natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Labour market demand is a strongpull factor while poor living conditions and limited prospects for a better quality of life in the countries of originare importantpush factors.
Efterfrågan påarbetskraftär en stark "pull"-faktor, medan dåliga levnadsvillkor och begränsade möjligheter attfå en bättrelivskvalitet i ursprungslandet fungerar som "push"-fakto-rer.
Community developmentpolicy contributes in the long term to normalising migratory flows by supporting sustainable economic and socialand evnvironmental development and combating povertyand inequality in the regions from which migrants originate.
EU:s utvecklingspolitik bidrar på längre sikttill attnormalisera migrationsflödena genom attde stöder enhållbar utveckling i ekonomiskt, socialt och miljömässigthänseende och bekämpar fattigdom och bristande jämli-kheti invandrarnas hemregioner.
Migration issues must also be taken into account inthe development of EU external relations and trade policy in the context of an enhanced dialogue with countriesof origin on the ways to manage migration flows and tomaximise its benefits for all concerned.
Frågor som rör migration måste också beaktas vid utarbetandet av EU:s utri-kes- och handelspolitiska åtgärder inom ramen för enutvidgad dialog med ursprungsländerna om hur man kanhantera migrationsflödena och utnyttja dess potentialmaximalt för alla berörda parter.
In 2000, there were 61 million elderly people aged 65 and over in the EU compared with only 34 million in 1960.
År 2000 fanns det 61 miljoner äldre som fyllt 65 år i EU, jämfört med endast 34 miljoner 1960.
Today, elderly people represent 16% of the total population or 24% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
Idag utgör äldre 16% av den totalabefolkningen eller 24% av vad som anses vara den arbetsföra befolkningen (1564 år).
By 2010,the latter ratio is expected to rise to 27%. Over the next fifteen years, the number of 'very old' people aged 80 and over will rise byalmost 50%.
År 2010 antas denna andel ha ökat till 27%.Under de närmaste 15 åren kommer antalet mycket gamla människor som är 80 år och mer att öka med nästan 50%.
Old age dependency ratio (1)
Försörjningsbördan för äldre (1)
(1) Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64)
(1) Befolkningen 65 år och äldre i procent av befolkningen i arbetsför ålder (1564 år)Källa: Eurostat- Demografisk statisti
Old age dependency ratio(1), 2000 and 2010
Försörjningsbördan för äldre (1), 2000 och 2010
Elderly population by household situation and age, EU-15, 2010
Äldre befolkning efter hushållssituation ochålder, EU-15, 2010
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
Källa: Eurostat-grundprognoser for hushåll, baserat på siffror för 1995
Since 1989, net migration has been the main component of annual population change in the Union.
Sedan 1989 har nettoinvandringen varit den viktigaste komponenten i de årliga befolkningsförändringarna inom EU.
In 2000, the annual net migration rate was 2.0 per 1 000 population, representing around 65% of total population growth.
År 2000 varden årliga nettoinvandringen 2,0 per 1 000 invånare, vilket utgjorde omkring 65 % av den totala befolkningstillväxten.
Around 5% of the EU population arenon-nationals (3.4% are non-EU nationals and 1.5% EU nationals).
Omkring 5%av EU:s befolkning är tredjelandsmedborgare (3,4 % är tredjelandsmedborgare och 1,5 % EU medborgare).
In 1999, there were just over 400 000 asylum applications in thefifteen Member States.
År 2000 lämnades över400 000 asylansökningar in i de femton medlemsstaterna.
EU-15Net migration rate (per 1 000 population)
Nettoinvandring (per 1 000 invånare)
Average annual rate of population change by component, EU-15, 1960-2000
Genomsnittlig årlig förändring I befolkningen efter kategori, EU-15, 1960-2000
800 s d per 1000 population
800 per 1000 invånare
Natural increase Net migration
Naturlig ökning Nettoinvandring
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among females.
Befolkningens utbildningsnivå har förbättrats avsevärt de senaste trettio åren, särskilt bland kvinnor.
Today, morethan 76% of young people aged 25-29 in the Union have a upper secondary qualification.
Idag har mer än 76 % av deunga mellan 25-29 år i EU en utbildning på gymnasienivå.
At the same time, however, 20% of persons aged 18-24 leave the education system with only lower secondary education at best.
Samtidigtlämnar dock 20 % av de som är mellan 18-24 år utbildningssystemet med i bästa fall endast en utbildning på grundskolenivå.
Early school leavers not in further education or training (Share of thepopulation aged 18-24 with less than upper secondary education (ISCED 0-2) and not in education or training)
Personer som avbrutit sin skolgång och inte genomgår vidareutbildning eller yrkesutbildning (Andel av befolkningen mellan 18-24 år som har lägre än gymnasieutbildning
Population aged 18-24 by activity status (%), 2000
Befolkningen mellan 18-24 år indelad efter verksamhet (%), 2000
In education and employment In education and not in employment Not in education and in employment Not in education and not in employment
I utbildning och arbete I utbildning och inte i arbete I arbete och inte i utbildning Inte i utbildning och inte i arbete
Note: 1997 data for IRL and A. Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Anm.: Uppgifter från 1997 för Irland och Österrike.
Unemployment rates of the population aged25-59 by sex and level of education, EU-15, 2000
Andel av befolkningen som har avslutatminst gymnasieutbildning, per åldersgrupp,2000
Percentage of population that has completedat least upper secondary education, by age-group, 2000
Arbetslöshetssiffror för befolkningen mellan 25-29 år, efter kön och utbildningsnivå, EU-15, 2000
Upper secondary
Lägre än gymnasieutbildning
Less than uppersecondary
Postgymnasial utbildning
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey. IRL: 1997 data.Note:UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Källa: Eurostat – EU:s arbetskraftsundersökning Irland: Uppgifter från 1997.Anm.: Förenade kungariket - GCSE 'O' levels ingår i gymnasieutbildning (ISCED 3).
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey Note: UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Källa: Eurostat – EU:s arbetskraftsundersökningAnm.: Förenade kungariket - GCSE 'O' levels ingår i gymnasieutbildning (ISCED 3).
EU-wide, 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (in the last four weeks) in 2000.
I hela EU har 8% av befolkningen mellan 25-64 år deltagiti utbildning (de senaste fyra veckorna) under 2000.
Such training activities seem to be more prevalentin the Nordic countries, the Netherlands and the United Kingdom.
Sådan utbildnings-verksamhettycks förekomma i större omfattning i de nordiska länderna, Nederländerna och Förenade kungariket.
Older persons are less likely toreceive training than younger persons.
Det är mindretroligt att äldre får utbildning än yngre.
Higher qualified persons are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Det är mer troligt att högutbildade personer deltar i sådan utbildning än yngre.
Lifelong learning(adult participation in education and training)
Livslångt lärande (vuxnas deltagande i utbildning)
Percentage of population, aged 25-64, having participated in education or training in the last four weeks, 2000
Andel av befolkningen mellan 25-64 år som under de senaste fyra veckorna deltagit i utbildning, 2000
Note: IRL, A - 1997 data.
Anm.: Uppgifter från 1997 för Irland och Österrike.
F, P - see methodological notes.Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Frankrike och Portugal – se kommentarer till metoden.Källa: Eurostat – EU:s arbetskraftsundersöknin
Total public expenditure on education as apercentage of GDP, 1999
Livslångt lärande (andel av befolkningen mellan 25-64 år som under de senaste fyra veckorna deltagiti utbildning), efter utbildningsnivå, EU-15, 2000
Less than uppersecondary
Lägre än gymnasieutbildning
Notes:
Källa:
UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).IRL, A - 1997 data.
Anm.: Uppgifter från 1997 för Irland och Österrike. Förenade kungariket - GCSE 'O' levelsingår i gymnasieutbildning (ISCED 3).
F, P - see methodological notes of the main Report.Eurostat - European Union Labour Force Survey
Frankrike och Portugal – se metodologiska kommentarer i huvudrapporten .Källa: Eurostat – EU:s arbetskraftsundersökning.
Source:Eurostat - UOE (Unesco, OECD and Eurostat) questionnaires on education statistics
Eurostat - UOE (Unesco, OECD och Eurostat) frågeformulär om utbildningsstatistik.
In 2000, an estimated 166 million people were in employmentin the Union, a rise of more than 10 million since 1995. This represents annual growth of around 1.3% per annum.
År 2000 var uppskattningsvis 166 miljoner människor yrkesverksamma i EU, vilket är en ökning med mer än tio miljoner sedan 1995.Detta motsvarar en årlig tillväxt på omkring 1,3% per år.
In 2000, employment increased by 1.7%.
År 2000 ökade sysselsättningen med 1,7%.
The employment rate for the populationaged 15-64 stood at 63.2% in 2000.
Sysselsättningen för befolkningen mellan 15-64 år låg år 2000 på 63,2%.
Key indicator EU-15 B DK D EL E F IRL Employment rate (Employed persons aged 15-64 as a share of the total population aged 15-64)
Nyckelindikator EU-15 B DK DEL EF IRL Förvärvsfrekvens (förvärvsarbetande i åldern 15-64 år i procent av den totala befolkningen i åldern 15-64 år)
Trend in employment
Sysselsättningens utveckling
Note: EL and L on employment growth have 1999 data instead of 2000 data: figures refer to 1999/1995 and 1999/1998.
Anm.: Uppgifter om sysselsättningstillväxt från 1999 istället för 2000 för Grekland och Luxemburg.
Source: Eurostat - Quarterly labour force data, European Union Labour Force Survey and National Accounts (ESA 95)
Källa: Eurostats kvartalsvisa arbetskraftsstatistik, EU:s arbetskraftsundersökning och Nationalräkenskaper (ESA 95)
Graph 10Employment rates (15-64 years), 2000
Förvärvsfrekvens (1564 år), 2000
Graph 11Average annual employment growth, 1995-2000
Genomsnittlig årlig sysselsättningstillväxt, 1995-2000
Source: Eurostat - National Accounts (ESA 95)
Källa: Eurostat - Nationalräkenskaperna (ESA 95)
During the last decade, the EU employment rate of 55-64 year-old men fell by around 3 percentage points to stand at 48% in 2000.The decline may be the result of a combination of job shortages, lower mobility and inadequate skills rather than the wish to retire early.
Under de senaste tio åren har sysselsättningen inom EU för män mellan 55-64 år minskat med omkring 3 procentenheter till 48 %2000. Nedgången kan vara resultatet av en kombination av brist på arbetstillfällen, mindre rörlighet och inadekvata färdigheter snarare än en önskan om att gå tidigt i pension.
In contrast, the comparable female rate rose by almost 4 points to reach 28% in 2000.
De jämförbara siffrorna för kvinnor steg däremot med nästan 4 procentenheter för att2000 uppnå 28 %.
Overall, 38% of the population aged55-64 were in employment in 2000.
Totalt var 38 % av befolkningen mellan 55-64 år sysselsatta under 2000.
Employment rate of older workers (Employed older [aged 55-64] workers as a share of total population aged 55-64), 2000
Förvärvsfrekvens bland äldre arbetstagare [äldre arbetstagare (55-64 år) i procent av den totala befolkningen i åldern 55-64 år], 2000
Total Men Women
Totalt Män Kvinnor
Persons in employmentaged 55-64, 2000 (1000)
Sysselsatta personeri åldern 55-64 år, 2000(i tusental)
Source: Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat - jämförbara antaganden som grundas på EU:s arbetskraftsundersökning
Graph 13Employment rates of older (aged 55-64) workers, 2000
Förvärvsfrekvens bland äldre (55-64 år) arbetstagare, 2000
Graph 12Employment rates by age-group and sex, EU-15, 2000
Förvärvsfrekvens efter åldersgrupp och kön,EU-15, 2000
Male Female
Män Kvinnor
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen
In 2000, the total number of unemployed in the European Union dropped to 14.2 million.
Under 2000 minskade det totala antalet arbetslösa i EU till 14,2 miljoner.
This represents 8.2% of the labour force.This is the lowest rate since 1992.
Det motsvarar 8,2 % av arbetskraften. Det är den lägsta arbetslösheten sedan 1992.
Between 1999 and 2000, Belgium, Spain and France recorded the largest fall in their unemployment rate although Spain continues to have the highestfigure (14.1%).
Mellan 2000 och 1999 noterade Belgien, Spanien och Frankrike de största minskningarna i sina arbetslöshetstal,men Spanien fortsätter att ha det högsta talet (14,1 %).
It decreased in all Member states, exceptin Luxembourgwhere it remained at a low 2.4%.
Arbetslösheten minskade i alla medlemsstater, utom i Luxemburg där den varfortsatt låg (2,4 %).
Unemployment(in 1000s), 2000
Antalet arbetslösa (i tusental), 2000
Source: Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey.
Källa: Eurostat - jämförbara antaganden som grundas på EU:s arbetskraftsundersökning.
Graph 14Unemployment rates by sex, 2000
Arbetslöshetstal efter kön, 2000
Graph 15Trend in the unemployment rate by sex, EU-15, 1992-2000
Arbetslöshetens utveckling efter kön, EU-15. 1992-2000
The unemploymentrate (as a percentage ofthe labourforce) among young people was 16.2%.
Arbetslöshetstalen (i procent av arbetskraften) blandunga var 16,2 %.
Whilethe first figure shows that a relatively small proportion of young people is unemployed, the second one gives an indication as to thelabour market situation for young people. For most countries, youth unemployment fell between 1999 and 2000, in line with theoverall drop in unemployment.
Medan den förstasiffran visar att en relativt liten andel av de unga är arbetslös, ger den andra en indikation om arbetsmarknadssituationen för de unga.I de flesta länder minskade ungdomsarbetslösheten mellan 1999 och 2000 i linje med den totala minskningen av arbetslösheten.
Graph 16Youth unemployment/population ratio (15-24 years), 2000
Ungdomsarbetslöshet/andel av befolkningen (15-24 år), 2000
Graph 17Youth unemployment rates (15-24 years) by sex, 2000
Ungdomsarbetslöshet (15-24 år) efter kön, 2000
Source:Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Eurostat - jämförbara antaganden som grundas på EU:s arbetskraftsundersökning
In 2000 3.6% of the EU-15 labour force were affected by long-term unemployment.
Under 2000 var 3,6 % av arbetskraften i EU-15 långtidsarbetslösa.
Put another way, 44 % of unemployed people werejobless for atleast one year.
Annorlunda uttryckt hade 44 % av de arbetslösa varit utan arbete iminst ett år.
The long-term unemployment rate has fallen in recent years but remains about 6%in Greece, Spain and Italy.
Siffrorna för långtidsarbetslösheten har sjunkit de senaste åren, men ligger fortfarande runt 6 % i Grekland, Spanien och Italien.
For young people between 15 and 24 yearsold, 8.4% (as a percentage of the labour force) were unemployed for at least six months.
I gruppen ungdomar mellan 15-24 år hade 8,4 % (i procent av arbetskraften) varit arbetslösa under minst sex månader.
Long-term unemployment rate (12 months or more)20003.63.819994.24.919945.25.6
Långtidsarbetslöshet (minst 12 månader)20003,619994,219945,2
Persons unemployed for 12 months or more as a percentage of total unemployed 2000 44 54 21 : 55 42 1999 46 56 23 51 56 46 1994 47 56 35 45 495 3
Personer som varit arbetslösa i minst 12 månader i procent av det totala antalet arbetslösa 2000 44 54 21 : 55 42 39 1999 46 56 23 51 56 46 39 1994 47 56 35 45 495 33 8
Youth long-term unemployment rate (6 months or more)20008.49.60.419999.514.01.6199414.216.53.6
Långtidsarbetslöshet bland ungdomar (minst 6 månader)20008,49,60,419999,514,01,6199414,216,53,6
Young persons unemployed for 6 months or more as a percentage of total young unemployed 2000 51.6 54.2 6.1 48.0 53.9 71.0 42.3 1999 53.1 59.1 15.9 52.4 72.6 59.2 36.3
Ungdomar som varit arbetslösa i minst 6 månader i procent av det totala antalet arbetslösa ungdomar 2000 51,6 54,2 6,1 48,0 53,9 71,0 42,3 : 78,7 1999 53,1 59,1 15,9 52,4 72,6 59,2 36,3 : 78,3
Source: Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey.
Arbetslöshetstal efter varaktighet, 2000
Graph 19Youth unemployment rates by duration, 2000
Ungdomsarbetslöshet efter varaktighet, 2000
Less than 12 months12 months or more
Mindre än 12 månader Minst 12 månader
Less than 6 months6 months or more
Mindre än 6 månader Minst 6 månader
Social protection expenditure
Utgifter för det sociala skyddet
In 1999, EU social protection expenditure represented 27.6% of GDP (as in 1998), confirming the downward trend in this indicator observed since the peak of 28.8% in 1993.
År 1999 utgjorde EU:s utgifter för det sociala skyddet 27,6 % av BNP(ingen förändring jämfört med 1998), vilket bekräftade en nedåtgående trend när det gäller denna indikator sedan toppen på 28,8 % 1993.
However, it still compares favourably with the 1990 level of 25.5%.
De kan dock fortfarande tillfredsställande jämföras med1990 års nivå på 25,5 %.
There are considerable differences between Member States with quite a clear north/south divide.
Det råder avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna med en tydlig skiljelinje mellan nord och syd.
Despite these disparities, social protection expenditure is tending to converge with the largest increases in recent years being observed in the countries with the lowest levels of expenditure.
Trotsdessa skillnader tenderar utgifterna för det sociala skyddet att bli mera lika, de största ökningarna noteras under dede senaste åren ide länder som har de lägsta kostnadsnivåerna.
EU 15BDKExpenditure on social protection as a percentage of GDP
EU 15BUtgifter för det sociala skyddet i procent av BNP
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS).
Källa: Eurostat - det europeiska systemet för integrerad statistik över social trygghet (Esspros)
Graph 21Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU-15, 1999
Utgifter för det sociala skyddet per invånare, 1999
Graph 20Expenditure on social protection per head of population, 1999
Socialskyddssystemens inkomster efter inkomstkälla, i procent av de totala inkomsterna, EU-15, 1999
Other receipts3.7%
Andra inkomster3,7 %
Employers' socialcontributions37.9%
Sociala avgifter(arbetsgivardel)37,9 %
Social contributions of protectedpersons22.7%
Sociala avgifter från personer som omfattas avförsäkringen22,7 %
Source:Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Eurostat - det europeiska systemet för integrerad statistik över social trygghet (Esspros)
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics(ESSPROS)
Eurostat - det europeiska systemet för integrerad statistik över social trygghet (Esspros)
In most Member States in 1999, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
I de flesta medlemsstater 1999 gick den största delen av utgifterna för det sociala skyddet till äldre och efterlevande.
This was especially true of Italy (64.0% of total benefits against the EU average of 46.0%).
Detta gällde särskilt Italien (64,0 % av de totala förmånerna mot 46,0 % i genomsnitt i EU).
EU-wide, benefits paid under theold-age and survivors functions rose by 25% in real terms per capita during the period 1990-1999.
I hela EU steg förmåner vid ålderdom och för efterlevandemed 25 % i reella tal per capita under perioden 1990-1999.
This growth is primarily explainedby demography.
Denna ökning beror främst på befolkningsmässiga förändringar.
Furthermore the retirement policy (notably early retirement) also influences the development of these benefits.
Riktlinjernaför pensionering (särskilt förtidspensionering) påverkar också utvecklingen av dessa förmåner.
EU 15BDKDELOld age and survivors benefits as a percentage of total social benefits
EU 15BDKDELEFIRLFörmåner vid ålderdom och förmåner för efterlevande i procent av de totala sociala förmånerna
Graph 23Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 1999
Förmåner vid ålderdom och förmåner för efterlevande i procent av de totala sociala förmånerna, 1999
Graph 22Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, EU-15, 1999
Sociala förmåner efter förmånsslag i procent av de totala förmånerna, EU-15, 1999
Family and children8.5%
Familj och barn8,5%
Unemployment 6.8%
Arbetslöshet 6,8%
Housing and socialexclusion n.e.c.3.8%
Boende och socialutslagning3,8%
Old age andsurvivors46.0%
Ålderdom ochefterlevande46%
Sickness/health careand Disability34.9%
Sjukdom / hälso- och sjukvård samt funktionshinder34,9%
Income distribution and regional cohesion
Inkomstfördelning och regional sammanhållning
At EU level, the bottom (poorest) 20% of the population received 8% of total income in 1998, while the top (richest) 20% received39% oftotal income, i.e. 5.4 times as much.
I EU som helhet fick den fattigaste femtedelen av befolkningen 8 % av den totala inkomsten 1998, medan den rikaste femtedelenfick 39 %, dvs. 5,4 gånger mer.
This gap between the most and least well-off persons is smallestin Denmark (2.7),Finland (3.0, 1997) and Sweden (3.4). It is widest in the southern Member States, Belgium, the United Kingdom and Ireland.
Klyftan mellan de bäst och de sämst ställda är minst i Danmark (2,7), Finland (3,0, 1997) och Sverige(3,4) och störst i de sydliga medlemsstaterna, Belgien, Förenade kungariket och Irland.
EU-15Distribution of income (S80/S20 ratio) (1)
Inkomstfördelning (andel S80/S20) (1)
(1) The share of entire national income received by the top 20% of the population to that of the bottom 20%.
(1) Den rikaste femtedelens andel av hela nationalinkomsten jämfört med den fattigaste femtedelens.
EU-15 estimate excludes L and FIN. L 1996 data, FIN 1997 data.
Luxemburg och Finland ingår inte i statistiken för EU-15.
Source: Eurostat - European Community Household Panel - UDB version December 2001
Uppgifter från 1997 för Finland.Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - UDB, version från december 2001
Graph 24Level of income and income inequality, 1998
Inkomstnivå och inkomstskillnader, 1998
Graph 25Regional cohesion, Coefficient of variation of GDP per capita in PPS for NUTS 3 regions, 1998
Regional sammanhållning, variationskoefficient för BNP per capita uttryckt i PPS för Nuts 3-regioner, 1998
(2) All UK.
(2) Hela Förenade kungariket.
(3) = All UK except "Inner London - West" (newly created regionwith very high GDP/head).
(3) = Hela Förenade kungariket utom "Inner London - West" (nyskapad region med mycket hög BNP per capita)
Source:Eurostat - European Community Household Panel - UDB, version December 2001
Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - UDB, version från december 2001
When looking at the total population, around 18% of EU citizens had an equivalised income that was less than 60% of their respectivenational median in 1998.
Omkring 18 % av EU-medborgarna hade 1998 en inkomst (equivalised)som var lägre än 60 % av den nationella medianinkomsten.
This figure represents around 68 million people.
Detmotsvarar omkring 68 miljoner människor.
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, theproportion of people at risk of poverty was relatively higher (over 20%) in Greece and United Kingdom - and was relatively lower in Belgium, Germany, Luxembourg (1996), Netherlands, Austria and Sweden (10 to 16%).
Med 60 % av den nationella medianinkomsten som gräns blir andelen invånare i riskzonenför fattigdom relativt sett högre (över 20 %) i Grekland och Förenade kungariket - och relativt sett lägre i Belgien, Tyskland, Luxemburg(1996), Nederländerna, Österrike och Sverige (10-16 %).
It was particularly lowin Denmark (9%) and Finland (8%, 1997).
Den var särskilt låg i Danmark (9 %) och Finland (8 %, 1997).