natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This uncertainty is reinforced by the fact that studies so far have tended to focus on manufacturing industry, where the factors giving rise to increased concentration and agglomeration - in the form of economies of scale in production and proximity to suppliers and other producers in the same industry - are most evident.
Detta kan gälla t.ex. skalekonomiska för delar och närhet till leverantörer och producenter inom samma typ av verksamheter. Tillverkningsindustrin håller emellertid på att bli relativt sett mindre betydelsefull för Unionen, både i termer av BNP och sysselsättning, där den nu svarar för cirka en fjärdedel.
In practice, however, manufacturing is becoming less important in the Union in terms of both GDP and employment, accounting for only around a quarter of the latter, and the future location of economic activity in the EU will depend critically on the location pattern of a number of key services (the 'new economy'), which will not necessarily follow that of manufacturing.
Den framtida lokaliseringen av ekonomiska aktiviteter ¡nom EU kommer främst att bero av vilka lokaliseringsmönster som kom mer att etableras för ett antal viktiga serviceaktiviteter (bland annat "den nya ekonomin"), och detta mönster kommer inte nödvändigtvis att bli detsamma som nu gäller för industrisektorn.
Differing trends in regional concentration of sectors
Olika tendenser i skilda sektorers regionala koncentration
Analysis at the regional level and the inclusion of services in the picture seems to alter the conclusions, though so far the analysis conducted has incorporated only very broad service sectors so that the results need to be interpreted with caution.
Analyser på regional nivå, och beaktandet av servicenäringen i detta sammanhang, förefaller att förändra dessa slutsatser, även om de som hittills genomförts endast har tagit hänsyn till mycket brett definierade service-sektorer.
Not surprisingly, when a few broadly defined service sectors are included, regions appear to have become more similar in terms of the sectoral structure of their economic activity, since all regions have experienced a shift towards services.
Därför bör resultaten tolkas med försiktig het. Föga förvånande förefaller alla regioner börja likna varandra alltmer vad gäller den grova ekonomiska struk turen, när analysen grundar sig på några få, brett definierade servicesektorer.
Whether this result is repeated once services are disaggregated much more and once business services, in which job creation has been especially high, are distinguished, remains to be investigated, although it is perhaps significant that the broad category of market services, together with financial services, seems at present to be relatively highly concentrated.
Om dessa analysresultat kan upprepas, när servicesektorn analyseras på ett mera disaggregerat sätt och när företagsservicen (där många nya arbetstillfällen skapas) skiljs ut, återstår att se. Det är i sammanhanget eventuellt signifikant att den breda kategori som kallas marknadsservice, till sammans med finanservicen, för närvarande verkar vara relativt starkt koncentrerad.
Studies confirm that manufacturing activity in the Member States is slowly becoming more concentrated.4 The trend is not uniform, however.
na trend är dock inte likartad överallt.
A number of industries that were initially spatially dispersed have become more concentrated, mainly unskilled labour-intensive ones with declining output or slow rates of growth (textiles, clothing and footwear, in particular), which have become more concentrated in southern Europe.
Ett antal industribranscher, som inledningsvis var geografiskt spridda, har koncentrerats till södra Europa. I synnerhet gäller detta enkla, arbetskraftsintensiva industrier med sjunkande vinster eller långsam tillväxt (särskilt textil-, klädes- och skoindustri).
For the regions dependent on these sectors today, there is an increased vulnerability to economic shocks similar to that which has provoked economic restructuring in the northern regions over recent decades.
I de regioner som är beroende av de här sektorerna i dag, råder en ökad sårbarhet för ekonomiska chocker, liknande dem som förorsakade om struktureringar i de norra regionerna under de senaste decennierna.
At the same time, around half of medium and high tech industries that were initially spatially concentrated remained so (aircraft, motor vehicles, electrical engineering, for example), while others with a highly skilled labour force and with relatively high rates of growth (office machinery, radio, TV and communications, precision instruments, for example) became more dispersed.
Samtidigt fortsatte cirka hälften av de medel- och högteknologiska industrierna-som inledningsvis var geografiskt koncentrerade - att vara just detta (t.ex. flyg- och bilindustri samt elektronikindustrin). And ra områden med högutbildad arbetskraft och med relativt hög tillväxt (kontorsmaskiner, radio, TV och kommunikationer, precisionsinstrument) fick en jämnare geografisk fördelning.
The latter have typically spread from the central part of the Union to Ireland, Finland and southern Member States (see Table A.23).
Den senare gruppen har särskilt spritts från centrala delar av Unionen till Irland, Finland och de södra medlemsstaterna (se tab. A.23).
Nevertheless, whatever the locational forces at work, a general conclusion of the studies carried out is that the structure of economic activity tends to be slow to change, because of the scale of investment required over the long-term to alter the pattern markedly.
Icke desto mindre - oaktat vilka lokaliseringsfaktorer som ligger bakom det hela - är det en allmän slutsats av studierna, att ekonomiernas struktur verkar förändras långsamt, beroende på omfattningen av de investering ar som under lång tid krävs för att mönstret ska kunna förändras på ett markant sätt.
Over the past 20-30 years, therefore, the sectoral distribution of economic activity has not changed greatly in most Member States and regions.
Under de senaste 20-30 åren har därför den sektoriella fördelningen av ekono miska aktiviteter inte förändrats särskilt mycket i de flesta medlemsländer och regioner.
There are, however, exceptions, such as Ireland, where growth has been more rapid and FDI much higher than elsewhere, or Finland, where the decline in GDP in the early 1990s and the subsequent restructuring of economic activity, caused in part by the collapse of the former Soviet Union, have been greater than in other parts of the Union.
Det finns dock undan tag, t. ex. i Irland, där tillväxten har varit snabbare och FDI mycket mer omfattande än på andra håll; eller i Fin land där BNPs fall under början av 1990-talet och den därmed sammanhängande omstrukturering av ekono min, har varit mer omfattande än i andra delar av Unionen; detta delvis beroende på Sovjetunionens sönderfall. fall.
Analysis of the forces underlying the changes indicates that resource endowment and market potential (proximity to main markets) are of key importance.
Analyser av de krafter som ligger bakom dessa förändringar, visar att tillgång till skilda produktionsresurser och marknadspotentialen (närhet till stora marknader) är de båda viktigaste komponenterna.
Within the former, endowment of capital, the driving force behind the location of capital-intensive industries in the 1970s, seems to have lost importance in relation to the availability of an educated labour force, which has become key to determining the location of skill-intensive industries in the 1980s and 1990s.
När det gäller det senare - marknadspotentialen - förefaller det som om tillgång till kapital, vilket var den drivkraft som låg bakom lokaliseringen av kapitalintensiva industrier på 1970-ta-let, har tappat i betydelse, jämfört med tillgången på ut bildad arbetskraft, vilket har blivit nyckeln till lokaliseringen av utbildningsintensiva industrier under 1980och 90-talen.
As educational attainment levels are likely to become
Eftersom utbildningsnivån sannolikt kom mer att bli allt mer likartad i Unionens olika delar, bör det ta vara en faktor som motverkar en ökad geografisk koncentration.
While increased specialisation will tend to favour those employed in the sectors for which demand is
Även om den ökade specialiseringen kommer att gynna de som arbetar i sektorer där efterfrågan ökar i de olika ländernas ekonomier (högutbildade i de mer utvecklade ekonomierna, lågutbildade i de mindre utvecklade, där produktionen i de senare koncentreras till lågbetalda, arbetskraftsintensiva verksamheter) kommer resultatet i
11.2 Internal market economic integration, in this case social protection and active labour market policies, have an important role to play in determining the outcome.
11.2 Den inre marknaden stor betydelse för slutresultatet.
Closer integration creates a more favourable environment for a reduction in social inequalities, but it does not necessarily ensure that such a reduction is realised.
En närmare ekonomisk integration skapar goda förutsättningar för en reduktion av sociala skillnader, men garanterar inte att en sådan reduktion verkligen sker.
Most trade in the EU is of an intra-industry kind, where similar goods are exchanged, and this is likely to become increasingly the case in future years.
Den övervägande delen av handeln inom EU sker mellan företag inom liknande verksamheter - där likartade varor byts - och denna bild kommer sannolikt att bli än mer markerad i framtiden.
Concluding remarks
Sammanfattande kommentarer
In practice, the decline in demand for lowskilled workers, and the consequent social problems caused by their unemployment, tends to result from technological advance, which favours the more highly skilled, and highly educated, more than from trade.
I själva verket tenderar den minskande efterfrågan på lågutbildad arbetskraft - och de sociala problemen som uppstår på grund av arbetslösheten - att mer bero på den tekniska utvecklingen, som gynnar personer med hög kompetens och utbildning, än på den ökande handeln.
This implies that the problem for policy is not to seek to slow down the process of integration, but to increase the education and skill levels of workers, as well as to increase the relevance of what they are taught for the jobs for which demand is expanding.
Detta innebär att politikens största problem inte handlar om att minska på integrationstakten, utan att öka arbetskraftens utbildnings- och kompetensnivå, liksom att se till att de utbildningar som erbjuds är relevanta för de arbeten som alltmer kommer att efterfrågas.
The conclusion which seems to emerge from this analysis is that the process of economic integration tends to favour a general trend towards a narrowing of disparities.
Den slutsats som framträder av denna analys är att den ekonomiska integrationen tenderar att gynna en allmän utveckling mot minskande sociala skillnader.'
Nevertheless, economic theory suggests that this is conditional on integration being complete whereas partial integration may well have adverse effects.
Ekono misk teori säger emellertid samtidigt att detta resultat beror av om integrationen genomförs tillfullo. En partiell integration kan mycket väl få motsatt resultat.
European policies to establish economic and monetary union and the breaking down of barriers appear to have contributed positively to convergence, not least, by promoting greater macroeconomic stability, increased internal trade through lowering transaction costs in their widest sense and more competition, all of which are favourable to economic growth.6
Unionens politik, för att etablera den ekonomiska och monetära unionen och för att olika slags hinder rivs, förefaller ha minskat skillnaderna mellan olika regioner. Detta har skett inte minst genom att makroekonomisk stabilitet främjats, samt ökad intern handel (genom sänkta trans aktionskostnader) och genom stärkt konkurrens; tillsammantaget är allt detta faktorer som gynnar den ekono miska tillväxten.6
A recent World Bank study of income distribution in 80 countries over four decades provides encouraging evidence that there is a close relationship between overall growth and the average income of the poorest 20% of the population, and that this is the case irrespective of the degree of openness to foreign trade.5 At the same time, in many countries, the relative position of the poorest in society has not improved greatly over this period, and in some it has deteriorated.
En studie av inkomstfördelningen i 80 länder under fyrtio år, som nyligen genomförts av Världsbanken, ger upp muntrande bevis på att det finns ett starkt samband mellan den totala tillväxten och medelinkomstens utveckling bland de fattigaste 20 procenten av befolkningen och att detta är fallet oberoende av hur stor öppenheten är vad gäller utrikeshandeln5. Samtidigt har den relativa situationen för de fattigaste inte förbättrats märkbart under den här perioden och i en del länder har den till och med försämrats.
Similarly, the distribution of income is more unequal in the US than in Europe and social exclusion is no less of a problem (though it seems to arise from different sources, from a withdrawal from the work force and low rates of pay more than from unemployment) despite the closer economic integration between regions.
Trots att det råder en nära ekonomiska inte gration mellan de olika regionerna i USA, visar utvecklingen också där dels att inkomstfördelningen är mer ojämlik än i Europa, dels att det sociala utanförskapet är ett lika stort problem som i Europa (enligt skilda källor förefaller dock dessa problem bero på andra faktorer än på arbetslöshet, bl a på att delar av befolkningen "drar sig undan från arbetslivet" och på de låga lönerna).
At the same time, the impact at the level of individual regions is unpredictable, given that faster growth is inevitably accompanied by economic restructuring and given the multiplicity of factors - social and political as well as economic -that contribute to economic development.
Samtidigt går det inte att förutsäga hur utvecklingen kommer att te sig i enskilda regioner, eftersom snabb till växt oundvikligen ackompanjeras av ekonomisk om strukturering. Ett otal andra faktorer - sociala såväl som politiska och ekonomiska - bidrar också till den ekono miska utvecklingen.
In these circumstances, it seems essential to adopt a wide-ranging approach with a number of different measures aimed at tackling the factors which determine competitiveness.
Det förefaller därför var av största vikt att anamma ett brett angreppssätt, som innefattar ett flertal olika åtgärder för att påverka de faktorer som be stämmer konkurrenskraften.
This is the political conclusion on which the Member States have agreed, as reflected in successive generations of structural policies that are the subject of analysis in Part III of the report.
Detta är den politiska slutsats om vilken medlemsländerna har enats, vilket åter speglats i ett antal omgångar av strukturpolitiska åtgärder. Dessa analyseras i del III av rapporten.
This suggests, as in the case of regional convergence, that the policies accompanying closer
Det här betyder, liksom vad gäller regional konvergens, att den politik som följer av ekonomisk integration (i detta fall sociala skyddsnät och arbetsmarknadspolitik) har
Karen-Helene Midelfart-Knarvik/ Henry Overman/ Stephen Redding/ Anthony J. Venables, The Location of European Industry'; report prepared for the Economic and Financial Affairs DG of the European Commission, Economic Paper No. 142, Brussels 2000.
Karen-Helene Midelfart-Knarvik/ Henry Overman/ Stephen Redding/ Anthony J. Venables, "The Location of European Industry"; raport utarbetad för GD Ekonomi och Finans inom EU-kommisslonen, Economic Paper No. 142, Brussels 2000.
In spite of some differences in data and methodology, many of the results have been confirmed by another study carried out for the Commission: Karl Aiginger/ Michael Boheim/ Klaus Gugler/ Michael Pfaffermayr/ Yvonne Wolfmayr-Schnitzer (WIFO): 'Specialisation and (Geographic) Concentration of European Manufacturing'; Enterprise DG Working Paper No. 1; Background paper for the The Competitiveness of European Industry: 1999 Report', Brussels 1999.
Trots vissa skillnader när det gäller data och metod så har många av resultaten också bekräftats av en annan studie som Kommissionen genomfört.: Karl Aiginger/ Michael Böheim/ Klaus Gugler/ Michael Pfaffermayr/ Yvonne Wolfmayr-Schnitzer (WIFO): "Specialisation and (Geographic) Concentration of European Manufacturing"; GD Näringsliv, Arbetsdokument nr. 1 : Backgrundspapper för "The Competitiveness of European Industry: 1999 Report", 1999.
11.2 Internal market
.2 Den Inre marknaden
The following features are apparent:
Följande mönster framträder tydligt:
The provision of State aid is one of the instruments at the disposal of national and regional authorities to influence the spatial distribution of economic activity.
Statligt stöd är ett av de instrument som står till buds för de nationella och regionala myndigheterna när det gäller att påverka den geografiska fördelningen av ekono misk aktiviteter.
The results of the Eighth Survey on State aid in the EU1 show that State aid still occupies a central place in the industrial and regional policies of most Member States.
Resultat som redovisas i den åttonde översikten av statsstöd inom EU (the Eighth Survey on State Aid in the EU)' visar att det statliga stödet fortfarande intar en central plats i de flesta medlemsstaters indu stri- och regionalpolitik.
Over the period 1996 to 1998, the total amount of State aid granted in the Union averaged EUR 79.8 billion a year, or 2.4% of total government expenditure (though this was slightly less than over the period 1994 to 1996 -see Table 6).
Under perioden 1996 till 1998 uppgick statligt stöd i Unionen till i genomsnitt 79,8 mi ljarder euro/år, dvs. till 2,4 procent av medlemsstaternas totala utgifter (detta var dock något mindre än under perioden 1994-1996 - se tabell 6 om nationellt stöd).
expenditure on State aid per person employed and per head of population in the four cohesion countries in terms of Euros has remained well below the EU average, and well below that in many of the more prosperous Member States, such as Germany, Italy, France and Belgium, though the gap deminished over the period 1994 to 1998; in the period 1996 to 1998, the cohesion countries accounted for 10.5% of total expenditure on State aid in the EU as against 9.5% in the period 1994 to 1996;
— Utgifter vad gäller statligt stöd per anställd och per capita av befolkningen i de fyra sammanhållningsländerna, uttryckt i euro, fortsätter att ligga långt under EU:s genomsnitt, och mycket under de nivåer som råder inom flera av de rikare medlemsländerna, som t. ex. i Tyskland, Italien, Frankrike och Belgien, även om gapet har minskat under perioden 1994 till 1998. Under perioden 1996 till 1998 stod samman hållningsländerna för 10,5 procent av de totala utgifterna för statligt stöd ¡nom EU, jämfört med 9,5 procent under åren 1994-1996.
The results of the Survey show that there are significant disparities between Member States in the granting of State aid.
Studien visar att det finns tydliga skillnader mellan med lemsstaterna vad gäller beviljandet av statligt stöd.
In terms of all three indicators
När det gäller alla de tre indikatorer som presenteras i tabellen nedan, så är förhållandet mellan den lägsta och hög sta nivån som tre till ett.
% Government expenditure
EUR per anställd person
Netherlands
Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Storbritannien
The main exception is France, where in recent years, expenditure increased significantly, in both absolute and relative terms.
11.3 Konkurrenspolitiken taget utgörs av Frankrike, där utgifterna ökat påtagligt under de senaste åren, i såväl absoluta som relativa tal.
bringing about a sizeable reduction in the coverage of aid.
de nya avgränsningarna definierades på grundval av en klar och objektiv metod, vilket garanterade att alla med lemsstater hanteras på ett likartat sätt.
In the course of 1999-2000, new regional aid maps were established for each Member State.
Samtidigt min skade den del av EU:s totala befolkning vilken bor i om råden som kan få regionalpolitiskt stöd från 46,7 till 42,7 procent.
The main aims were achieved, in that the new maps were defined on the basis of a transparent and objective method which ensured equal treatment for all Member States.
Genom att på detta sätt strikt följa de kriterier som anger vilka regioner som är berättigade till stöd, har medlemsstaterna lättare kunnat fokusera det regionala stödet på de regioner som har de svåraste ekonomiska problemen.
At the same time, the total population in the EU covered by regional aid was reduced from 46.7% to 42.7%.
På så sätt har effektiviteten i systemet ökat.
A final element to take into account is the role that services of general economic interest can play in lagging regions, as stated in Article 16 of the Treaty.
En särskild fråga att beakta är den roll som service av all mänt ekonomiskt intresse (services of general economie interest) kan ha i eftersläpande regioner.
Given its effect on the regional distribution of economic activity and income, the control of State aid will remain a key instrument of Community cohesion policy.
Kontroll av statligt stöd kommer även fortsättningsvis att vara ett huvudinstrument för Unionens sammanhållningspolitik, främst beroende på att statligt stöd ger effekter på den regionala fördelningen av ekonomiska aktiviteter och inkomster.
Allowing high levels of State aid in the most prosperous Member States and regions would undermine the effectiveness of both Community and national regional policy efforts in support of the weakest regions.
Att tillåta högt statligt stöd i de rikaste medlemsländerna och regionerna skulle under minera effektiviteten i både Unionens och de olika sta ternas åtgärder vad gäller regionalt stöd till de fattigare regionerna.
Financial assistance to support businesses in the latter is vital to correct regional disparities, and it is important that the effectiveness of this is not compromised by the granting of disproportionate State aid elsewhere.
Finansiellt stöd till företag i mindre utveckla de områden är av vital betydelse för att korrigera de re gionala olikheterna. Det är därför viktigt att effektiviteten i denna verksamhet inte äventyras genom att man beviljar oproportionerligt statsstöd på andra håll.
Strict control of State aid should, therefore, be regarded as an essential complement of Structural Funds support for the less favoured regions.
En strikt kontroll av det statliga stödet bör därför ses som ett vä sentligt komplement till strukturfondernas stöd av min dre gynnade regioner.
Regional State aid is by far the largest single category of State aid in the EU.
Det regionala stödet är utan tvekan den enskilt viktigaste kategorin av statligt företagsstöd ¡nom EU.
Between 1996 and 1998, Member States granted EUR 18.8 billion in State aid for regional purposes, which represented 57.6% of all State aid granted to industry and services in the Union.
Mellan 1996 och 1998 beviljade medlemsstaterna 18,8 miljarder euro i statsstöd för regionala syften, vilket representerade 57,6 procent av allt statligt stöd till industri- och servicesektorn inom Unionen.
In the 1990s, there was a proliferation of regional aid measures throughout the Community, and a gradual extension of the areas qualifying for regional aid, giving rise to a real danger of the effectiveness of regional aid being undermined as a means of furthering economic and social cohesion.
På 1990-talet skedde en snabb ökning av antalet regionala stödåtgärderna inom Unionen och en gradvis ökning av de områden som an sågs kvalificerade att motta regionalt stöd, vilket skapa de en verklig risk för att det regionala stödets effektivitet, som ett instrument för ekonomisk och social samman hållning, skulle undermineras.
At the end of 1997, the Commission adopted new Guidelines on national regional aid, with the aim of strengthening control over its deployment.
Vid slutet av år 1997 antog Kommissionen nya riktlinjer gällande det nationella regionala stödet, med syfte att stärka kontrollen över dess användning.