natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first application was for miners in the Belgian Borinage area in 1954–55.
Den första ansökan gällde stöd till gruvarbetarna i Borinage i Belgien 1954–1955.
Then the Italian government was granted aid for redundancies in five steelworks and the small mining region of Sulcis.
Därefter fick den italienska regeringen ett stöd till de friställda arbetarna vid fem stålföretag och det lilla gruvområdet Sulcis.
France applied in 1956 for workers at the iron ore mine at Têt in the Pyrenees and those at the Forges d’Audincourt.
Frankrike begärde stöd 1956 till arbetarna vid gruvan i Têt i Pyrenéerna och vid stålverket Forges d’Audincourt.
The rate of job losses slowed in the 1990s.
Västtyskland lämnade in sin första
Page 95
95 ansökan följande år. Den gällde 2 100 arbetare vid gruvan i Barsinghausen (Niedersachsen).
Europe’s policy for dealing with the major social crises in mining and steel was far from limited to the aid provided under Article 56.
Ansökningarna om stöd blev fler när kriserna fördjupades.
First, there were significant amounts of additional expenditure from the ECSC budget.
Man behöver inte redovisa statistiken år för år, det räcker med att veta att kol- och stålindustrierna 1957 sysselsatte över en och en halv miljon arbetstagare, och att antalet sedan sjönk för varje år för att 1972 krypa under miljonstrecket.
And then the general budget of the EEC and EU, either under structural policies (especially Objective 2) or under Community initiatives such as Rechar (economic conversion of coalmining areas) or Resider (Community programme to assist the conversion of steel areas), played an important part.
Följande år tillkom de brittiska arbetstagarna, men sedan fortsatte antalet att sjunka. Strecket en miljon arbetstagare passerades återigen 1980.
The first phase of these programmes began in 1989.
Därefter gick det fortare, och 1989 fanns bara en halv miljon kvar.
They were extended in 1994 for five years (Rechar II and Resider II).
Under nittiotalet försvann arbetstillfällena i långsammare takt.
In both instances the aim was to assist economic and social conversion by co-financing development actions carried out by various Community funds, especially the ERDF (European Regional Development Fund) and the ESF (European Social Fund).
År 2002 sysselsatte EU:s femton medlemsstater något mer än 300 000 arbetstagare i sina gruvor och stålverk. Från 1980 till 2002 hade antalet sysselsatta sjunkit med 65 %.
These programmes promoted new economic activities, notably the creation or development of small and medium-sized enterprises.
Totalt kom återanpassningsstödet (artikel 56) 1,7 miljoner arbetstagare till godo under femtio år.
They involved various measures: construction of new industrial premises and relay workshops, access to risk capital and productive investments, setting-up of shared business services, cooperation networks and aid to innovation.
Den europeiska samarbetspolitiken inför de stora kriserna för kolgruvorna och stålverken var ingalunda begränsat till stödet enligt artikel 56.
They supported the development of human resources through vocational training.
EKSG:s budget rymde många kompletterande utgifter.
The objectives are virtually identical for mine conversion and steel conversion, although there is an original feature in the Resider programme which provides for the promotion of tourism based on the industrial heritage, which is a significant aspect of conversion.
Men en ännu viktigare roll spelade EEG:s och EU:s allmänna budget, dels inom ramen för strukturpolitiken (särskilt mål 2) och dels inom gemenskapsinitiativ som Rechar (för stöd till ekonomisk omställning av kolfälten) eller Resider (för stöd till ekonomisk omställning av stålindustrin).
The areas eligible for the programmes were all those in which mining and steel activities were located and not only the areas covered by the Structural Funds. The two programmes operated in a similar fashion.
Den första fasen av dessa båda program inleddes 1989 och förlängdes sedan 1994 för ytterligare fem år (Rechar II och Resider II).
The European Commission selected eligible areas on a proposal from the Member States.
I båda fallen rörde det sig om stöd till en ekonomisk och social omställning genom samfinansiering av utvecklingsåtgärder med hjälp av medel från olika gemenskapsfonder, särskilt ERUF (Europeiska regionala utvecklingsfonden) och ESF (Europeiska socialfonden).
The Member States submitted programmes or global grant applications which the Commission approved and the governments allocated to the eligible areas in proportion to job losses.
Medlen användes till att stödja ny ekonomisk företagsamhet, särskilt bildande och utveckling av små och medelstora företag.
Economic aid and social aid to deal with the coal and steel crises stemmed from very different sources and their objectives are interlinked.
De gick till olika slags initiativ: till att bygga nya industrilokaler och verkstäder, skapa tillgång till riskkapital och investeringar i produktionen, bygga upp gemensamma tjänster för företag, skapa samarbetsnät och ge innovationsstöd.
It should not be forgotten that the Member States contributed
Det utgick bidrag till arbetstagarnas utveckling genom yrkesutbildning.
Fifty years of European coal and steel at least the equivalent and, in fact, far more if account is taken of more general aspects such as the particularly costly early retirements which the ECSC co-financed (81
Man får inte glömma att staterna också lämnade bidrag som var ungefär lika stora, och faktiskt betydligt större om man tar hänsyn till mer allmänna faktorer som förtidspensioneringarna, som samfinansierades av EKSG och som var särskilt kostsamma (81).
By developing a social policy of redeployment and conversion, the ECSC experimented with social methods of dealing with the industrial crisis, from which the other sectors benefited.
) Resolution från Rådgivande kommittén, EGT C 155, 20.5.1998.
The ECSC model was used again: Objective 4 of the structural policy of the European Union at the end of the century appears to have come straight from the ECSC Treaty: ‘to facilitate the adaptation of male and female workers to industrial change and to developments in production systems’.
Kapitel 4 EKSG:s sociala verksamhet: en blandning av gammalt och nytt
With some foresight, the First General Report on the Activities of the Community, published in 1968, announced this trend: ‘Thanks to the legal and material means at the disposal of the High Authority, the ECSC has gained, in those sectors for which it is competent, experience which will provide a useful model for activities of wider scope’ (82).
Som om man förutsåg den utveckling som var på väg påpekades detta i gemenskapernas första allmänna rapport 1968. På det sociala området, sade man, ”kommer de erfarenheter som vunnits inom de sektorer där EKSG har behörighet tack vare de juridiska och materiella medel som Höga myndigheten har förfogat över, att utgöra en värdefull modell för åtgärder av bredare omfattning” (82).
It had no idea how accurate that would be.
Det hade inte kunnat sägas bättre.
) First General Report on the Activities of the Communities, 1967, Luxembourg, February 1968, p. 23.
) Första allmänna rapporten om Europeiska gemenskapernas verksamhet 1967, Luxemburg februari 1968, s. 23.
Chapter 5 A little-known aid to research and innovation
Kapitel 5 Stödet till forskning och innovation: alltför lite känt
A little-known aid to research and innovation
Stödet till forskning och innovation: alltför lite känt
Community action in this field is based on Article 55 of the Treaty: ‘The High Authority shall promote technical and economic research relating to the production and increased use of coal and steel and to occupational safety in the coal and steel industries.
Gemenskapens insatser på detta område stödde sig på artikel 55 i fördraget: ”Höga myndigheten skall främja teknisk och vetenskaplig forskning som har betydelse för produktionen och utvecklingen av kol- och stålkonsumtionen samt arbetssäkerheten inom dessa industrier.
To this end it shall organise all appropriate contacts among existing research bodies.’
Den skall för detta ändamål organisera ett lämpligt samarbete mellan existerande forskningsorgan.”
This article was innovative.
Denna artikel är i sig innovativ.
Nowadays, at the start of the 21st century, research is largely regarded as a decisive factor of economic growth.
I vår tid i början av 2000-talet råder det bred enighet om att forskningen är en avgörande faktor för ekonomisk tillväxt.
This concept was far from being accepted in 1950, other than in a few scientific or industrial circles.
Den tanken hade ingalunda slagit rot 1950 utanför vissa forsknings- och industrikretsar.
Furthermore, the authors of the Treaty emphasised the use of products — their consumption — at a time when this vision of the future was not shared by producers who too often believed they had a captive market.
Dessutom lade de som utformade fördraget tonvikt vid användningen av produkterna – konsumtionen – medan företagsledarna alltför ofta tog sina marknader för givna och inte hade några sådana framtidsvisioner.
The article contains a third key concept: the Community was to organise ‘all appropriate contacts among existing research bodies’.
Artikeln innehåller en tredje nyckeltanke: gemenskapen bör organisera ”ett lämpligt samarbete mellan existerande forskningsorgan”.
This is the first formulation of the networks policy which has since gradually transformed the organisation of research in Europe and is set to expand considerably.
Det är första gången man formulerar den nätverkspolitik som sedan dess stegvis har omvandlat forskningens organisation i Europa och har utvecklats kraftigt.
Although Europe had played a pioneering role in metalworking and mining history in the 19th century, the long period of wars and crises in the first half of the 20th century had resulted in a lack of investment and technological innovation.
Europeiska kol- och stålgemenskapen femtio år och gruvdrift under 1800-talet, men de långa perioderna av krig och kris under första hälften av 1900-talet hade medfört brist på investeringar och teknisk förnyelse.
In 1950, in most fields, mines and steel plants in Europe were lagging behind the host of new technologies that had been developed in the United States.
På de flesta områden var de europeiska gruvorna och stålverken i Europa på efterkälken i förhållande till all den nya teknik som hade utvecklats i Förenta staterna.
The best example is that of the wide strip hot-rolling mills, a US innovation developed as far back as 1923.
Det bästa exemplet härpå är varmbandvalsverket, en amerikansk uppfinning som har utvecklats från 1923.
In Europe, two modern mills were being built before the war; one in the United Kingdom, the other in Germany.
I Europa var två sådana moderna valsverk under uppbyggnad före kriget, ett i Förenade kungariket och ett i Tyskland.
They and all the other plants of this type in other countries were completed after the war with the help of Marshall Plan dollars.
De färdigställdes efter kriget med hjälp av dollar från Marshallplanen, liksom alla andra anläggningar av denna typ i andra länder.
Yet the technical stakes were high as these were the rolling mills that would supply the motor vehicle industry with steel sheet.
Tekniken hade en enorm betydelse eftersom dessa valsverk kunde förse bilindustrin med den plåt den behövde.
In other words, this was the entry of European firms into the age of mass consumption.
Det gällde med andra ord de europeiska samhällenas inträde i masskonsumtionens tidevarv.
Although the United Kingdom was in a slightly better position, the problem was widespread.
Även om Förenade kungariket var mindre illa ute var problemet allmänt.
Certain steel technologies, such as blast furnace technology, were better in the USSR than in western Europe.
För vissa delar av stålverkstekniken, särskilt masugnsteknik, låg Sovjetunionen bättre till än Västeuropa.
European technologies were for the most part outdated and firms cooperated very little with each other in this field.
Den europeiska tekniken var ofta ålderdomlig, och företagen samarbetade föga sinsemellan på det området.
Engineers still benefited from the old tradition of study trips abroad, where some technical know-how was exchanged.
För ingenjörer fanns visserligen den gamla traditionen med studieresor till utlandet, vilket var en form av utbyte av tekniskt kunnande.
But this was not really international cooperation.
Något verkligt internationellt samarbete fanns dock inte.
Technology is at the heart of competitiveness, and the Second World War and the immediate post-war period saw a variety of forms of technological pillaging.
Tekniken är ett redskap i konkurrensen, och både under andra världskriget och tiden direkt efter kriget ägde olika slag av teknikplundring rum.
The bold US productivity mission programme could have led to forms of cooperation but this failed to materialise.
Det djärva programmet med ”produktivitetsstudier”, där europeiska/franska företagsledare besökte Förenta staterna för att studera fabriksorganisationen där, hade kunnat leda till sådana samarbetsformer men gjorde det inte.
The idea of European cooperation in research was a new concept contained in the Paris Treaty.
Tanken på ett europeiskt forskningssamarbete kom först med Parisfördraget.
With the exception of CERN (European Organisation for Nuclear Research) set up in 1953 near Geneva and the extensions under the Euratom Community, the Paris Treaty would remain the sole pioneer for a long time.
Med undantag för CERN (Centre d’Etudes et de Recherches Nucléaires) som byggdes nära Genève 1953, och dess förlängning i form av Euratomgemenskapen, var det här fråga om pionjärinsatser.
The ECSC aid to coal and steel research helped to initiate change in this field. field.
EKSG:s stöd till kol- och stålforskningen bidrog till att få till stånd en förändring på detta område.
Invention of Community research
Gemenskapsforskningen uppfinns finns
From modest beginnings, the rules and organisation of Community research started being laid down in the early 1960s.
Inledningen var blygsam, och reglerna och organisationen för gemenskapsforskningen började ta form fr.o.m. sextiotalet.
Essentially, research was financed from own resources free of charge.
Till största delen finansierades forskningen med egna medel och utan kostnad.
There were three guiding principles.
Det fanns tre övergripande principer.
Research projects should correspond to the general objectives of the Community, the overall aim being to promote the competitiveness of the two industries worldwide.
Forskningsprojekten skulle motsvara gemenskapens allmänna syften. Den skulle som helhet bidra till de båda branschernas konkurrensförmåga i världen.
The projects should involve an appreciable number of enterprises.
Projekten skulle vara av intresse för ”ett avsevärt antal” företag.
This was very important as the High Authority was required to make available to all interested parties the results of any research it helped to finance.
Det senare var mycket viktigt eftersom Höga myndigheten var skyldig att ställa resultaten av den forskning den hade bidragit till att finansiera till alla berörda företags förfogande.
The programmes were multiannual, lasting three years originally and subsequently four years.
Programmen löpte på flera år, i början på tre och senare på fyra år.
Lastly, research carried out with partners from another Member State would have priority.
Slutligen gavs prioritet åt forskning som genomfördes i samarbete med motparter i andra medlemsstater.
On 31 March 1955, the first three research projects were granted 240 000 u.a. by the ECSC.
Den 31 mars 1955 beviljade EKSG bidrag till de tre första forskningsprojekten – 240 000 betalningsenheter.
There were three types of ECSC aid: coal aid, steel aid, and aid to social research.
EKSG:s stöd kunde delas upp i tre kategorier: stöd till kolforskning, till stålforskning och till ”social forskning”.
This third category of aided research focused for a long time on medical aspects: medicine and hygiene at the workplace, occupational physiology and psychology, industrial hygiene.
Denna tredje kategori kretsade länge kring medicinska frågor: arbetsmedicin och arbetshygien, arbetsfysiologi och arbetspsykologi samt industrihygien.
Throughout that time, it constituted a general category of aid which covered very varied projects likely to be of interest to both industries.
Hela tiden var det en allmän kategori som kunde rymma mycket varierade projekt som berörde de båda industrisektorerna.
For example, there was a four-year plan on occupational hygiene and medicine, a study on dust and heat, and a study on safety, accidents at work and occupational disease.
Man kan nämna en fyraårsplan som rörde arbetshygien och arbetsmedicin, en undersökning av damm och en av värme på arbetsplatsen, en undersökning av arbetsmiljö och en av arbetsolyckor och yrkessjukdomar.
Contacts with the Mines Safety Commission made it possible to undertake precise research in this area.
Tack vare dialog med de ständiga arbetsmiljöorganen vid kolgruvorna kunde man utföra mycket precis forskning på området.
These were essential concerns of miners, bearing in mind that mines were ‘devourers of men’.
Detta var centrala frågor för gruvarbetarna – man får inte glömma att gruvorna alltid hade tagit många människoliv.
Mining accidents and disasters continue up to our day.
Än i dag äger dramer och katastrofer rum.
A programme on gases and respiratory problems was set up in 1963. Then, in 1964, the first programme on air pollution from steelworks was introduced.
År 1963 inleddes ett program som gällde gas och andningsbesvär, och 1964 var det dags för det första programmet om luftföroreningar från stålindustrin.
Such ‘social research’ programmes continued until the Treaty expired.
Dessa program för ”social forskning” har fortsatt ända till fördragets upphörande.
Research contributed to this result.
Ämnena har varierat.
Even if ECSC research made only a small contribution, it is important to bear in mind that the number of accidents in the steel sector has fallen sharply.
Ett resultat verkar dock vara att säkerheten i europeiska gruvor och stålverk är den högsta i världen, vilket bl.a. kan tillskrivas forskningen.
) Marcel Grignard, De la CECA au futur, EMF (European Metalworkers’ Federation in the Community), June 2002.
Men man kan också understryka att forskningen har påverkat levnads- och arbetsförhållandena: arbetsolyckorna har blivit färre och mindre allvarliga, de skadliga utsläppen har begränsats, arbetsplatsen har organiserats på
Fifty years of European coal and steel
Europeiska kol- och stålgemenskapen femtio år ett mer ergonomiskt sätt (83
The distribution of aid among the three categories — coal, steel and social measures — started to favour steel, which by and large received more aid towards the end of the period.
Av de tre kategorierna kolforskning, stålforskning och social forskning var det stålforskningen som stärkte sin ställning mest mot slutet av perioden.
To take 1990 as an example: ECU 39 million was allocated to 97 coal research projects, i.e. ECU 400 000 per project; ECU 41 million was granted to 115 steel research projects, or ECU 357 000 per project; and ECU 15 million to 68 ‘social research’ projects, or ECU 220 000 per project.
Ta år 1990 som exempel: 39 miljoner anslogs till 97 kolprojekt vilket innebär 400 000 ecu per projekt, 41 miljoner till 115 stålprojekt vilket ger 357 000 ecu per projekt, och 15 miljoner till 68 ”sociala” forskningsprojekt vilket ger 220 000 ecu per projekt.
Total expenditure under Article 55 was as follows (see the bar chart below) (84
Som helhet har utgifterna under artikel 55 utvecklats på följande sätt (se diagram) (84
Research aid, current value (Article 55)
Stöd till forskning i miljoner beräkningsenheter, löpande penningvärde
This series was produced using tables from the ‘Out-turn of the ECSC operating budget’.
Uppgifterna har hämtats från tabellerna över genomförandet av EKSG:s driftsbudget.
Compared with the fifth framework programme of research and technological development (1999–2002) with a budget of EUR 15 billion, ECSC research expenditure in the same period amounts to EUR 313 million or 2 %.
I budgeten för det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1999–2002) belöper sig anslagen till EKSG:s forskning till 313 miljoner euro eller 2 % av de samlade anslagen på 15 miljarder euro.
In its first 10 years, the Community allocated 37 million u.a. to research, of which 9 million u.a. to coal, 15 million u.a. to steel and 13 million u.a. to hygiene and safety in both industries as well as to experimental research into housing.
) Grignard, Marcel (Europeiska metallarbetarfederationen) vid konferensen De la CECA au futur i Luxemburg, juni 2002.
95 grants is growing all the time, just when the Community is being called upon to do more and more in connection with “readaptation” of redundant workers, industrial conversion, and redevelopment.
Under de tio första åren anslog gemenskapen 37 miljoner betalningsenheter till forskning, varav 9 till kol, 15 till stål och 13 till hygien och arbetsmiljö inom de båda sektorerna plus tillämpad forskning i fråga om bostäder.
The time has thus come to define the direction the work should take, and to ensure maximum efficiency with more limited funds.
Det var dags att noggrannare bestämma inriktning och metoder för att säkra att de får en maximal effekt inom ramen för mer begränsade anslag.
The stress is shifting away from the provision of incentives to the need for selection.’
Förr gällde det att stimulera till forskning, nu att välja ut projekt.”
The amounts were already very low and it was only a slight cut compared with the major reduction applied in 1994.
På den tiden var beloppen emellertid mycket små, och minskningen var mindre än den mycket kraftiga sänkning som gjordes 1994.
No explanation is given in the official documents, but a link can probably be made with the very poor industrial year of 1993.
För den senare ges ingen förklaring i de officiella dokumenten, men det finns säkert ett samband med att 1993 var ett mycket dåligt år för industrin.
Clearly, research was a very modest item in the ECSC’s budget but, apart from its cost, what were the qualitative contributions made by the research?
Forskningen stod för en blygsam del av EKSG:s utgifter, men man bör också fråga sig vad den har betytt kvalitetsmässigt.
Unexpected results of coal research
Oväntade resultat inom kolforskningen
With hindsight, it can be seen that coal technology was faced with three generations of problems.
I backspegeln ser man att koltekniken har stått inför tre generationer av problem.
The first concerns the competitiveness of coal, the second its uses and the third its non-polluting future.
Den första serien frågor gällde kolets konkurrensförmåga, den andra dess användningssätt och den tredje dess framtid utan föroreningar.
The first coal research concerned the study of land, firedamp and mechanisation.
Den första forskningen på kolområdet gällde studier av landskapet, gruvgas och mekanisering. Hur man skulle kunna mekanisera samtliga moment av gruvdriften var en av de viktigaste frågorna i den tekniska utvecklingen.