natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is clear disagreement between supporters and opponents of the European Union on this issue (Table 3).
I den här frågan är skiljelinjen tydlig mellan EU-anhängare och EU-motståndare (tabell 3).
Table 3: Relationship between support for the European Union and attitudes to how much has been achieved during the past 50 years
Tabell 3: Förhållandet mellan stödet för EU och inställningen till hur mycket som har åstadkommits under de senaste 50 åren
Membership to the European Union is:
EU-medlemskapet är:
Achievement during the past 50 years a bad thing% a good thing% neither good or bad%
Under de senaste 50 åren har man åstadkommit:
Great deal/fair amount
Mycket/Ganska mycket
Very little/nothing at all
Mycket litet/Ingenting
Graph 18: The ‘Euro-dynamometer' (EU-12/EU-15 average on seven point scale — trend)
Diagram 18: "Euro-dynamometer" (Genomsnittet för EU-12/EU-15 på en skala med 7 punkter — trend)
Europe's progress Perceived current speed, desired speed (EU-15)
Integrationstakten i Europa Upplevd respektive önskad integrationstakt (EU-15)
'95'95May Dec.
Upplevd
current desired
Önskad
1 = Stand still7 = As fast as possible
1 = Stillastående7 = Snabbast möjliga
1) Scale-value difference:‘desired' minus ‘current'.
1) Skalvärdesdifferens: "önskad" minus "upplevd".
Source: Eurobarometer — Trend.
Källa: Eurobarometer — Trend.(
Since 1986, the Eurobarometerhas measured public opinion with regard to thespeed of European integration.
Frågan om integrationstakten har ingått i Eurobarometerundersökningen sedan 1986.
In Denmark and Finland, there is asmall negative net score between the perceived and desired speed (Graph 19).
Danmark och Finlanduppvisar en liten negativ differens mellanupplevd och önskad integrationstakt (diagram 19).
As Graph 18 shows, the speed at which Europe is perceived to be built has increasedsince 1996 from an average score of 3.4 (ona scale of 1 to 7) to an average score of 4.0(Graph 18). The desired speed, on the otherhand, has remained more or less unchangedduring the last few years.
Som framgår av diagram 18 har den upplevda integrationstakten sedan 1996 ökat frånett genomsnitt på 3,4 (på en skala från 1 till7) till ett genomsnitt på 4,0 (diagram 18).Den önskade integrationstakten har å andrasidan varit mer eller mindre oförändradunder de senaste åren.
The gap betweenthe perceived and desired speed has becomeconsiderably smaller since the question wasfirst asked in 1986 (the latest measurementshows a net score difference of 0.8 comparedto a difference of 2.1 in 1986).
Skillnaden mellanupplevd och önskad integrationstakt harminskat betydligt sedan frågan först ställdes1986 (vid den senaste mätningen var differensen 0,8 jämfört med 2,1 1986).
Graph 19: The ‘Euro-dynamometer'Europe's progress Perceived current speed, desired speed
Diagram 19: "Euro-dynamometer" Integrationstakten i Europa Upplevd respektive önskad integrationstakt
1.5 as fast as7possible'
"Snabbast möjliga"7
‘Stand still'
"Stillastående"
Average current speed
Genomsnitt upplevd takt
Average desired speed
Genomsnitt önskad takt
) Scale-value difference:‘desired' minus ‘current'.
Våren 1999 fick deltagarna i undersökningense en förteckning över elva punkter sommänniskor har uppgett att de oroar sig för.
one to say if they, personally, were afraid ofit or not (Graph 20).
Deltagarna fick ange om de själva var oroliga för de punkter som fanns med (diagram 20).
Graph 20: Fears among European Union citizens (EU-15)
Diagram 20: Detta oroar EU-medborgarna (EU-15)
The transfer of jobs to countries whichhave lower production costs
Att jobben flyttar till länder som har lägre produktionskostnader
An increase in drug trafficking andinternational organised crime
Att narkotikahandel och internationell organiserad brottslighet ska öka
More difficulties for one's country's farmer
Att förlora sociala förmåner
Other countries joining the EU will cost member countries too much money
Att en EU-utvidgning ska bli för dyr för medlemsstaterna
Less subsidies from the EU for their country
Att landet ska få minskat bidrag från EU
The loss of one's country's national identity and culture
Att landet ska förlora sin nationella identitet och kultur
Richer countries paying more for the others
Att de rikare länderna betalar mer för de andra
One's language being used less and less
Att användningen av det egna språket minskar
A loss of power for smaller Member States
Att de mindre medlemsstaterna förlorar inflytande
Trust in the European Union and itsinstitutions
Förtroendet för EU och dess institutioner
The idea of jobs transferring to countrieswhich have lower production costs is mostlikely to scare people in the context of closer unification (61%), followed by an increasein drug trafficking and international organised crime (57%).
Tanken att jobben flyttar till länder medlägre produktionskostnader upplevs sommest skrämmande i samband med en närmare union (61 %), följt av ökad narkotikahandel och internationell organiserad brottslighet (57 %).
More than half of thepublic is also afraid that the farmers in theircountry will have more difficulties (56%),that they will lose social benefits (53%) andthat they will lose their national currency(51 %).
Över hälften är också rädda attlandets jordbrukare kommer att få det svårare framöver (56 %), att de kommer attförlora sina sociala förmåner (53 %) och attde kommer att förlora sin nationella valuta (51 %).
On average, 39 % of Europeans say they tendto trust the European Union, 40 % say theytend not to trust it and 21% lack an opinion (1).
I genomsnitt uppger 39 % av européerna attde är benägna att ha förtroende för EU,medan 40 % uppger att de är benägna attinte ha förtroende för EU och 21 % inte harnågon åsikt (1).
However, there are large variationsbetween the Member States (Graph 21).More than half of the public in Portugal(57%), Spain (55%), Italy (53%) and Luxembourg (52%) trusts the European Union compared to less than a third of thepublic in the UK (20%), Sweden (21%),Germany (31%), Denmark and Austria (both32 %) (2).
Det råder dock stora skillnader mellan medlemsstaterna (diagram 21).Över hälften i Portugal (57 %), Spanien (55 %), Italien (53 %) och Luxemburg (52 %)har förtroende för EU, jämfört med mindreän en tredjedel i Förenade kungariket (20 %),Sverige (21 %), Tyskland (31 %), Danmarkoch Österrike (båda 32 %) (2).
Eurobarometer51.0 — Fieldwork: March–April 1999.The proportion of people who tend not to trust the European Union is highest in Sweden (61 %) and Denmark (58 %).
Eurobarometer 51.0 — Fältarbete i mars–april 1999.Andelen människor som är benägna att inte ha förtroende för EU är högst i Sverige (61 %) och Danmark (58 %).
Theproportion of don’t know responses is highest in the UK and Ireland (both 32 %).
Andelen"vet ej" är högst i Förenade kungariket och Irland (båda 32 %).
Graph 21: Trust in the European Union
Diagram 21: Förtroendet för EU
% tend to trust
% benägna att ha förtroende
% tend not to trust
% benägna att inte ha förtroende
Source: Eurobarometer 51.0 — Fieldwork: March-April 1999.
Källa: Eurobarometer 51.0 — Fältarbete i mars–april 1999.
Percentage ‘don't know' not shown.
Andelen "vet ej" visas inte..
likely to say they tend to trust the European Union than those who regard their country’smembership as a bad thing (Table 4).
förtroende för EU än de som har en negativinställning (tabell 4).
Whether people trust the European Union ornot also depends on how they generally feelabout their country’s membership of the EU.Those who regard their country’s membership as a good thing are significantly more
Förtroendet för EU beror också på hur manser på landets EU-medlemskap i allmänhet.De som ser positivt på EU-medlemskapet harbetydligt större tendens att svara att de har
Table 4: Trust in the European Union by support levels (in %)
Tabell 4: Förtroendet för EU i förhållande till stödet (%)
EU membershipis neithergood nor bad
EU-medlemskapet bra
EU membershipis a goodthing
EU-medlemskapet varken bra eller dåligt
EU membershipis a badthing
EU-medlemskapet dåligt
Tend to trust
Benägna att ha förtroende
Tend not to trust
Benägna att inte ha förtroende
Graph 22: Trust in EU institutions (EU-15)
Diagram 22: Förtroendet för EU-institutionerna (EU-15)
Graph 22 shows the extent to which Europeans tend to trust and tend not to trustnine of the Union’s institutions.
I diagram 22 visas européernas förtroendeför de nio europeiska institutionerna.
Related to trust is the issue as to whetherpeople support EU decision-making.Thesurvey regularly includes a question that askswhether decisions should be taken at thenational or EU level.
Man har störst förtroende för Europaparlamentet (53 %), följt av EG-domstolen och Europeiska kommissionen (båda 45 %).
It lists 25 policy areasover which the Union has, to varyingdegrees, decisionmaking competencies.
Men Europeiska kommissionen är också den institution som man är mest benägen att inte haförtroende för (30 %).
Inautumn 1999, on average, 53 % of peoplesupport joint EU decisionmaking in theseareas and EU decisionmaking is favouredover national decisionmaking in 17 of the25 areas.
Denna siffra har docksjunkit sedan våren 1999 (33 %).
At 53 %, the European Parliament receivesthe most widespread trust, with the Court of Justice and the European Commission in second and third place, respectively (both45%).
En fråga som hänger samman med människors förtroende för EU är stödet för EU:sbeslutsfattande. I undersökningen ingårregelbundet frågan om vilka beslut som börfattas på nationell nivå respektive europeisknivå.
However, the Commission alsoreceives the highest proportion of peoplewho say they tend not to trust it (30%)although this figure is lower than it was inthe spring of 1999 (33 %).
Hösten 1999 stödde i genomsnitt 53 % ett gemensamt beslutsfattande påeuropeisk nivå på dessa områden, och på 17 av de 25 områdena föredrar deltagarna iundersökningen att beslut fattas på EU-nivå.
Scientific and technological research
Vetenskaplig och teknisk forskning
Support for regions in economic difficulty
Stöd till regioner med ekonomiska problem
Fight against unemployment
Kamp mot arbetslöshet
Agriculture and fishing policy
Jordbruks- och fiskepolitik
Health and social welfare
Hälso- och socialpolitik
Basic rules for broadcasting and the press
Grundregler för TV, radio och press
Graph 23 shows people’s support for EUdecision-making with respect to the Maastricht Treaty policy areas.
I diagram 23 visas det folkliga stödet för EU:sbeslutsfattande på de politikområden somingår i Maastrichtfördraget.
When it comes to the Amsterdam Treaty policy areas, we find that support for EU jointdecision-making is most widespread for thefight against human trade and exploitationwhile people are most likely to supportnational decisionmaking in the areas ofpolicing and justice (Graph 24).
När det gäller Amsterdamfördragets politikområden är stödet för beslutsfattande på EU-nivå som störst när det gäller kampenmot människohandel och exploatering avmänniskor. Man föredrar dock beslutsfattande på nationell nivå när det gäller polisarbete och rättsliga frågor (diagram 24).
As can be seen, people are most likely to beof the opinion that decisions concerninginformation about the EU, its policies andinstitutions should be taken jointly by the European Union.
Som framgår av diagrammet är beslutsfattande på EU-nivå som mest populärt när detgäller information om EU, dess politik ochdess institutioner.
The next four areas wheresupport for joint EU decisionmaking is mostwidespread are foreign policy, humanitarianaid, science and technological research andthe fight against poverty and social exclusion.
Därefter följer områdenautrikespolitik, humanitärt bistånd, forskningoch teknik samt kampen mot fattigdom ochsocial utslagning.
People are least likely to want EU decisionmaking for education, health and socialpolicy and broadcasting rules for the media.
Beslutsfattande på EU-nivå är som minst populärt när det gällerutbildning, hälso- och socialpolitik ochgrundläggande regler för medierna.
Graph 24: National or joint decisionmaking after the Amsterdam Treaty (EU-15)
Diagram 24: Beslutsfattande på nationell eller europeisk nivå efter Amsterdamfördraget (EU-15)
The fight against the trade in, andexploitation of, human rights
Kampen mot människohandel ochexploatering av människor
Rules for political asylum
Regler för politisk asyl
Juvenile crime prevention
Förebygga ungdomsbrottslighet
Urban crime prevention
Förebygga brottslighet i städer
Support for the work of the EU standards but that they are less likely towant any immediate changes to the statusquo. Hence we find that the public is leastlikely to view enlargement as a priority.
Stödet för EU:s arbete het inte vill ha några snabba förändringar.Den fråga som prioriteras lägst är följaktligen utvidgningen.
Does the public regard the current actions ofthe European Union as priorities?
Anser allmänheten att EU:s arbete rör viktiga frågor?
Nearly all EU citizens believe the fight against unemployment should be a priority for the European Union (Graph 25).The largemajority of Europeans also believes thatmaintaining peace and security in Europe,fighting organised crime and drug trafficking and fighting poverty and social exclusionshould be priority actions for the European Union.
Nästan alla EU-medborgare anseratt kampen mot arbetslöshet bör prioriterasinom EU (diagram 25). En stor majoritet aveuropéerna anser också att det är viktigt att EU arbetar för att bevara fred och säkerhet i Europa, bekämpar organiserad brottslighetoch narkotikahandel och vidtar åtgärder föratt motverka fattigdom och social utslagning.
Graph 25 shows that EU citizens wantthe EU to improve or safeguard current
Av diagram 25 framgår att EU-med-borgarna vill förbättra eller värna om dennuvarande standarden, men att de i allmän-
Graph 25: EU actions: priority or not? (EU-15)
Diagram 25: EU:s insatser: hög prioritet eller inte? (EU-15)
Fighting unemployment
Bekämpa arbetslösheten
Maintaining peace and security in Europe
Bevara fred och säkerhet i Europa
Fighting organised crime and drug trafficking
Bekämpa organiserad brottslighet och narkotikahandel
Fighting poverty and social exclusion
Bekämpa fattigdom och social utslagning
Guaranteeing the rights of the individual andrespect for the principles of democracy in Europe
Värna om individens rättigheteroch respekten för demokratins principer i Europa
Getting closer to European citizens, for exampleby giving them more information about the EU
Komma EU-medborgarna närmaret.ex. genom att informera om EU
Successfully implementing the single European currency, the euro
Att på ett bra sätt införa den europeiskavalutan, euron
Reforming the institutions of the EUand the way they work
Reformera EU-institutionernaoch deras arbetssätt
Asserting the political and diplomaticimportance of the EU around the world
Hävda EU:s politiska och diplomatiskabetydelse i internationella sammanhang
Welcoming new member countries
Välkomna nya medlemsstater
% priority
% bör prioriteras
% not a priority
% bör ej prioriteras
Support for the single currency
Stödet för den europeiska valutan verkligheten (diagram 26).
Nonetheless, people are still much more likely to be in favour of the euro than they were
Stödet för euronär dock mycket större än för några år
1 a few years ago ().
1 sedan (
The Eurobarometerhas measured public support for the single currency since 1993,when the Maastricht Treaty established thatthe euro would be introduced by 1 January1999.
Eurobarometer har mätt det folkliga stödetför den europeiska valutan sedan 1993, närdet föreskrevs i Maastrichtfördraget atteuron skulle införas senast den 1 januari1999.
While only around half of EU citizenswere in favour of the single currency until1997, support levels increased significantlyin 1998.The 1999 results show a slightdecrease in support which is to be expectednow that pre-introduction enthusiasm hasbeen replaced by the reality (Graph 26).
Fram till 1997 stödde endast omkringhälften den europeiska valutan. Stödetökade betydligt under 1998 och minskadenågot 1999, vilket kan förklaras av att deentusiastiska förväntningarna har mött
More information about the euro can be found at http://europa.eu.int/euro/html/entry.html
Mer information om euron finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/euro/html/entry.html.
Graph 26: Support for the single currency 1993—99
Diagram 26: Stödet för den europeiska valutan 1993—1999
% For — euro zone average (
% för — genomsnittet i eurozonen (
% For — EU average(
% för — genomsnittet i EU(
% Against EU average (2
% emot — genomsnittet i EU (2
39 Year 93
År
1)EU-9 until 1994; EU-11 since 19952)EU-12 until 1994; EU-15 since 1995
(1)Euro 9 t o m 1994; Euro 11 sedan 1995.(2)EU-12 t o m 1994; EU-15 sedan 1995.
Percentage ‘don't know' not shown the first group of countries tend to be moresupportive of the single currency (68 %)than are people in the ‘pre-in’ countries(34 %) (Graph 27).
är större i länderna i den första gruppen (68 %) än i de länder som ännu inte deltar ivalutaunionen (34 %) (diagram 27).
In 1999, the euro was being introduced in 11countries, the ‘EUR-11’, namely Austria,Belgium, Finland, France, Germany, Ireland,Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugaland Spain.
Euron infördes 1999 i elva länder ("Euro 11"):Belgien, Tyskland, Spanien Frankrike, Irland,Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Finland.
At that moment, the four countries outside the euro zone, known as the‘pre-in’ countries were Denmark, Greece,Sweden and the United Kingdom.
Fyra länder stodutanför eurozonen, dvs. Danmark, Grekland,Sverige samt Förenade kungariket (Greklandgick med i början av 2001).
People in
Stödet för euron
Graph 27: The euro: for or against?
Diagram 27: Euron: För eller emot?
% for
% för
Percentage ‘don't know' not shown
Andelen "vet ej" visas inte.
Support for the single currency varies greatly depending on how interested and on howwell informed people feel about the euro(Table 5).
Stödet för den europeiska valutan varierarberoende på hur intresserade och välinformerade människorna är när det gäller euron(tabell 5).
Among the ‘pre-in’ countries, people in Greece (70 %) continue to be more likely tosupport the euro than are people in the UK,Denmark and Sweden.
Bland de länder som ännu inte deltar i valutaunionen är stödet för euron större i Grekland (70 %) än i Förenade kungariket, Danmark och Sverige.
In Sweden and Denmark, around 4 in 10 people support theeuro and 5 in 10 people are against it.
I Sverige och Danmarkstöder omkring fyra av tio den europeiskavalutan, medan fem av tio är emot den.
In the UK supporters of the euro (25 %) are greatlyoutnumbered by opponents (59 %).
IFörenade kungariket har euron många flermotståndare (59 %) än anhängare (25 %).
Table 5: Support for the single currency
Tabell 5: Stödet för den europeiska valutan
% in favourof the euro
% för euron
% don'tknow
% vet ej
People who feel very or fairlyinterested in the euro
Människor som är mycket eller ganska intresserade av euron
People who feel very well/wellinformed about the euro
Människor som är mycket eller ganska välinformerade när det gäller euron
EU-15 average
Genomsnittet för EU-15
People who feel not very/not at all well informed about the euro
Människor som inte är särskilt välinformerade eller inte alls är välinformerade när det gäller euron
People who feel not very or not at all interested about the euro
Människor som inte är särskilt intresserade eller inte alls är intresserade av euron
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork : Oct. - Nov. 1999.
Källa: Eurobarometer 52.0 — Fältarbete i okt–nov 1999.
Support for the common foreignand security policy
Stödet för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken
The Treaty also provides the Union with acommon security policy that covers all matters relating to its security, including thegradual formulation of a common defencepolicy.
Enligt fördraget ska EU också föra en gemensam säkerhetspolitik som omfattar alla frågor som rör EU:s säkerhet, inbegripet engemensam försvarspolitik som ska utarbetassuccessivt.
This common defence policy couldlead to a common defence.
Den gemensamma försvarspolitiken kan så småningom leda till ett gemensamt försvar.
The common foreign and security policy(CFSP) was established by the Maastricht Treaty and came into force on 1 November1993.Following the Amsterdam Treaty,which came into force on 1 May 1999, a High Representative for the CFSP wasappointed at the Cologne European Councilin June 1999.
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) infördes genom Maastrichtfördraget som trädde i kraft den 1 november1993. I och med Amsterdamfördraget, somträdde i kraft den 1 maj 1999, utnämndes enhög representant för den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken vid Europeiskarådets möte i Köln i juni 1999.
The Maastricht Treaty enables the European Union to make its voice heard on the international stage and express its position onarmed conflicts, human rights and any othersubject.
I och med Maastrichtfördraget fick EU möjlighet att agera i internationella sammanhang och ta ställning när det gäller väpnadekonflikter, mänskliga rättigheter och andrafrågor.
Graph 28: Support for a common forein and defence policy % in favour
Diagram 28: Stödet för en gemensam utrikes- och försvarspolitik % för
Spring 95
Våren -95
Spring 96
Våren -96
Spring 97
Våren -97
Spring 98
Våren -98
Spring 99
Våren -99
As Graph 28 shows, public support for acommon foreign policy has been obtainedfrom over 6 in 10 EU citizens while around 7in 10 people have supported a commondefence policy.
Som framgår av diagram 28 stöder mer änsex av tio EU-medborgare en gemensamutrikespolitik, medan omkring sju av tio stöder en gemensam försvarspolitik.
Support for enlargement
Stödet för en utvidgning
In December 1997, the process of enlargingthe European Union to the south and theeast was launched.
I december 1997 inleddes utvidgningsprocessen när det gäller EU:s utvidgning söderutoch österut.
Some 13 new countries
Ansökningar om EU-medlem-
They should have applied to join the EU ( be in a position to join the Union as soon asthey have demonstrated their ability toassume the obligations of membership.
De bör kunna anslutas så snart de har visat sin förmåga att uppfylla de skyldigheter som ettmedlemskap medför.
The 13 applicant countries are Bulgaria, Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia and Turkey.
De 13 ansökarländerna är Bulgarien, Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien,Tjeckiska republiken, Turkiet och Ungern.
More information about enlargement can be found at:http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/index.htm
Mer information om utvidgningen finns på följande webbplats: http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/index.htm.
Graph 29: Support for enlargement (EU-15)
Diagram 29: Stödet för en utvidgning (EU-15)
% in favour
% för
richness of the European Union and thatmore peace and security will be guaranteedin a larger European Union.
större union gör det lättare att bevara fredoch säkerhet.
(Only 36 % ofpeople are of the opinion that their countrywill become less important as a result ofenlargement.)
Bara 36 % anser att deras landkommer att minska i betydelse på grund avutvidgningen.
Although these results indicate that thepublic appears to be quite hesitant aboutnew countries joining the EU, general attitudes about enlargement are in fact quitepositive (Graph 30).
Även om resultaten tyder på en viss tveksamhet när det gäller anslutningen av de nyaländerna till EU, är den allmänna inställningen till en utvidgning ganska positiv (diagram30).
Seventy-two per cent of EU citizens believe that an increase in thenumber of Member States will make the European Union a more important player onthe world stage.
Hela 72 % av EU-medborgarna anser atten ökning av antalet medlemsstater kommeratt leda till att EU får ökad betydelse somaktör på den internationella arenan.
Furthermore, 64 % believethat enlargement will increase the cultural
Dessutom anser 64 % att utvidgningen kommeratt öka EU:s kulturella rikedom och att en
Graph 30: Attitudes towards enlargement of the EU (EU-15)
Diagram 30: Attityder till utvidgningen av EU (EU-15)
The more countries within the EU, the more important it will be in the world
Med fler medlemsstater får EU ökad betydelse i världen