natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Q4Whatformsofsolidaritycan be fostered betweenyoung people and elderlypeople?
Q4På vilka områden kan man stärka solidaritetenmellan unga och gamla?
European objectiveshave been laid down for theprevention oflong-term youth unemployment,combating schooldrop-outand raising the levelofinitialtraining.
När detgäller attförebygga långtidsarbetslöshetbland unga, attarbeta för attså många som möjligtskallfullgöra sin skolgång samtatthöja grund-utbildningensnivå har EU-målställtsupp. Ute påfältetbidrar strukturfonderna tillattuppnå dem.
Q1How can Communitypoliciescontribute more tocombating child povertyand povertyamong single-parentfamiliesand to reducing the riskofpovertyand exclusion among young people?
Q1Hur kan EU:spolitikytterligare bidra tillattbekämpa fattigdom bland barn och ensamståendeföräldrar, och tillattminska risken attunga drabbasavfattigdom och utestängning?
Q2How can initialtraining and adulttrainingschemesbe improved? Whatcan non-formaleducation and voluntaryactivitiescontribute?
Q2På vilketsättkan man förbättra kvaliteten påsystemen för grundutbildning och vuxenutbildning?Vad kan icke-formellutbildning och frivilligverk-samhetbidra med?
Howcan the Structural Funds and the instrumentsforachieving better accessto the knowledge societycontribute?
Hur kan strukturfondernaocholika metoder för en bättre integrering ikunskapssamhälletanvändasför attbidra tilldetta?
Q3 How can workorganisation bestbe adapted to anew distribution between the generations, withfewer young people and older workers?
Q3 Hur kan arbetetsorganisation anpassastilldennya fördelningen mellan generationer, med färreunga och fler äldre arbetstagare i företagen?
Q4How can the variousstakeholdersin the Unioncontribute, in particular bywayofsocialdialogueand civilsociety?
Q4Hur kan olika aktörer inom EU, särskiltarbetsmarknadensparter och detcivila samhället,bidra tillattsvara på dessa frågor?
In order to promote the transition to a knowledgesociety, EU policiespromote the modernisation ofworkorganisation, the definition oflifelong learningstrategies, the qualityofthe working environmente agarticular raising the averageretirementage.
För attunderlätta övergången tillkunskapssamhälletarbetar EU för en modernare organisation avarbetet,strategier för livslångtlärande, bättre arbetsmiljöoch ”aktivtåldrande” vilketbl.a. innebär attmansträvar efter attmänniskor i genomsnittskallvaraäldre när de lämnar arbetslivet.
Demographicchangesreinforce theimportance ofthese policies, whilstraising newquestions.
Befolkningsförändringarna gör dessa politiska åtgärder ännuviktigare, samtidigtsom de ger upphovtillnyafrågor.
Q1 How can the organisation ofworkbe modernised,to take into accountthe specificneedsofeach agegroup?
Q1 Hur kan man modernisera arbetetsorganisationför attta hänsyn tillvarje åldersgruppsspecifikabehov?
Q2 How can young coupleegration in workinglife be facilitated and how can we help them to find abalance between flexibilityand securityto bring uptheir children, to train and update their skillsto meetthe demandsofthe labour market?
Q2 Hur kan man underlätta unga föräldrarsintegrering i arbetslivetoch hjälpa dem attskapajämviktmellan flexibilitetoch trygghetför attta handom barn, utbilda sig och anpassa sin kompetenstillarbetsmarknadenskrav?
How can weenable older people to workmore?
På vilka sättkan man göradetmöjligtför äldre attarbeta mer?
The European coordination ofretirementschemereformsispromoting more flexible bridgesbetweenworkand retirement.
Syftetmed EU-samordningen avreformerna avpensionssystemen är attfrämja flexibla övergångarmellan arbetslivoch pension.
Q2How can elderlypeople participate in economicand sociallife, for example, through a combinationofwagesand pensions, new formsofemployment(part-time, temporary) or other formsoffinancialincentive?
Q2Hur kan man göra detmöjligtför de ”yngre äldre”attdelta i detekonomiska och sociala livet, t.ex.genom möjligheten attfå lön och pension samtidigt,genom nya anställningsformer (deltid, tillfälliganställning) eller genom andra typer avekonomiskaincitament?
Q3How can activitiesemploying elderlypeople inthe voluntarysector and the socialeconomybedeveloped?
Q3På vilka sättkan man utveckla verksamhetsomsysselsätter ”yngre äldre” inom föreningslivetochiden sociala ekonomin?
Q4Whatshould be the response to pensionermobilitybetween Member States, in particular withregard to socialprotection and healthcare?
Q4Hur kan pensionärernasflyttningar mellanmedlemsstaterna underlättas, t.ex. i fråga omsocialförsäkringar och sjukvård?
Q5How should we be investing in health promotionand prevention so thatthe people of Europe continueto benefitfrom longer healthylife expectancy?
Q5Hur kan man investera i hälso- och sjukvård för att EU:s medborgare skallkunna fortsätta attlevalängre och må bättre?
The coordination ofnationalsocialprotectionpoliciesisdue to be extended to longterm care forthe elderlyin 2006.
År 2006 planerar man attutvidga samordningen avde nationella socialförsäkringssystemen tillattomfatta äldreomsorg under längre tid.
How can thishelp to managedemographicchange?
På vad sättkan detta förbättra hanteringen avde demografiskaförändringarna?
Q1In particular, should a distinction be drawnbetween retirementpensionsand dependencyallowances?
Q1En särskild fråga på denna punkt: Bör man skiljamellan ålderspensioner och omvårdnadsbidrag?
Q2How do we train the human resourcesneededand provide them with good qualityjobsin a sectorwhich isoften characterised bylow salariesand lowqualifications?
Q2Hur kan man utbilda den personalsom behövsoch se tillattde får ettarbete med god kvalitet, i ensektor där både lönerna och utbildningsnivån ofta ärlåga?
Q3How do we arrive ata balanced distribution ofcare for the veryold between families, socialservicesand institutions?
Q3På vilketsättkan man fördela omsorgen om demycketgamla på etträttvistsättmellan familj,tjänster inom den sociala sektorn och institutioner?
Q4Whatcan be done to help families?
Q4Hur kan man hjälpa familjerna?
Whatcan bedone to supportlocalcare networks?
Vilketstöd kanman ge vårdnätverki närområdet?
Q5Whatcan be done to reduce inequalitybetweenmen and women when theyreach retirementage?
Q5Hur kan man göra kvinnor och män merjämställda vid pensionsåldern?
Q6How can new technologiessupportolder people?
Q6Hur kan nyteknikutnyttjastillstöd för äldre?
Conclusion: whatshould the Europe role be?
Slutsatser: vilken roll skall EU spela?
Q1Should the European Union be promotingexchangesand regular (e.g. annual) analysisofdemographicchange and itsimpacton societiesandallthe policiesconcerned?
Q1Bör EU främja utbyten och en regelbunden, t.ex.årlig, analysavbefolkningsförändringarna och derasverkningar på samhälletoch berörda politikområden?
Q2Shouldfinancialinstruments—particularlythe Structural Funds — take betteraccountofthese changes? Ifso, how?
Q2Bör EU:sfinansieringsinstrument, och då särskiltstrukturfonderna, ta större hänsyn tilldessaförändringar, och i så fallhur?
Q3How could European coordination ofemploymentand socialprotection policiesbetter take on boarddemographicchange?
Q3Kan den europeiska samordningen avsyssel-sättningspolitiken och avdetsociala skyddetske påettsättsom bättre integrerar frågan omdemografiska förändringar?
Q4How can European socialdialogue contribute tothe better managementofdemographicchange?Whatrole can civilsocietyand civildialogue withyoung people play?
Q4Hur kan den sociala dialogen i EU bidra tillattman hanterar befolkningsförändringarna på ettbättre sätt? Vilken funktion kan detcivila samhälletoch dialogen med de unga fylla?
Q5How can demographicchange be made anintegralpartofallinternaland externalpolicies?
Q5På vilketsättkan frågan om befolkningsförändringar integrerasi all EU-politik, både internoch extern?
We thankyou foryourinterestand collaboration.
Vi tackardig fördittintresse och din medverkan.
The challenge ofa low birth rate increase employment, especiallyfemaleemployment, ascertain countrieshave shown.However, 84 % ofmen surveyed by Eurobarometer in 2004 said thattheyhad nottaken parentalleaveor did notintend to do so, even when informed oftheir rights.
84 % avde män som deltog i Eurobarometerundersökningen 2004 hade dockinte tagitnågon föräldraledigheteller avsåg inteattgöra det, trotsattde visste attde hade rätttilldet.
The possible contributionofimmigration
Invandringen — ettmöjligtbidrag
In thiscontext, a low birth rate isa challenge forthe publicauthorities.
I dethär sammanhangetframstår låga födelsetalsom en utmaning för de politiska beslutsfattarna.Historisktsettfinnsinga exempelpå ”tillväxtutanvaggor”.
Never in historyhastherebeen economicgrowth withoutpopulation growth.Increasing productivity, in particular throughaccessto lifelong learning, and increasingemploymentparticipation, in particular bycreatinga real European labour marketand a higher levelofoccupationalmobility, are two importantwaysofdoing this, asare increasing the birth rate andimmigration.
Attöka produktiviteten, bl.a. genomlivslångtlärande, och höja sysselsättningsnivån,bl.a. genom attskapa en verklig europeiskarbetsmarknad och öka arbetstagarnasrörlighet,är två mycketviktiga sättattta itu med problemet.Detfinnstvå andra lösningar: födelsetalen ochinvandringen.
Europeanshave a fertilityrate which isinsufficientto replace the population.
I EU är fruktsamhetstalen för låga för attuppnåreproduktionsnivån.
Surveyshave revealedthe gap which existsbetween the number ofchildren Europeanswould like (2.3) and the number thattheyactuallyhave (1.5) (9).
I flera undersökningar påvisasen skillnad mellan hur många barn EU:sinvånarevillha och hur många de faktiskthar (9):2,3respektive 1,5 barn.
Thismeansthat, ifappropriate mechanismsexisted to allowcouplesto have the number ofchildren theywant,the fertilityrate could rise overall, even thoughthedesired familysize variesconsiderablyfromone Member State to another.
Detta innebär attfruktsamhetstalen skulle kunna öka om manskapade förutsättningar för föräldrar attskaffa såmånga barn som de villha, även om den önskadefamiljensstorlekvarierar betydligtmellan olikamedlemsstater.
Immigration from outside the EU could help tomitigate the effectsofthe falling populationbetween now and 2025, although itisnotenoughon itsown to solve allthe problemsassociatedwith ageing and itisno substitute for economicreforms.
Invandring från länder utanför EU skulle kunnabidra tillattkompensera befolkningsminskningenfram till2025, även om den inte ensam kan lösaalla problem som uppstår i och med befolkningensåldrande, och inte heller kan ersätta ekonomiskareformer.
Asstated in the recent Commission Green Paper (10), ever larger migrantflowsmaybe neededto meetthe need for labour and safeguardprosperity.
Som påpekadesi kommissionensnyligenpublicerade grönbok(10) kan en ökad invandring blialltviktigare för atttillgodose behovetavarbetskraftoch säkra välståndeti EU.
Given the demographicsituation in Europe and itsgeographicalenvironment, thisimmigration willalso beintended to reinforce the population in general,and notonlyto supplymanpower.
När man serpå befolkningssituationen i EU och EU:sgeografiska placering är detklartattdennaarbetskraftsinvandring också tillstor delkommerattinnebära attmänniskor invandrar för stadigvarande bosättning.
Thismeansthatthe admission mechanismsfor third-countrynationalsmustbe managed effectivelyand
Detta ställer kravpå eneffektivoch öppen handläggning avtilldelningenavuppehållstillstånd tillmedborgare i länderutanför EU.
Totalfertilityrate, 2003 and change between 1960 (*) and 2003
Samlatfödelsetal, 2003 och utveckling 1960 (*)–2003
Change 1960–2003
Utveckling 1960–2003
Source:Eurostat.(*) Except Estonia and Latvia, 1970.
Källa: Eurostat.(*) Utom Estland och Lettland, 1970.
Fertilitytrendsin the EU between 1960 and 2003
Översiktöver födelsetali Europa, 1960–2003
Totalfertilityrate — 1960–2003Western Europe
Samlade födelsetal— 1960–2003Västeuropa
Totalfertilityrate — 1960–2003Eastern Europe
Samlade födelsetal— 1960–2003Östeuropa
Totalfertilityrate — 1960–2003Northern Europe
Samlade födelsetal— 1960–2003Norra Europa
Totalfertilityrate — 1960–2003Southern Europe
Samlade födelsetal— 1960–2003Södra Europa
Source: Eurostat.(*) Levelneeded for the replacementofgenerations transparently, and proactive integration and equalopportunitiespoliciesmustbe ensured, in order toachieve a balance between the respective rightsand responsibilitiesofmigrantsand host
politikför integration och lika möjligheter somskapar jämviktmellan rättigheter och skyldigheter
11 societies (
11 för såvälinvandrare som mottagande samhällen(
The option ofa wider recourse to immigration aspartofthe response todemographicageing needsto be discussed atnationaland European levels, aswellaswith thecountriesoforigin.
Om man beslutar atti större utsträckning lita tillinvandringen för attkompensera befolkningensåldrande bör detta debatterasnationelltoch på EU-nivå, liksom med invandrarnasursprungs-länder.
)Communication from the Commission on immigration, integration and employment, COM(2003) 336.
)Kommissionensmeddelande om invandring, integration och sysselsättning, KOM(2003) 336.
A new solidaritybetween the generations school-age children, associated with themodernisation ofteaching systems, shouldreduce schoolfailure rates.
En nysolidaritetmellan generationerna stödåtgärder som riktastillfamiljerna ochderasbarn i skolåldern, tillsammansmedmoderniseringen avutbildningssystemen.
•Moreover, children are also atriskofpoverty:thisisthe realityfor 19 % ofunder-15s.
•Dessutom löper även barn riskattdrabbasavfattigdom: problemetberör 19 % avde ungaunder 15 år.
The riskiseven worse for those living in single-parentfamilies.
Risken är större för de barn som borhosen ensamstående förälder.
One consequence ofthisisthatchildren are forced to drop outofschoolearly,which may, in the medium term, accentuate theriskofpovertyamongstyoung people.
En avföljdernaavdetta problem är attbarnen lämnar skolan iförtid, vilketpå litetlängre siktytterligare kanöka risken för fattigdom bland ungdomar.
Our societieswillhave to inventnew waysofliberating the potentialofyoungpeople and older citizens.
Våra samhällen måstehitta nya sättattta tillvara den potentiella tillväxtsom de unga och de äldre står för.
Dealing with thesechangeswillrequire the contribution ofallthoseinvolved: new formsofsolidaritymustbedeveloped between the generations, based onmutualsupportand the transfer ofskillsandexperience.
Alla aktörermåste bidra tillattbemästra dessa förändringar –man måste utveckla en nysolidaritetmellangenerationerna, som grundaspå ömsesidigtstödoch överföring avkompetensoch erfarenhet.
The European initiative for youth,proposed bythe Commission in the communicationon the mid-term review ofthe Lisbon strategy,should contribute to this.
Det EU-initiativ för ungdomar som föreslogsavkommissionen i meddelandetom halvtidsöversynen av Lissabonstrategin bör bidra tilldetta.
The education system willhave to meetasignificantchallenge: itneedsboth to raise thelevelofinitialtraining and to offer more flexiblepathways, in which, for example, young peoplewould be more likelyto alternate education atcollege, workand work-linked training, in order tomeetthe needsofthe economy.
Utbildningssystemetkommer såledesattställasinför en viktig utmaning: fortsätta atthöjagrundutbildningensnivå samtidigtsom manerbjuder mer flexibla studievägar. T.ex. skulleungdomarna kunna växla mer mellan skolundervisning, arbete och lärlingsutbildning,förattkunna möta marknadensbehov.
Theyshould alsohave greater accessto the opportunitiesprovidedbydistance learning.
De börockså kunna dra större nytta avdistans-utbildningensmöjligheter.
Demographicageing doesnotofcourse mean anautomaticsolution to the problemsofunemploymentand integration. The socialpartners, the schoolsystem, publicauthoritiesandlocalplayerswillhave to reflecton how besttoimprove integration pathwaysand combatthediscrimination which can affectyoung people.
Åldrandetinnebär inte attproblemen avseendearbetslöshetoch integration lösesautomatiskt.Arbetsmarknadensparter, skolsystemet, offentligamyndigheter och lokala aktörer måste diskuterahur integreringen kan förbättras, och då också taupp den diskriminering som kan drabbaungdomar.
Todachildren and young people willhave totake over from larger numbersofindividualsin thepreviousgenerations.
Dagensbarn och ungdomar kommer attta vid eftergenerationer som varitmycketstörre än derasegen.
Their levelofeducation andtraining iscertainlymarkedlyhigher than thatoftheir elders: for example, in the EU-15, nearly28 %of25–34-year-oldshad been educated to degreelevelin 2003, compared to 16 % of55–64-year-olds.
De har fåttbetydligtmer utbildning änföregående generationer. I EU-15 hade år 2003nästan 28 % avåldersgruppen 25–34 åreftergymnasialutbildning, vilketskalljämförasmed bara 16 % i åldersgruppen 55–64 år.
Thispointsto a potentialfor higherproductivityand greater adaptabilitythan wasthecase for previousgenerations.
Dettainnebär attman kan räkna med attde kommer attvara mer produktiva och bättre på attanpassa sigän föregående generationer.
•The unemploymentrate for under –25swas17.9% in December 2004, compared to 7.7 %forthose aged 25 or over.
•I december 2004 var 17,9 % i åldersgruppenunder 25 år arbetslösa. Motsvarande siffra förpersoner över 25 år var 7,7 %.
•Young people are atparticular riskofpoverty(thisappliesto 19 % of16–24-year-olds,
): detta gäller 19 % avdem mellan
13 compared to 12 % ofthose aged 25–64 (
16och 24 år, jämförtmed 12 % i åldersgruppen
This proportion isalso higher than thatfor peopleaged 65 yearsor above (17 %).
25–64 år ( personer över 65 år (17 %).
In parallel, the number ofpeople aged 55 and over willgrow by9.6 %between 2005 and 2010, and by15.5 % between2010 and 2030, before falling sharplyin itsturn.Companieswilltherefore have to relyincreasinglyon the experience and skillsofolder workers,whilstactivelypreparing those younger than 55 toreplace them.
Samtidigtkommer antaletpersoner över 55 år attöka med9,6 % mellan 2005 och 2010, och med 15,5 %mellan 2010 och 2030, varefter den i sin turkommer attminska kraftigt.
Despite a certain degree ofprogress,the employmentrate for people aged 55 + (40.2 %in 2003, or around 20.5 million people inemployment) isfar below the European objectiveof50 %.
Detta innebär attföretagen kommer attbli mer beroende avdessa”äldre” arbetstagareserfarenhetoch kompetens,samtidigtsom de aktivtmåste förbereda dem somär yngre än 55 år så attde sedan kan ersätta sinaäldre kollegor.
Young employed people maywantto spend moretime with their children and workmore atanother
Trotsvissa framsteg ligger docksysselsättningsgraden bland personer över 55 år –40,2 % år 2003, dvs. ungefär 20,5 miljonersysselsatta – långtunder EU:smål, som är ensysselsättningsgrad på 50 %.Unga arbetstagare kan vilja ha mer tid över för sina
•The skillslearntatschoolare notalwaysinlinewith the requirementsofthe knowledgesocietyand the levelofschoolfailure isstillasource ofconcern.
•De kunskaper som lärsuti skolan är inte alltidanpassade tillkunskapssamhälletsbehov, ochantaletbarn som lämnar skolan i förtid ärfortfarande alltför högt.
In 2002, some 16.5 % of18–24-year-oldsleftschoolwith noqualifications. There are manyreasonsforthis.Measuresto supportfamiliesand their
År 2002 lämnadeungefär 16,5 % avde unga mellan 18 och 24 årskolan utan attha slutförtsin utbildning.Detfinnssäkertmånga anledningar tilldetta.Problemetbör kunna minska genom http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/ soc-incl/joint_rep_en.htm.
Distribution ofthe population (EU-25) per age group (1950–2050)
Befolkningensfördelning i EU-25 per åldersgrupp (1950–2050)
These demographicchangesmaytherefore lead to a new, more adaptable andflexible organisation ofworking time.Technologicaldevelopmentsare another wayofbetter balancing familylife and work.
Den tekniska utvecklingenerbjuder möjligheter attpå ettbättre sättförenafamiljelivoch arbete.
The number ofelderlypeople aged 65–79 willincrease significantlyafter 2010 and untilaround2030 (+ 37.4 %).
Antalet”yngre äldre” (65–79 år) kommer attökakraftigtefter 2010 och fram tillår 2030 ungefär (enökning med 37,4 %).
Theywillbe more active and inbetter health ifcurrenttrendscontinue.
Alltfler avdem kommer attha tjänatinfulla pensionsrättigheter.
Theywillalso be better off, having been more likelyto buildup a fullpension, and willhave more savingsthantheir predecessorsand their children.
Dessutom kommer derassparkapitalattvara större både jämförtmedtidigare generationer och jämförtmed derasbarn.
The qualityofjobsand the working environmentwillalso make a significantcontribution to keepingpeople atwork, byreducing the riskofoccupationalaccidentsand improving workhealth, in particular the health ofthe oldestworkers.
Kvaliteten på arbetetoch arbetsmiljön kommerockså attvara viktig för attfolkskallfortsättaarbeta, genom attolycksrisken minskasocharbetstagarnashälsa förbättras, bl.a. för de äldstaarbetstagarna.
Anticipating these changeswillhelp ustomanage the working life cycle better.
Genom attföregripa omstruktureringar kan man på ettbättre sätthantera”arbetslivscykeln”.
Itwillalso benecessaryto develop incentivesto change peoplebehaviour with regard to older workersand tocombatdiscrimination.
Detär också viktigtattutvecklaincitamentför attförändra attityder och bekämpadiskriminering.
Elderlypeople in certain countriesare increasinglychoosing to move to another region or abroad:mobilityisnotthe reserve ofthe young or ofemployed people.
I vissa länder väljer alltfler ”yngre äldre” attflyttatillen annan region eller ettannatland – rörlighetförekommer inte bara bland unga eller yrkesverksamma.
Theyare consuming more newgoodsand servicesand wantto participate activelyin sociallife, in particular in the voluntarysector.Theymaywish to continue working or to combinepart-time workwith retirement, a trend thatisdeveloping in the USA.
De ”yngre äldres” konsumtion inriktaspånya varor och tjänster. De villockså delta aktivtisamhällslivet, och spelar redan en betydande rolliföreningslivet.
The employmentrate of65–74-year-oldsin the EU was5.6 % in 2003,compared to 18.5 % in the USA.
Människor i denna åldersgrupp kanvilja fortsätta arbeta, eller kombinera deltidsarbeteoch pension.
Some ofthem willalso wantto help their children and grandchildrenand ensure thattheir wealth ispassed down to theyounger generations.
Detär en utveckling som kankonstaterasi Förenta staterna. Andelen sysselsattai åldersgruppen 65–74 år är 5,6 % i EU (år 2003),vilketskalljämförasmed 18,5% i Förenta staterna.En delavde ”yngre äldre” kommer också attviljahjälpa sina barn och barnbarn och successivtöverföra sina tillgångar tillyngre generationer.
Absolute size in millionsofyoung and old age groupsfor EU-25, 1995–2030
Absolutantalungdomar och äldre för EU-25 (i miljoner), 1995–2030
Source: Eurostat, 2004 onwards: 2004 demographicprojections(baseline scenario).
Källa:Eurostat; från 2004: Demografiska prognoser 2004 (grundscenario).
Change in the median and average age in the EU-25, 1950–2050
Utveckling avmedianålder och genomsnittsålder i EU-25, 1950–2050
Source: Eurostat, 2004 onwards: 2004 demographicprojections(baseline scenario).
Källa: Eurostat; från 2004: Demografiska prognoser 2004 (grundscenario).
Women also have shorter careersand earnlessduring their working lives.
Kvinnorna arbetarfärre år i livetoch tjänar mindre.
With life expectancyincreasing allthe time, oursocietiesare witnessing the presence ofan everrising number ofveryelderlypersons(80+):+17.1% between 2005 and 2010, + 57.1 % between2010 and 2030.
I och med attmedellivslängden ständigtökar, ökarockså antalet”äldre äldre” (över 80 år) i samhället:en ökning med 17,1 % mellan 2005 och 2010, ochmed 57,1 % mellan 2010 och 2030.
On thattimescale, veryelderlypeople would number nearly34.7 million,compared with approximately18.8 million today.The proportion ofpeople living alone, particularlywomen, willincrease owing to female widowhoodresulting from the difference in length ofsurvivalbetween the sexes.
Vid dentidpunkten kommer detattfinnasnästan34,7miljoner ”äldre äldre”, vilketskalljämförasmed ungefär 18,8 miljoner i dag. Andelenensamstående kommer attöka och då särskiltförkvinnor eftersom de p.g.a. skillnaden i livslängdmellan könen ofta blir änkor.
Retirementpensionsfor
Kvinnornaspensioner