natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unemployment rate (total unemployed individuals as a share of total active population. Harmonised series)
Arbetslöshet(det totala antalet arbetslösa personer som andel av arbetskraften.
2001 Total2001 Men2001 Women2000 Total1994 Total
Antalet arbetslösa, 2001 (i tusental)
Unemployment, 2001(1000)
Källa: Eurostat - Arbetslöshetsstatistik (ILO:s definition)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILOdefiniton).
Arbetslöshet efter kön, 2001
Graph 19Trend in the unemployment rate by sex, EU-15, 1993-2001
Arbetslöshetens utveckling efter kön, EU-15. 1993-2001
Male
9,1 Män
Source:Eurostat - Unemployment rates (ILOdefinition).
Källa: Eurostat - Arbetslöshetsstatistik (ILO:s definition)
EU-wide, 7.3% of young people (aged 15-24) were unemployed in 2001.
Inom hela EU var 7,3 % av de unga (mellan 15-24 år) utan förvärvsarbete under 2001.
The unemployment rate (as a percentage of the labourforce) among young people was 14.7%.
Arbetslösheten (i procent av arbetskraften)bland unga var 14,7 %.
The differences between these two percentages vary significantly between countries, andmay, in part be explained by the fact that a significant number of people in this age group remain in education.
Skillnaderna mellan dessa två procenttal varierar avsevärt mellan länderna, vilket kanske delvis kan förklaras med det faktum att ett stort antal personer i denna åldersgrupp fortfarande deltar i utbildning.
Youth unemployment/population ratio between 2000 and 2001 has not followed the overall, declining trend in unemployment: in five Member States it increased, in five remained the same, and in five decreased.
Ungdomsarbetslösheten (somandel av befolkningen) följde mellan 2000 och 2001 inte den allmänna tendensen med minskande arbetslöshet. I fem medlemsstater ökade den, i fem var den oförändrad och i fem minskade den.
Youth unemployment/population ratio20017.35.820007.66.1199410.48.2Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Ungdomsarbetslöshet/andel av befolkningen20017,320007,6199410,4Källa: Eurostats kvartalsvisa arbetskraftsstatistik
Youth unemployment rate2001 total2001 male2001 female2000 total1994 total
Källa: Eurostat - Arbetslöshetsstatistik (ILO:s definition)
Graph 20Youth unemployment/population ratio (15-24 years), 2001
Ungdomsarbetslöshet/andel av befolkningen (15-24 år), 2001
Graph 21Youth unemployment rates (15-24 years) by sex, 2001
Ungdomsarbetslöshet (15-24 år) efter kön,2001
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD).
Källa: Eurostat - Arbetslöshetsstatistik (ILO:s definition)
Source: Eurostat - Unemployment Rates (ILOdefinition).
Källa: Eurostat - Arbetslöshetsstatistik (ILO:s definition)
In 2001 3.3% of the EU-15 labour force were affected by long-term unemployment.
Under 2001 var 3,3 % av arbetskraften i EU-15 långstidsarbetslösa.
Put another way, 44% of unemployed people werejobless for at least one year.
Annorlunda uttryckt hade 44 % av de arbetslösa varit utan arbete iminst ett år.
The long-term unemployment rate has fallen in recent years but remains 5% and over in Greece, Spain and Italy. For young people between 15 and 24 years old, 6.9% (as a percentage of the labour force) were unemployed for at least six months.
Långtidsarbetslösheten har sjunkit de senaste åren, men ligger fortfarande på 5 % eller mer i Grekland, Spanien och Italien.I gruppen ungdomar mellan 15-24 år hade 6,9 % (i procent av arbetskraften) varit arbetslösa i minst sex månader.
Long-term unemployment rate EU 15BDKDELEFIRL(Total long-term unemployed (over 12 months) as a percentage of total active population - harmonised series.)2001 - total3.23.30.93.95.45.12.91.32001 - males2.8: 0.8: 3.23.0: 1.62001 -females3.9: 1.0: 8.78.1: 0.8
Långtidsarbetslöshet EU 15BDKDELEFIRL(det totala antalet långtidsarbetslösa (över 12 månader) i procent av arbetskraften – harmoniserad statistik).2001 – totalt3,23,30,93,95,45,12,91,32001 – män2,8: 0,8: 3,23,0: 1,62001 – kvinnor3,9: 1,0: 8,78,1: 0,8
Persons unemployed for 12 months or more as a percentage of total unemployed 2001 43.8 49.5 21.0 50.2 51.5 47.9 33.7 2000 47.0 55.1 22.8 51.2 54.9 52.4 40.1 1994 49.7 56.8 37.7 46.4 49.1 65.1 40.1 Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS) and Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Personer som varit arbetslösa i minst 12 månader i procent av det totala antalet arbetslösa 2001 43,8 49,5 21,0 50,2 51,5 47,9 33,7 2000 47,0 55,1 22,8 51,2 54,9 52,4 40,1 1994 49,7 56,8 37,7 46,4 49,1 65,1 40,1 Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen och Eurostats kvartalsvisa arbetskraftsstatistik
Youth long-term unemployment rate (6 months or more)20016.9: 1.120007.77.80.5199413.112.83.4Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Långtidsarbetslösa ungdomar (minst 6 månader)20016,9: 20007,77,8199413,112,8Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen
Young persons unemployed for 6 months or more as a percentage of total number of young unemployed persons200147.3: 12.6: 63.548.2: : 74.3: 200048.544.77.644.068.749.142.67.472.427.3Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Ungdomar som varit arbetslösa i minst 6 månader i procent av det totala antalet arbetslösa ungdomar200147,3: 12,6: 63,548,2: : 74,3200048,544,77,644,068,749,142,67,472,4Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen
Graph 22Unemployment rates by duration, 2001
Arbetslöshet efter varaktighet, 2001
Graph 23Youth unemployment rates by duration, 2001
Ungdomsarbetslöshet efter varaktighet, 2001
Less than 12 months12 months or more
Mindre än 6 månader Minst 6 månader
Less than 6 months6 months or more
Mindre än 12 månader Minst 12 månader
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen
Social protection expenditure and receipts
Socialskyddssystemens utgifter och inkomster
In 2000, social protection expenditure in the European Union dropped back in real terms and amounted to 27.3% of GDP, down by nearly a wholepercentage point compared with 1996.
Realutgifterna för det sociala skyddet minskade år 2000 i Europeiska unionen. De utgör för närvarande 27,3 % av BNP, vilket betyder att de harminskat med nästan en hel procentenhet sedan 1996.
There are considerable differences between Member States : in terms of per-capita PPSs the ratio of theexpenditure between the countries that spent most and least within EU-15 in 2000 was thus 2.5.
Skillnaderna mellan medlemsstaterna är stora. Förhållandet mellan utgifter i KKS (köpkraftsstandard) per invånare är nämligen 2,5 mellan det land som har de största och det land som har de minsta utgifterna.
Different countries have markedly different systems for financing social protection, depending on whether they favour social security contributions or general government contribution.
Olika länder har olikasystem för finansiering av det sociala skyddet beroende på om de är positiva till sociala avgifter eller bidrag från offentliga sektorn.
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Källa: Eurostat - det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros)
Graph 25Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU-15, 2000
Utgifter för socialt skydd per invånare, 2000
Graph 24Expenditure on social protection per head of population, 2000
Inkomster för det sociala skyddet efter inkomstkälla, i procent av de totala inkomsterna, EU-15, 2000
Other receipts3.5%
Övriga inkomster3,5%
Employers' socialcontributions38.3%
Arbetsgivares kollektivavgifter 38,3%
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics(ESSPROS)
Källa: Eurostat - det europeiska systemet för integrerad statistik över socialtskydd (Esspros)
In most Member States in 2000, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
Under 2000 gick den största delen av utgifterna för det sociala skyddet i de flesta medlemsstater till funktionerna ålderdom ochefterlevande.
This was especially true of Italy (63.4% of total benefits against the EU average of 46.4%).
Detta gällde särskilt Italien (63,4 % av de totala förmånerna mot 46,4 % i genomsnitt i EU).
EU-wide, benefits paid under theold-age and survivors functions rose by 12% in real terms per capita during the period 1995-2000 against +9% for all benefits.
Ålderdoms- och efterlevandeförmånerna ökade i reala termer per invånare med 12 % mellan 1995 och 2000, medan den totala ökningen var 9 %.
Thisgrowth is primarily explained by demography.
Ökningen beror främst på den demografiska utvecklingen.
Furthermore the retirement policy also influences the development of these benefits.
Också ländernas pensionspolitik påverkar förmånernas utveckling.
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS).
Källa: Eurostat - det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros)
Graph 27Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2000
Förmåner vid ålderdom och förmåner för efterlevande i procent av de totala sociala
Graph 26Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, EU-15, 2000
Sociala förmåner efter funktion i procent av de totala förmånerna, EU-15, 2000 förmånerna, 2000
Unemployment 6.3%
Arbetslöshet 6,3%
Housing and socialexclusion n.e.c.3.7%
Boende och övrigsocial utsatthet3,7%
Sickness/health care 27.3%
Hälso- och sjukvård27,3%
Family and children8.2%
Ålderdom ochefterlevande46,4%
Labour Market Policy expenditure
Arbetsmarknadspolitiska utgifter
In 2000, total Labour Market Policy expenditure represented 2.04% of GDP, out of which 0.68% was dedicated to active labour market policy measures.
Under 2000 utgjorde de arbetsmarknadspolitiska utgifterna 2,04 % av BNP, varav 0,68 procentenheter anslogs till aktiva arbetsmarknadsåtgärder.
There are considerable differences between Member States that are not a clear north/south divide.
Det råder avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna, men utan en tydlig skiljelinje mellan nord och syd.
Two countries spent more than 3% of GDP (Belgium and Denmark), six countries spent between 2% and 3% (Germany, Spain, France, the Netherlands, Finland and Sweden), and six countries spent less than 2% (Greece, Ireland, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom).
I tvåländer utgjorde utgifterna mer än 3 % av BNP (Belgien och Danmark), i sex länder mellan 2 % och 3% (Tyskland, Spanien, Frankrike,Nederländerna, Finland och Sverige) och i sex länder under 2% (Grekland, Irland, Italien, Österrike, Portugal och Förenade kungariket).
EU-15BDKDELPublic expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2000
EU-15BDKDELOffentliga utgifter för aktiva arbetsmarknadsåtgärder i procent av BNP, 2000
Categories 2-7: Training - Job rotation and job sharing - Employment incentives - Integration of the disabled - Direct job creation - Start-up incentives Sub-category 2.4: Special support for apprenticeship.
Kategorierna 2-7: Utbildning - arbetsrotation och arbetsdelning - sysselsättningsfrämjande åtgärder - integration av funktionshindrade - direkt skapande av nya arbetstillfällen - incitament att starta nya företag.
Categories 8-9: Out of work income maintenance and support - Early retirement
Kategorierna 8-9: Ersättning för inkomstbortfall för arbetslösa - förtidspensionering
Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Källa: Eurostats arbetsmarknadspolitiska databas
Graph 29Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2000
Offentliga utgifter för arbetsmarknadsåtgärder totalt i procent av BNP, 2000
Graph 28Total public expenditure on LMPmeasures as a percentage of GDP, 2000
Arbetsmarknadspolitiska utgifter efter åtgärdstyp (kategorierna 2-7), EU-15, 2000
Training (excl.sub-category 2.4)34.5%
Utbildning (med undantag av underkategori 2.4)34,5%
Integration ofthe disabled15.6%
Arbetsrotationoch arbetsdelning0,8%
Employment incentives18.8%
Sysselsättningsfrämjande åtgärder18,8%
Source:Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Källa: Eurostats arbetsmarknadspolitiska databas
As a population-weighted average in EU Member States in 1999, the top (highest income) 20% of the population received 4.6 times asmuch of the total income as the bottom (lowest income) 20% of the population.
Beräknat som ett vägt (med befolkningens storlek) medeltal i EU:s medlemsstater, fick den femtedel av befolkningen med de högstainkomsterna 4,6 gånger så mycket av de totala inkomsterna som den femtedel av befolkningen med de lägsta inkomsterna 1999.
This gap between the most and least well-off peopleis smallest in Denmark and Sweden (3.2), followed by Finland, Germany, Netherlands and Austria.
Klyftanmellan de bäst och de sämst ställda är minst i Danmark och Sverige (3,2), följda av Finland, Tyskland, Nederländerna och Österrike.
It is widest in the southern Member States, Ireland and the United Kingdom.
Denär störst i de sydliga medlemsstaterna, Förenade kungariket och Irland.
Inequality of income distribution (income quintile share ratio) - The ratio of total income received by the 20% of the population with the highest income (top quintile) to thatreceived by the 20% of the population with the lowest income (lowest quintile).
Nyckelindikator EU-15 B DK DEL E F IRL I L NLA P FIN S UK Ojämn inkomstfördelning- Kvoten mellan totala inkomsten för den femtedel av befolkningen med de högsta inkomsterna (högsta kvintilen) och totala inkomsten för den femtedelav befolkningen med de lägsta inkomsterna (lägsta kvintilen).
Income must be understood as equivalised disposable income.
Inkomsten är ekvivaliserad disponibel inkomst.
Source: Eurostat - European Community Household Panel - UDB version December 2002
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen, version från december 2002
Graph 30Level of income and income inequality, 1999
Inkomstnivå och inkomstskillnader, 1999
Graph 31Dispersion of regional employment rates, 2001
Regionala skillnader i sysselsättningsgrad. 2001
Median equivalised income (x 1,000 PPS)
Median ekvivaliserad inkomst (x 1 000 KKS)
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2001.
Källa: Eurostat- Europeiska arbetskraftsundersökingen, 2001
Eurostat - European Community Household Panel - UDB, version December 2002
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen,version från december 2002
Low-income households
Hushåll med låg inkomst
When looking at the total population, around 15% of EU citizens had an equivalised income that was less than 60% of their respective national median in 1999.
Omkring 15 % av EU-medborgarna hade 1999 en ekvivaliserad inkomst som var lägre än 60 % av respektive lands nationella medianinkomst.
This figure represents around 56 million people.
Det motsvarar omkring 56 miljoner människor.
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, the proportion of people at risk of poverty was relatively higher in Greece and Portugal (21%), followed by Spain and United Kingdom (19%) - and was relatively lower in Belgium, Denmark, Germany, Luxembourg, the Netherlands, Austria and Finland (11 to13%).
Med 60 % av den nationella medianinkomsten som gräns blir andeleninvånare i risk för fattigdom relativt sett högre (över 21 %) i Grekland och Portugal - och relativt sett lägre i Belgien, Danmark,Tyskland, Luxemburg , Nederländerna, Österrike och Finland (11-13 %).
It was particularly low in Sweden (9%).
Den var särskilt låg i Sverige (9 %).
Social benefits reduce the proportion of people at risk of poverty in all Member Statesbut to very differing degrees: the reduction ranging from around 5% in Greece to almost 70% in Sweden.
Sociala förmåner minskar andelen personer i risk för fattigdom i alla medlemsstater men i mycket olika omfattning: minskningen går från omkring 5% i Grekland till nästan 70% i Sverige.
At-risk-of-poverty rate - before social transfers.
Risk för fattigdom före sociala transfereringar (Andel av befolkningen med en ekvivaliserad disponibel inkomst före sociala transfereringar understigande risk-för-fattigdoms-gränsen.
The share of persons with an equivalised disposable income, before social transfers, below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers).
Denna har definierats som 60% av den nationella medianen för den ekvivaliserade disponibla inkomsten (efter sociala transfereringar).
Retirement and survivor's pensions are counted as income before transfers and not as social transfers,199924*2524212223*243021242123272128
Ålders- och efterlevandepensioner räknas som inkomst före transfereringar och inte som sociala transfereringar,199924*2524212223*24302124212327212830
60% of median annual income ()60% of median annual income (PPS)
60 % av den årliga medianink. ()60 % av den årliga medianink. (KKS)
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2002.
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen, version från december 2002.
Graph 32At-risk-of-poverty rate (after social transfers) and At-persistent-risk-of-poverty rate, 1999
Risk för fattigdom (efter sociala transfereringar) och Varaktig risk för fattigdom, 1999
Graph 33At-risk-of-poverty rate after and before social transfers, 1999
Risk för fattigdom före och efter sociala transfereringar, 1999
Low income 1999
Låg inkomst 1999Låg inkomst 1999 och under minst två avtre år 1996-1998
Source:Eurostat - European Community Household Panel, UDB, version December 2002
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen,version från december 2002
Jobless households and low wages
Hushåll där ingen har arbete och hushåll med låga löner
An important cause of poverty and social exclusion is the lack of a job or low wages from employment.
Arbetslöshet och låg lön är viktiga orsaker till fattigdom och social utslagning.
In 1999, the 'at-risk-of-pover-ty' rate for people living in households where no people of working age are in employment was 51% - almost 3 times as high as therate where at least one person is working.
Risken för fattigdom var 1999 nära 51 % i hushåll däringen i arbetsför ålder förvärvsarbetade -nästan 3 gånger högre än i hushåll där minst en person förvärvsarbetade.
Population in jobless households - persons aged 0-65 (Percentage of people living in households with no member in employment as a share of total population (excluding persons in households where all members are aged less than 18 years, or 1824 years and in education, or 65 years and more and not working))200212.116.3:13.810.18.113.19.811.58.9*9.5*9.9*5.4:
Befolkning i arbetslösa hushåll – personer i åldern 0 – 65 år (antalet invånare i hushåll där ingen förvärvsarbetar i procent av totala befolkningen (utom personer i hushåll där allapersoner är yngre än 18 år, eller 18 – 24 år och i utbildning, eller minst 65 år och inte förvärvsarbetande))200212,116,3:13,810,18,113,19,811,58,9*9,5*9,9*5,4::14,3
Population in jobless households - persons aged 0-60 (Percentage of people living in households with no member in employment as a share of total population (excluding persons in households where all members are aged less than 18 years, or 1824 years and in education, or 60 years and more and not working))
Befolkning i arbetslösa hushåll – personer i åldern 0 – 60 år (antalet invånare i hushåll där ingen förvärvsarbetar i procent av totala befolkningen (utom personer i hushåll där allapersoner är yngre än 18 år, eller 18 – 24 år och i utbildning, eller minst 60 år och inte förvärvsarbetande))
20028.912.9Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2002.
20028,912,9Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen 2002.
At-risk-of-poverty rates (%) among people living in households where … of the working age people are in employment, 1999
Risk för fattigdom (%) bland personer i hushåll där ... av de som är i arbetsför ålder har ett arbete, 1999
… none …… some -but not all- …… all …
... ingen av ...... några -men inte alla-...... alla ...
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2002.
Befolkning i arbetslösa hushåll, 2002
Graph 35At-risk-of-poverty rates among people living in households where … of the workingpersons are in employment, 1999
Risk för fattigdom (%) bland personer i hushåll där ... av de som är i arbetsför ålder har ett arbete, 1999
0-65 years0-60 years nonesome but not allall
0-65 0-60 ingen avnågra, men inte allaalla
Eurostat - European Union Labour Force Survey
Källa: Eurostat - Europeiska arbetskraftsundersökningen
Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2002
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen,version från december 2002
Women and men in decision making
Kvinnor och män i beslutsfattandet
In national Parliaments women continue to be under-represented in all Member States as the percentages of seatsoccupied by women in these bodies range from 9% in Greece to 44% in Sweden.
I de nationella parlamenten är kvinnorna fortfarande underrepresenterade i samtliga medlemsstater - andelen kvinnliga parlamentsledamöter går från 9 % i Grekland till 44 % i Sverige.
Female share in national parliaments (Percentage of seats occupied by women in the national Parliaments (or Lower House)),spring 2001232338329281013
Andelen kvinnliga ledamöter i nationella parlament (procentuell andel mandat som innehas av kvinnor I nationella parlament (eller andra kammaren)), våren 2001
Percentage of seats occupied by women in the European Parliament, election June 1999
Andelen kvinnliga ledamöter i Europaparlamentet, valen i juni 1999
Graph 37Percentage of women in the national governments, spring 2001
Figur 37Andelen kvinnliga parlamentsledamöter, 2001
Graph 36Percentage of seats occupied by women in Parliaments, 2001
Andelen kvinnliga parlamentsledamöter, 2001
Employment of women and men
Kvinnors och mäns sysselsättning
Between 1996 and 2001, the EU employment rate for men rose by almost 3 points.
Mellan 1996 och 2001 ökade sysselsättningen för män i EU med nästan 3 procentenheter.
Over the same period, the rate for women however rose by almost 5 points, thereby narrowing the gap between the sexes.
Under samma period ökade sysselsättningen bland kvinnor emellertid med nästan 5 procentenheter. På så sätt minskades klyftan mellan könen.
Nevertheless, the rate for men (73.0%) remains considerably higher than that of women (54.9%).
Andelen sysselsatta är dockfortfarande betydligt högre bland män (73,0 %) än bland kvinnor (54,9 %).
Female employment rates are highest in the three Nordic countries, the United Kingdom and the Netherlands.
Sysselsättningen bland kvinnor är högst i de tre nordiska länderna, Förenade kungariket och Nederländerna.
Graph 39Percentage of persons in employment working part-time, by sex, 2001
Andelen förvärvsarbetande som arbetar deltid, efter kön, 2001
Graph 38Female employment rates (15-64 years), 1996 and 2001
Kvinnors sysselsättningsgrad (15-64 år), 1996 och 2001
Earnings of women and men
Kvinnors och mäns inkomster
EU-wide, the average gross hourly earnings of women in 1999 were estimated at 16% less than the gross hourly earnings of men.The smallest differences are found in Portugal, Italy, Belgium and France, the biggest in the United Kingdom and Ireland.
I hela EU beräknas kvinnors bruttolön per timme 1999 ligga i genomsnitt 16 % under mäns.
At EUlevel the difference remains the same as in 1998, 1997 and 1996.
Skillnaderna är minst i Portugal, Italien,Belgien och Frankrike och störst i Förenade kungariket och Irland.
To reduce gender pay differences both direct pay-related discrimination and indirect discrimination related to labour market participation, occupational choice and career progression have to beaddressed.
I hela EU är skillnaden densamma som under 1998, 1997 och 1996.För att minska löneskillnaderna mellan könen måste man åtgärda både direkt lönediskriminering och indirekt diskriminering i frågaom deltagande på arbetsmarknaden, yrkesval och befordran.