natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yet, total spending under the Union budget (paymentappropriations) is equivalent to only 1.1% of the combinedgross national products (GNP) of the 15 Member States.Furthermore, only 5% of the total budget is spent onpreparing Community policies, drawing up and implementingthe Union budget, monitoring the expenditure approved by Parliament and the Council, enforcing Community law, andadministering the Union (which, of course, has to work in 11different languages).
Ändå utgör unionens totala utgifter i betalningsbemyndiganden intemer än 1,1% av de femton medlemsstaternas samlade bruttonationalprodukt (BNP). Dessutom går endast 5% av de totala budgetmedlen till arbetet med att utarbeta gemenskapens politik, förbereda och genomföra EU:s budget så att de utgifter som parlamentet och rådet röstar igenom används på ett lämpligt sätt, tillövervakningen av hur gemenskapsrätten tillämpas och till EU:sadministration, som för övrigt måste arbeta på elva olika språk.
1)In commitment appropriations, and EUR 89 billion in payment appropriations.Throughout the rest of the text, unless otherwise stated, the amounts quotedrefer to commitment appropriations.
1)I åtagandebemyndiganden och 89 miljarder i betalningsbemyndiganden. I denföljande redogörelsen avser de angivna beloppen åtagandebemyndiganden, ominte annat sägs uttryckligen.
ECU 1 = EUR 1; as at 1 January 1999 EUR 1= IEP0.797564; EUR 1 = GBP0.6051 as at 1 February 2000.
1 ecu= 1 euro från och med den 1 januari 1999.1euro= 8,41700 SEK, kurs gällande den 1 februari 2000.
By fixing budgetary guidelines forseveral years, this framework, adopted jointly by the European Parliament and the Council of the European Union, facilitates theannual adoption ofthe budget,which itself necessitates agreement
Sedan 1988 beslutar man om EU:sbudgetutifrån en budgetram påmedellång sikt(finansieringsplan),som anger de årliga utgiftstaken.Inom ramen för de förhandlingarsom kallas Agenda 2000 och sombehandlar unionens framtida priori-
Since 1988, the Union’s annual budget has been drawn up in conformitywith a medium-term financialframework (‘financial perspective’)laying down annual expenditure limits. In 1999, as part of the negotia-
Den här ramen antogsgemensamt av Europaparlamentet och Europeiskaunionens råd och den lägger fast destora budgetriktlinjerna över flera år.Därigenom underlättas detårligaantagandet av budgeten, som i sigkräver enighet mellan rådet och parlamentet – de institutioner som tillsammans utgör EU:s”budgetmyndig- ”budgetmyndig-
Development of the Union budget
Utvecklingen av EU:s budget
The financial perspective for2000–06 earmarks appropriations forthe enlargement of the Union to takein the countries of central and eastern Europe without jeopardising the Union’s current main priorities.
Genom finansieringsplanen för2000–2006 frigörs anslag för EU:sutvidgning till länderna i Centraloch Östeuropa, utan att man för denskull sätter unionens nuvarandefrämsta prioriteringar på spel.Medlemsstaternas bidrag till EU:sbudget (i förhållande till BNP) harvidare fastställts till den nivå de hadeår 1999.
amends and then adopts it, at whichpoint it becomesa ‘draft budget’.
Budgetförslaget föreläggs Europaparlamentet. Parlamentetsbefogenheter beror på utgifternaskaraktär.
In the caseof ‘compulsory’ expenditure underthe European Treaties or acts adopted pursuantto them (40% ofexpenditure, mainly support for agricultural markets), Parliamentmayonly propose amendments, and the Council retains the power to fix thefinal amount; in the case of ‘noncompulsory’ expenditure (60% ofexpenditure), Parliamentitselfamends the draft budget.
När det gäller ”obligatoriska” utgifter, dvs. sådana som följerautomatisktav gemenskapsfördragen eller akter som har antagitsutifrån dem, kan parlamentet baraföreslå ändringar till rådet, sombehåller befogenheten att slutligenfastställa storleken på dessa utgifter(det rör sig om 40% av de totalautgifterna, i huvudsak stödettilljordbruksmarknaderna).
After tworeadings by each institution, it is the European Parliament which adoptsthe final budget, and its Presidentwho signsit. it.
För de övrigautgifterna, de ”icke-obligatoriska”,ändrar parlamentet själv budgetförslaget (60% av utgifterna).
The annual budget: who decideswhat? The Treaty and practice
Man börnotera att efter två behandlingar avvardera institutionen, är det parlamentet som slutgiltigt antar budgeten och dess talman som undertecknar den.
The Treaty establishing the European Community, as amended by the Amsterdam Treaty (Articles 268 to280), stipulates the procedure fordrawing up the budget.
Det är i Fördraget om upprättandetav Europeiska gemenskapen, ändratgenom Amsterdamfördraget (artiklarna 268 till 280), som bestämmelserna för budgetförfarandetåter-finns.
The European Commission prepares a ‘preliminarydraft budget’ on the basis of the Union’sestimated needs and politicalpriorities for the coming year. This ispresented to the Council, which
Europeiska kommissionen sammanställer ”ett preliminärt budgetförslag” utifrån en beräkning av unionens behov och politiska prioriteringar under detkommande året.
In practice, the procedure accordingto the Treaty is expanded upon invarious interinstitutional arrangements between Parliament, the Council and the Commission.
I praktiken följer budgetförfarandetolika överenskommelser mellan institutionerna, dvs. parlamentet, rådetoch kommissionen.
Simplified financial perspective for 2000–06
Förenklad tabell över finansieringsplanen för 2000–2006
Structural measures Other internal policies External action Administration Pre-accession aid Total (with reserves) Accession (in availablepayment appropriationsbelow the own resourcesceiling)
Strukturåtgärder Övrig intern politik Verksamhet i länder utanför unionen Administration Stöd till kandidatländerna Totalt (inkl. reserver)Utvidgningen (Tillgängligaanslag för betalningarinom ramen för egnamedel)
This is an important power allowing the European Parliament, which adopts the Union’s budget in December each year, to express its political priorities.
Det handlar om en viktig befogenhet, som gör det möjligt för Europaparlamentet att uttrycka sinapolitiska prioriteringar. Det är Europaparlamentet som i december varje år antar EU:s budget.
The budget, giving the Union the financial resourcesit needs for the following year, does not come into effect until it is signed by the President of the European Parliament.
Budgetenträder inte i kraft och unionen har alltså inte de nödvändiga budgetmedlen för det kommandeåret förränparlamentets talman har undertecknat den.
Since the Luxembourg Treaties of 1970 and 1975, which gave the Community its own resources, the European Parliament and the Council have become the two arms of the budgetary authority; in otherwords, they share the power of the purse.
Efter Luxemburgfördragen 1970 och 1975, genom vilka egna medel skapades för gemenskapen, blev Europaparlamentet och rådetde två delarna av budgetmyndigheten, dvs. de som delar påbudgetbefogenheterna.
Parliament has the last word on spending for the regions (European Regional Development Fund),measures to combat unemployment especially among young people and women (European Social Fund)and cultural and education programmes (Erasmus, Socrates, etc.), which it does not hesitate to increasewithin the limitsof a ceiling decided jointly with the Council and the Commission.
Parlamentet har sista ordet när det gäller utgifter till förmån för regionerna (Europeiska regionalautvecklingsfonden), för kampen mot arbetslösheten, särskilt bland unga och kvinnor (Europeiskasocialfonden) och till förmån för kultur- och utbildningsprogram (Erasmus, Sokrates etc.) och det tvekarinte att öka dessa utgifter inom ramen för det tak som man gemensamt enats om med rådet ochkommissionen.
In particular, it tendsto increase the amounts allocated to humanitarian aid and funding for refugees.
Parlamentet utnyttjar särskilt sina befogenheter för att öka anslagen till humanitärtbistånd och flyktingbistånd.
In the case ofagricultural spending, Parliament may propose amendments, but the Council has the final say.
När det gäller jordbruksutgifter kan Europaparlamentet föreslå ändringar ochdet är rådet som har sista ordet.
If Parliament and the Council fail to reach agreement on the amount of expenditure after two readingsof the draft budget, between May and December, Parliament has the right to reject the budget as a whole,and the procedure must start again from the beginning.
Om parlamentet och rådet inte kan enas om utgiftsbeloppen efter två behandlingar mellan maj ochdecember, har parlamentet rätt att avslå budgetförslaget i sin helhet och förfarandet måste tas om frånbörjan.
Finally, it is the President of Parliament’ssignature which makes the budget enforceable.
Till sist är det parlamentets talman, ensam, som genom sin underskrift antar budgeten och gör dengenomförbar.
Having adopted the budget, the Parliament also monitors its implementation, through itsCommittee on Budgetary Control.
Parlamentet antar budgeten och kontrollerar också, genom sitt budgetkontrollutskott, att budgetmedlenanvänds på ett ekonomiskt sunt sätt.
Specifically, this means that it constantly monitors the management of appropriations,acts continuously to improve the prevention, detection and punishment of fraud, and assessesthe impactof funding provided by the Community budget.
Det betyder rent konkret att utskottet utövar en fortlöpande kontrollav förvaltningen av budgetmedel, kontinuerligt arbetar för att förebygga, avslöja och bestraffabedrägerier samt utvärderar effekterna av finansiering över gemenskapens budget.
Each year, Parliament assessesthe Commission’s politicalresponsibility before granting it a ‘discharge’ for the implementation of the budget.
Parlamentet granskarvarje år Europeiska kommissionenspolitiska ansvar innan man ger den ”ansvarsfrihet” för genomförandetav budgeten.
Spring 2003
våren 2003
March 2003
Budgetkontrollutskottet i Europaparlamentet granskaranmärkningarna från revisionsrättenoch ger kommissionen ansvarsfrihet mars2003 2003
The Council examines the comments of the Court of Auditors and makes a recommendation to the European Parliament
Rådet granskar revisionsrättensanmärkningar och ger enrekommendation till Europaparlamentet.
The Court of Auditors scrutinises implementation of the previousyear’s annual budget and publishes its annual report
Revisionsrätten granskar genomförandet av den årliga budgetenför föregående år och offentliggör sin årsrapport.
The Commission implements the annual budgeton its own responsibility
Kommissionen verkställer den årliga budgetenunder eget ansvar.
The President of the European Parliamentadopts the final budget
Budgetförslaget granskasav Europaparlamentet i en andra behandling.
The draft budget is examinedby the European Parliament at second reading
Europaparlamentetstalman godkännerden slutliga budgeten.
The draft budget is examinedby the Council at second reading
Budgetförslaget granskas av rådeti en andra behandling.
The draft budget is examinedby the European Parliament at first reading
Budgetförslaget granskas av Europaparlamenteti en första behandling.
The Council examines the PDB, amends itand adopts the text of the draft budget for 2001
Rådet granskar PBF, ändrar det och röstar igenombudgetförslaget för 2001.
The Commission adopts and presentsthe preliminary draft budget (PDB) for 2001
Kommissionen antar och lägger framdet preliminära budgetförslaget (PBF) för 2001.
The European institutions preparetheir own operating budgets(Council, Parliament, Court of Auditors,Court of Justice, etc.)
Kommissionen förbereder EU:sallmänna budget(kommissionens driftsbudget,unionens allmänna inkomster och utgifter).
The Commission prepares the general budgetof the European Union(Commission operating budget,general expenditure and revenue of the Union)
Gemenskapsinstitutionerna förberedersina respektive driftsbudgetar(rådet, parlamentet, revisionsrätten,domstolen …).
Chart showing the lifetime of a budget (2001 financial year) from preparation to discharge Schéma de la vie d'un budget (exercice 2001) de sa préparation à la décharge
Schéma de la vie d'un budget (exercice 2001) de sa préparation à la décharge Schema över budgeten (budgetåret 2001) från beräkning till ansvarsfrihet
tive powers under the Treaty.
Det senaste s.k.interinstitutionella avtaletunder-tecknades 1999 och gäller i principför perioden 2000–2006.
Themost recent interinstitutional agreement was signed in 1999 and in principle applies to the period 2000–06.It consolidates and updates all theprevious arrangements.
I det avtaletsamlar man och uppdaterar samtligatidigare avtal av samma slag.
The financing of the Union ing to the hypothetical product of VAT levied at 1% on a harmonisedbase (this rate will fall to 0.75% in2002 and 0.50% in 2004).
Unionens finansiering bidrag från medlemsstaterna sommotsvarar ett momsuttag på 1% aven harmoniserad beräkningsgrund(andelen sjunker till 0,75% 2002 ochtill 0,50% 2004).
A furtherresource, based on each Member State’s GNP, provides the remainingbudgetfunding, and in 2000accounts for half the total of ownresources.
Ett annat medel,som bygger på varje medlemsstats BNP, har en kompletterande karaktäroch fullbordar finansieringen av budgeten.
This system allows the Union to ensure stable and continu-ous funding for all its policies.
Denna sista finansieringskällastår under år 2000 för nästan hälftenav de egna medlen.
There are other categories of revenue, though they are much lessimportant, e.g. tax paid by Europeancivil servants, fines imposed by the Commission on companies forbreaches of competition rules, andany surplus carried over from theprevious year.
Det finnsandra, mycket mindre bety-delsefulla intäkter. De rör sig blandannatom skatterna från EU:stjänstemän, böter som kommissionendömer ut till företag för snedvridningav konkurrensen samten positivbalans från föregående budgetår.
The European Union is financedmainly by resources made availableto it by the Member States, to whichit is legally entitled and which areknown as its ‘own resources’.
Europeiska unionen finansierasfrämst av de medel som medlemsstaterna ställer till dess förfogandeenligt lag: de ”egna medlen”. Dessamedel har lagts fastgenom ettenhälligt beslut i rådet och ratificerats av de nationella parlamenten.Under perioden 2000–2006 får deinte överstiga 1,27% av Europeiskaunionens bruttonationalprodukt.
Total budgetrevenue isdetermined each year as a functionof the total expenditure decided bythe budgetary authority (Parliamentand Council), in strict conformitywith the principle of balance, i.e. revenue must be equal to expenditure,and the budget must not show adeficit.
Desamlade budgetintäkterna bestämsvarje år i förhållande till de totalautgifter som budgetmyndigheten(parlamentet och rådet) har beslutatom och man följer noggrant principen om en balanserad budget: intäkterna skall exakt motsvara utgifternaoch budgeten får inte vara underbalanserad.
A distinction is made between fourtypes of own resources.
Det finns fyra slag av medel.
The first two,now referred to as ‘traditional ownresources’, represent 14% of thetotal and consistofagriculturallevies on imports ofagriculturalproducts from nonmember countries and customs duties resultingfrom application ofthe Common Customs Tariff to trade with nonmember countries.
De tvåförsta, som i dag kallas ”traditionellaegna medel” står för 14% av detotala egna medlen – det handlar omjordbruksavgifter (uttagna på importav jordbruksprodukter från länderutanför EU) och tullar uttagna enligtden gemensamma tulltaxan på handel med utomstående länder.
As a result of thelowering of customs tariffs and successive enlargements of the Union,these two resources are no longersufficient to finance the budget andare therefore supplemented by twoothers.
Pågrund av de sänkta tullarna och densuccessiva utvidgningen av unionenär medlen från dessa två källor nuotillräckliga för att finansiera budgeten.
The ‘VAT resource’, which represents 35% of total own resourcesin 2000, comprises a contributionfrom the Member Statescorrespond- correspond-
De har därför kompletterats medtvå andra källor. ”Momsmedlen” stårför 35% av de totala egna medlenunder år 2000. Dethandlar om
The European Union’s budgetfor2000, amounting to EUR 93 billion, isdivided among six major categories:agriculture, cohesion policy and theStructural Funds, internal policies(research, education, transport, etc.),external action, preparations forenlargement, and administration.
Europeiska unionens budget för år2000 uppgår till 93 miljarder eurooch fördelar sig på sex stora kategorier: jordbruksutgifter, sammanhållningspolitik och strukturfonder,intern politik (forskning, utbildning,transport …), verksamhet i länderutanför unionen, förberedelser införutvidgningen samtadministrativautgifter.
The common agricultural policy(CAP) is historically the mostresource-consuming of Communitypolicies.
Den gemensamma jordbrukspolitiken(GJP) är den gemenskapspolitik somtilldelats de största resurserna underårens lopp.
The transfer of responsibilityfrom the Member States to the European Union is particularlymarked here, as a result of which the EU provides a large proportion of thefunding for European agriculture.
Det är inom jordbrukssektorn som överföringen av befogenheter från medlemsstaterna till Europeiska unionen är som tydligast,och EU ansvarar för en stor del avfinansieringen av deteuropeiska
Breakdown of revenue (million EUR)
Specificering av intäkter (miljoner euro)
Traditional
Momsmedel
Economic and social cohesion policy
Ekonomisk och socialsammanhållning jordbruket.
However, in recent years agriculturalspending has accounted for a diminishing proportion of the EU budget,as a result of the development ofother Community policies and thepolitical desire to stabilise agricultural spending.
På det hela taget hardock jordbrukets andel av EU:s budget minskat under senare år, dels föratt andra viktiga politikområden harvuxit fram, dels för att man har velatstabilisera jordbruksutgifterna.
Nevertheless, agriculture will still consume 44% of the European Union’s expenditure in2000 (EUR 41 billion).
År2000 står jordbruksutgifterna dockfortfarande för så mycket som 44%av EU:s utgifter (41 miljarder euro).
The economic and social cohesion ofthe European Union has become amajor objective in the building of Europe.
EU:s ekonomiska och politiska sammanhållning har blivit ett av de viktigaste målen för utvecklingen av Europeiska unionen.
The aim is to reduce inequal-ities in wealth distribution across theregions, improve the employment situation, foster the harmonious development of the various regions of Europe, and protect and improve theenvironment, so that all Europeancitizens can benefit from the large Community marketand economicand monetary union.
Därigenom börman kunna minska inkomstskillnadermellan de olika regionerna, förbättrasysselsättningen, skydda och förbättra miljön så att alla unionsmedborga-re kan dra nytta av den stora gemensamma marknaden och den ekonomiska och monetära unionen.
To achieve this,the Union is devoting nearly EUR 33billion of its budget for 2000 (morethan 35%) to the modernisation ofeconomic and social structures.
För attåstadkomma detta satsar EU nära 33miljarder euro under 2000 på moderniseringen av ekonomiska och socialastrukturer, dvs. mer än 35% av budgeten.
Following proposals from the Commission in thecontext of Agenda2000, the European Council has con-firmed the need to focus expenditureunder the Structural Funds (European Regional Development Fund, European Social Fund, European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, and the Financial Instrumentfor FisheriesGuidance) on the regionswith the greatest need. The overallobjectives of this policy have beenreduced from six to three:
På förslag från kommissionen inomramen för Agenda 2000 bekräftade Europeiska rådet behovet av att koncentrera utgifterna under strukturfonderna (Europeiska regionalautvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska utvecklings-ochgarantifonden för jordbruket och Fonden för fiskets utveckling) till deregioner som har störst behov av det.Antalet huvudsakliga mål för dennapolitik har nu minskat från sex till tre:
The proportion of the budget allocated to agriculture is justified by theobjectives of theCAP, as laid down bythe Treaties, which are to increaseagriculture’s competitiveness, guarantee the agricultural population afair standard of living, stabilise themarkets, provide security of supply,and ensure reasonable prices for consumers.
Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som anges i fördragen, rättfärdigar sektornsstora betydelse ur budgetsynpunkt. Det gälleratt höja produktiviteten inom jordbruket, tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard,stabilisera marknaderna, trygga försörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser.
These objectives have largelybeen achieved, but policy has beenreformed in recentyears to takeaccount of the new international andenvironmental situation in whichagricultural activities are situated.Two major CAP reforms took place in1992 and 1999.
Målen har i stort sett uppnåtts, men den gemensamma jordbrukspolitiken har ändå reformeratsunder senare år mot bakgrund av denya villkor som jordbruket har ställtsinför, i synnerhet internationellt ochnär det gäller miljön. Två stora reformer av GJP gjordes 1992 och 1999och byggde på mer konkurrenskraftiga priser och direktstöd till jordbrukare.
Based on the principles of more competitive prices anddirect aids for farmers, these reformsmade it possible to reduce surpluses,and should also slow down the ruralexodus and preserve the environment, in particular by discouragingintensive farming and encouragingtraditional crop growing and thedevelopment of new activities suchas tourism.
Reformerna gjorde det möjligtatt minska överskotten och de bidrardessutom till att minska flykten frånlandsbygden och bevaramiljön, i synnerhet genom att motverka intensivproduktion, gynna upprätthållandetav traditionella grödor och utvecklanya verksamheter, till exempelturism.
For these same reasons,the CAP now also has a second pillar,rural development policy, for which asubstantial level ofresources hasbeen earmarked — more than 10% oftotal agricultural spending between2000 and 2006, and more than EUR 4billion in 2000.
Av samma skäl stöder sig GJPnumera på en andra pelare, nämligenpolitiken för landsbygdens utveckling. Man lägger ner stora resurser pådetta: mer än 10% de totala utgifterna för jordbruket mellan 2000 och2006 och ytterligare 4 miljarder eurounder 2000.
—Objective 1: To promote the development of the poorest regions andsupport the modernisation of theireconomic structures.
—”Mål 1”: främja utvecklingen i defattigaste regionerna och främjamoderniseringen av deras ekonomiska strukturer.
These are theregions whose gross domesticproduct is less than 75% of the Community average, the outermost regions of the Union (Frenchoverseas departments, the Azores,Madeira, Canary Islands, etc.) andthe regions with an extremely lowpopulation density (e.g. some ofthe Union’snorthern regions).
Det handlar omregioner vars BNP understiger75% av genomsnittet i gemenskapen, de mestavlägsetbelägnaregionerna (t.ex. franska utomeuropeiska departement, Azorerna,Madeira och Kanarieöarna) eller demed extremt låg befolkningstäthet(som i vissa områden i de norradelarna av unionen).
—Objective 2: To support the economic and social conversion ofareas in difficulty, i.e. industrialregions undergoing substantialand problematical socioeconomicchanges, declining rural areas,urban areas in crisis, and regionsaffected by the restructuring ofthe fishing industry.
sociala och ekonomiska omställningar som är svåra att övervinna,landsbygdsområden på tillbakagång, problemfyllda storstadsområden samt områden som drabbatsav omställningen inom fiskesektorn.
—Objective 3: To support the adaptation and modernisation of education, training and employmentpolicies and systems.
—”Mål 3”: stödja anpassningen avutbildningssystem och arbetsmarknad.