 2 (EU-15)
Objective 3 (EU-15)
Mål 3 (EU-15)
Cohesion Fund (EU-15)
Sammanhållningsfonden (EU-15)
Structural interventions in new Member States (2004–06) (**)
Struktursatsningar i nya medlemsländer (2004–2006) (**)
(*) In EUR billion, 1999 prices, planned expenditure.(**) Split by sector not yet decided.
(*) I miljarder euro, 1999 års priser, planerade utgifter.(**) Fördelning per sektor ännu ej beslutad.
11.3 %4.4 % ment’, the complete amount available, about EUR 24billion, can be taken into consideration.
11,3 %4,4 % kan hela det tillgängliga beloppet, ca 24 miljardereuro, tas med i beräkningen.
programmes, corresponding to about EUR 166 billioncan be considered directly relevant to contributing tothe achievement of the Lisbon and Gothenburg objectives.
strukturfondernas huvudprogram, motsvarande omkring 166 miljarder euro, kan betraktas som direkt bidragande till målen från Lissabon och Göteborg.
In addition, the Community Initiatives, the Cohesion Fund and the Instrument for Pre-Accession –amounting to another EUR 51 billion - can be consideredin line with these objectives as well.
Dessutomkan även gemenskapsinitiativen, Sammanhållningsfonden och föranslutningsinstrumentet – totalt motsvarande ytterligare 51 miljarder euro – anses stämma överensmed dessa mål.
•Most of the amounts reserved for the Community initiatives and innovative actions — more than EUR 11 billion in total — as well as the Cohesion Fund, with EUR18 billion for environmental and infrastructure projects in Greece, Spain, Ireland and Portugal, are directlyrelevant to the Lisbon and Gothenburg objectives.
•Huvuddelen av de belopp som reserverats för gemenskapsinitiativ och innovativa åtgärder – totalt över11miljarder euro – har ett direkt samband med Lissabon och Göteborgsmålen. Detta gäller även Sammanhållningsfonden, som disponerar 18 miljardereuro för miljö- och infrastrukturprojekt i Grekland, Irland, Portugal och Spanien.
•In addition, the instruments available before and afteraccession, especially the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), with about EUR 7 billion,and the amounts for the acceding countries foreseenbetween 2004 and 2006 — nearly EUR 22 billion —also contribute largely to ‘Lisbon’.
•Till Lissabonstrategin bidrar dessutom de särskilda resurser som står till förfogande i samband med anslutningen, speciellt det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA), med ca 7 miljarder euro, och debelopp som är avsedda för anslutningsländerna underperioden 2004–2006 – närmare 22 miljarder euro.
•As regards Objective 1 areas, or regions with a GDPper capita that is below 75% of the EU average, some86% of the total budgetary envelope, or EUR 118.9billion, contributes to the Lisbon goals.
•När det gäller områden som omfattas av mål 1, alltså regioner med en BNP per capita som ligger under75% av EU-genomsnittet, är det ca 86% av det totala budgetbeloppet, eller 118,9 miljarder euro, sombidrar till Lissabonstrategins mål.
Of this, EUR 32billion will be spent on enhancing human capitalthrough labour market support and training and education. In all, EUR 22.8 billion will be spent on environmental infrastructure and protection, technologies and rehabilitation of industrial sites, EUR 27.2billion on transport infrastructure, and EUR 8.1 billionon research, technological development and the information society.
Av dessa kommer32 miljarder euro att satsas på utveckling av mänskligt kapital genom arbetsmarknadsstöd och utbildning, medan 11,8 miljarder euro satsas på infrastruktur och miljöskydd, teknologi och upprustningav industrianläggningar, 27,2 miljarder euro påtransportinfrastruktur samt 8,1 miljarder euro påforskning, teknisk utveckling och informationssamhället.
•In the case of Objective 2 areas, or regions with structural difficulties, about 97% of the total, or EUR 22.5billion, contributes to the Lisbon strategy.
•I fråga om områden inom mål 2, dvs. regioner medstrukturproblem, går ca 97%, eller 22,5 miljardereuro, till Lissabonstrategins mål.
EUR 10.2billion are planned to enhance greater productivityof businesses. EUR 3.8 billion is being spent on the environment, EUR 2.6 billion on training and EUR 2.3billion on research, innovation and the informationsociety.
10,2 miljarder euro äravsedda för stöd till företagens produktivitetsutveckling, 3,8 miljarder euro satsas på miljön, 2,6 miljardereuro på utbildning och 2,3 miljarder euro på forskningoch utveckling samt informationssamhället.
•In relation to Objective 3, which contributes to ‘modernising systems of training and promoting employ-
•Beträffande mål 3, som är inriktat på att ”modernisera utbildningssystemen och främja sysselsättningen”,
Solidarity among the peoples of the European Union,economic and social progress and reinforced cohesionform part of the Community’s overall objectives of ‘reducing disparities between the levels of development ofthe various regions and the backwardness of the leastfavoured regions’, as laid down in the Treaty establishing the European Community.
Solidaritet mellan folken i Europeiska unionen, ekonomiska och sociala framsteg och stärkt sammanhållningär en del av gemenskapens övergripande mål att ”minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna”, så som de fastlagts i fördraget om upprättande av Europeiska gemenskaperna.
The instruments of solidarity, the Structural Funds and the Cohesion Fund, havea major impact on the competitiveness of regions andcontribute significantly to improving the living conditions of their citizens, particularly in the poorer regions.About one third of GDP increases in the worst-offregions is estimated to be attributable to transfers fromstructural instruments.
Solidaritetens verktyg,strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, har enavgörande betydelse för regionernas konkurrenskraftoch bidrar verksamt till förbättrade levnadsförhållandenför medborgarna, särskilt i fattigare regioner. Omkringen tredjedel av ökningen av BNP i de minst gynnade regionerna beräknas komma från transfereringar frånstrukturinstrumenten.
With the debate having started early in 2001, the Commission has already received numerous contributions from Member States, regions, social partners, the European institutions and other actors.
Regionala skillnader mäts vanligen genom jämförelse av BNP per capita i köpkraftspariteter jämfört med EU-ge-nomsnittet.
Together withthe results of various analyses and studies carried out bythe Commission, these contributions will enrich the draftproposals to be presented before the end of 2003 in the Third report on economic and social cohesion.
Trots den konvergens som uppnåtts undersenare år är dessa skillnader fortfarande betydande.Mellan 1988 och 2003 har de minst gynnade medlemsländerna – Grekland, Spanien och Portugal – ökatsin BNP per capita med respektive 12,1, 11,3 och 12,9procentenheter av EU-genomsnittet, medan strukturfondernas viktigaste målregioner under mål 1 har ökatfrån 63% till 71%.
Regional disparities are usually measured by comparingthe GDP per capita in purchasing power parities to the EU average.
Dessa fakta måste tas med i beaktande vid översynen avunionens sammanhållningspolitik för perioden efter2006.
Despite the convergence achieved in recentyears, these disparities still remain substantial.
Debatten startade redan tidigt under 2001, ochkommissionen har redan fått en mängd bidrag frånmedlemsstaterna, från regioner, intresseorganisationer,de europeiska institutionerna och andra aktörer.
Between1988 and 2003, the least prosperous Member States —Greece, Spain and Portugal — increased their GDP percapita by 12.1, 11.3 and 12.9 percentage points, respectively, of the EU average, whereas the major targetregions of the Structural Funds under Objective 1increased from 63 to 71%.
Tillsammans med resultaten av de olika analyser och studier som utförts av kommissionen kommer dessa bidragatt utgöra underlaget för de förslag som före utgångenav 2003 skall läggas fram i tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning.
Estimates for the current period up to 2006 suggest that Portugal and Greece, which receive the highest transfersrelative to national income, will achieve an increase in GDP of 3.5 and 2.4% higher than they would have donewithout EU support.
Beräkningar för den aktuella perioden fram till 2006 tyder på att Portugal och Grekland, som tar emot de största transfereringarna i förhållande till nationalinkomsten, kommerfå en ökning av BNPsom är 3,5%respektive 2,4% större än vad de skulle ha fått utan EU-stöd.
Moreover, it has to be stressed that,over and above the short-term macroeconomic impactof Structural Fund transfers on income and growth, theyalso act upon the factors of regional competitivenessthat can create the conditions for sustained and sustainable long-term regional economic development, thuspaving the way for self-sustained virtuous cycles of economic development.
Det bör vidare framhållas att transfereringar frånstrukturfonderna, utöver de kortsiktiga makroekonomiska effekterna på inkomst och tillväxt, även har inverkan på de faktorer som påverkar den regionala konkurrenskraften och därigenom skapar förutsättningarna fören långsiktigt hållbar regional ekonomisk utvecklingoch bereder väg för en självuppehållande god cirkel avekonomisk utveckling.
However, the most dynamic regions still have a GDP thatis almost three times higher than the least developed regions.
De mest dynamiska regionerna har emellertid fortfarande en BNP som är nära tre gånger större än i de minst utvecklade regionerna.
The impact of cohesion policy is unquestionable. Thestructural instruments not only have an important redistribution function in favour of the less well-off Member States and regions, which has a significant macro-economicimpact,butalsocontributetothecompetitiveness of regions where there is underutilisedpotential and therefore have a direct influence on EU-wide economic performance in line with the Lisbon targets.
Sammanhållningspolitiken har haft odiskutabla effekter.Strukturinstrumenten har inte bara en betydelsefull omfördelningseffekt till förmån för de mindre välmåendemedlemsstaterna och regionerna, vilket i sig har en betydelsefull makroekonomisk effekt, utan bidrar också tillkonkurrensförmågan i regioner där det finns en underutnyttjad potential, och har på så sätt en direkt inverkan påekonomiska prestanda i hela EU i linje med Lissabonmålen.Fonderna medför en förstärkning av den ekonomiska ochsociala integrationen genom exempelvis utveckling av infrastrukturnätverk, större tillgänglighet för avlägsna regioner och ökat samarbete.
The funds and their implementation strengtheneconomic and political integration through, for example, the development of infrastructural networks, enhanced accessibility of remote regions and cooperation.Cohesion policy supports Community priorities set bythe Lisbon strategy, as reinforced by the Gothenburg European Council, including economic and social restructuring.
Sammanhållningspolitiken underbygger de gemenskapsprioriteringar som fastställdesgenom Lissabonstrategin och som utvidgades av Europeiska rådet vid dess möte i Göteborg, inklusive den ekonomiska och sociala omstruktureringen.
Last, but not least, public–private partnership arrangements, raising institutional capabilities inpolicy design and delivery, an evaluation culture, transparency and the exchange of best practices are all partof the delivery system and contribute to better governance at all levels.
Och sist med inteminst: både offentlig-privata partnerskapsarrangemang,ökad institutionell kompetens när det gäller policyutformning och verkställande, en utvärderingskultur, transparensoch utbyte av goda exempel ingår alla i genomförandesystemet och bidrar till bättre styrelseformer på alla nivåer.
Many of the disadvantaged regions share other factorsthat hamper their economic development, such as remoteness from the heartland, structural change, persisting high levels of unemployment and natural handicaps.EU enlargement to include 25 Member States as of 2004will present an unprecedented challenge for the competitiveness and internal cohesion of the Union.
Gemensamt för många av de missgynnade regionerna ärfaktorer som hämmar deras ekonomiska utveckling, såsom avlägset läge, strukturella förändringar, kvarstående höga arbetslöshetsnivåer och naturbetingade nack-delar.Europeiska unionens utvidgning till 25 medlemsstater under 2004 kommer att bli en utmaning utantidigare motstycke för konkurrenskraften och den inresammanhållningen i unionen.
Enlargement will lead to the widening of the economic development gap, a geographical shift of disparitiestowards the east and a less advantageous employmentsituation.
Utvidgningen kommer attleda till ökade klyftor i fråga om ekonomisk utveckling,en förskjutning österut av ojämlikheterna och ettogynnsammare sysselsättningsläge.
Following the debate on the reform of cohesion policyafter 2006, it is clear that the majority of actors support EU action for all regions and the idea of focusing on keythemes of strategic importance, such as innovation andthe development of the knowledgebased society, employment, social cohesion, sustainable development,and the improvement of competitiveness in conjunctionwith economic and social restructuring.
Efter debatten om reformering av sammanhållningspolitiken efter 2006 står det klart att de allra flesta aktörerär positiva till EU-åtgärder för alla regioner, liksom fokuseringen på nyckelfrågor av strategisk betydelse sominnovation och utveckling av informationssamhället,sysselsättning, social sammanhållning, hållbar utveckling och förbättrad konkurrenskraft tillsammans medekonomisk och social omstrukturering.
There is also abroad consensus that the interventions should continueto concentrate on the less developed regions, especiallythose in the new Member States.
Det råder ocksåbred enighet om att åtgärderna även fortsättningsvisbör koncentreras på de mindre utvecklade regionerna,speciellt i de nya medlemsstaterna.
•The gap in GDP per capita between the 10% of thepopulation living in the most prosperous regions andthe same percentage living in the least prosperousregions will more than double, as compared with thesituation in EU-15.
•Klyftan i BNP per capita mellan de 10% av befolkningen som lever i de mest välmående regionerna ochsamma andel i de minst välmående regionerna kommer att mer än fördubblas jämfört med situationen ide 15 nuvarande medlemsstaterna.
•In all, 116 million people — representing some 25%of the total population — will live in regions with a GDP per capita which is below 75% of the EU average,as compared with 68 million people, or 18% of thetotal population, in EU-15.
•116 miljoner människor – representerande ungefär25% av den totala befolkningen – kommer att bo i regioner med en BNP per capita som ligger under 75%av EU-genomsnittet, mot 68 miljoner eller 18% av totalbefolkningen i det nuvarande EU.
Six in every ten EU citizenswill be nationals of the new Member States.
Sex av tio EU-medborgare kommer att höra hemma i de nya medlemsstaterna.
Europe’s regions and their competitiveness are critical tothe EU’s mid-term macroeconomic perspective.
Konkurrenskraften hos regionerna i Europa är en centralfråga för EU i det medellånga makroekonomiska perspektivet.
This document gives some good examples of how the Union’s cohesion policy and the Structural Funds contribute to theeconomic, social and environmental pillars of the Lisbonand Gothenburg strategies. The 26 projects which havebeen selected under five different headings were chosento demonstrate that EU funding addresses issues thatare relevant to enhanced regional competitiveness, sustainable development and the creation of more and better jobs.
I denna broschyr presenteras några goda exempel på hur unionens sammanhållningspolitik ochstrukturfonderna bidrar till Lissabon- och Göteborgsstrategiernas ekonomiska, sociala och miljömässiga mål.De 26 projekt som presenteras under fem olika rubrikerhar valts ut för att demonstrera att EU-bidragen gällerfrågor som har betydelse för ökad regional konkurrenskraft, hållbar utveckling och för att skapa fler och bättre arbetstillfällen.
The five headings are:
De fem rubrikerna är:
•Regional competitiveness and the Structural Funds;•Sustainable regional development;
Dettahänger samman med en tendens till minskning av sysselsättningsgraden och ökande långtidsarbetslöshetbland ungdomar i dessa länder.