natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CO2emissions and improve fuel efficiency by some 25 % between 1995
De europeiska biltillverkarnaförband sig 1998 att utveckla nyamotorer som skulle innebära minskadekoldioxidutsläpp och förbättra bränsleeffektiviteten med omkring 25 %mellan 1995 och 2008.
The European eco-label isfound on hundreds ofdaily products that areproduced in an environmental friendlyway.
Flera tusenföretag har gått med i EU:s miljöstyr-nings- och miljörevisionsordning(EMAS), och publicerar regelbundetrapporter om sin miljöprestanda.EMAS utvidgades år 2001 till attomfatta alla ekonomiska sektorer, ävenoffentliga myndigheter, och Europeiska kommissionen – som lever som denlär – tillämpar EMAS-principerna ochhar satt upp interna miljömål.
Companies are realising that adopting cleaner technologies make ssense both in cutting costs, and inpromoting a better image and winning customers and clients.
Företagen börjar inse att ren teknikkan bidra både till att minska kostnaderna och till att förbättra anseendet och vinna konsumenternas förtroende.
The EU’saim is to expand this environmentalawa reness, so that ultimately allpublicly quoted companies with 500staff or more will publish annually,for their shareholders, a ‘triple bottom line’ covering not just profitsand losses but also their social andenvironmental results.
EU:s mål är att utvidga dennamiljömedvetenhet så att så småningom alla börsnoterade företag med merän 500 anställda årligen publicerar en”tredje resultatpost” till aktieägarna.Detta innebär att man inte endastredogör för vinster och förluster utanäven för sina sociala och ekologiskaresultat.
The EU’s eco-label, launched in1992, awards the coveted ‘flower’
Medhjälp av symbolen kan konsumenterna
Overall, prices must start to reflectmore accurately the wider environmental costs of goods and services.
Priserna måste överlag börja återspegla varornas och tjänsternas miljökostnader i högre grad. Ett exempel på
This will mean adjusting taxes to payfor measures to offset the effects ofenergy generation, for example.
detta är att anpassa elpriserna så attde kompenserar för energiframställningens negativa effekter.
Despite its emphasis on voluntaryaction, the EU favours Europe-widestandards and strong penalties forcompanies that damage the environment.
Trots betoningen på frivilliga åtgärderär unionen positiv till EU-standarderoch stränga böter för företag som skadar miljön.
The 1996 Direc t i five on Integrated Pollution Prevention and Control standardises environmentalrules for industry across the EU, andcompels companies in specific sectors to obtain operating permits.
I direktivet från 1996 omsamordnade åtgärder för att förebyggaoch begränsa föroreningar fastställsstandardiserade miljöregler för industrier i hela EU.
Itwill be updated under the Europeanclimate change programme.
Det fastställs även attföretag i vissa sektorer måste ansökaom driftstillstånd.
European law establishes the principle that the ‘polluter pays’, and Member States are urged tostrengthen their environmental liability regimes, to make industry takeits share of responsibility.
I EU:s lagstiftning fastställs principenom att förorenaren skall betala, ochmedlemsländerna uppmanas att stärka sina bestämmelser så att industrinverkligen tar sin del av miljöansvaret.
Taxes will have to coverthe environmental costsof energy generation.
Miljökostnaderna förenergiframställningmåste betalas via skatter.
EU enlargement and international action countries of central and easte r n Europe will be able to avoid thewest’s most damaging and expensiveenvironmental mistakes.
EU:s utvidgning och internationella åtgärder
The lifting of the Iron Curtain in1989 revealed an alarming pictureof enviro n m en tal degradation inc en tral and eastern Europe, withcontaminated soil, polluted air andhigh levels of chemical toxicity coupled with fears surrounding the safety of Soviet-era nuclear installations.
När järnridån föll 1989 avslöjades enalarmerande miljösituation i Centraloch Östeuropa – förorenad mark, smutsig luft och höga halter av kemiska gifter samt bristande säkerhet vid kärnkraftverken från Sovjettiden.
The EU has provided financial help,notably via the instrument for struc-t ural policies for pre- a c c e s s i o n(ISPA), which will pay out over EUR500 million each year between 2000and 2006 to support investment inenvironmental infrastructure in thec an d i d ate countries.
EU ger ekonomiskt stöd till detta arbete, främst genom det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA) somkommer att bidra med över 500 miljoner euro per år mellan 2000 och 2006för att främja investeringar i miljöinfrastruktur i kandidatländerna.
However, th evast bulk of the funding must comefrom national resources.
Den största delen av finansieringen måsteemellertid komma från kandidatländerna själva. Ansvaret ligger i slutändan hos dem.
The Commission hasestimated that they will need tospend around 2–3 % of GDP one n v i ro n m en tal improvements ove reach of the next 15 to 20 years.Public sources of funding will not beenough, and the re fo re priva tefinance needs to be mobilised aswell as funds from foreign and international institutions.
Kommissionen uppskattar att de kommer att behöva avsätta2–3 % av BNP till miljöförbättringarunder de kommande 15–20 åren.
The coming newmembers of the EU havelarge natural resources.Enlargement will forexample triple the EUwolf population.
Deoffentliga medlen kommer inte atträcka till, utan man måste söka ytterligare medel från den privata sektornoch från utländska och internationellainstitutioner.
In all, 12 countries are negotiatingtheir adhesion to the Euro pfle an Union.
Just nu förhandlar tolv länder ominträde i EU.
The candidate countries mustraise their basic environmental standards in order to join the Union, butthis is no mean feat.
För att kunna bli medlemmar i unionen måste kandidatländerna höja sin grundläggande miljöstandard, men det är ingen enkeluppgift.
Some of themh ave made rapid and imp re s s i veprogress.
Några av dem har gjort snabba och imponerande framsteg.
Poland, for instance, used acombination of legislation and financial instruments to cut sulphur emissions by 50 % during the 1990s.But in some other places, progresshas been slow.
I Polenlyckades man till exempel minska svavelutsläppen med 50 % under 1990talet med hjälp av en kombination avlagstiftning och finansiella instrument.Men på andra ställen låter framstegenvänta på sig.
The Euro pfle an Commission has insisted that adopting EU laws on the environment(known as the acquis) is not anoptional extra, and argues that bybuilding the foundations for sustainable development at this stage, the
Kommissionen vidhålleratt miljölagstiftningen inte får betraktas som en frivillig lyx, och menar attländerna i Central- och Östeuropa kanundvika att upprepa västvärldens allvarligaste och dyraste miljömisstag omde lägger grunden för en hållbarutveckling redan i detta skede.
A study carried outon behalf of the EU in 2001revealed, for example, that better airquality could reduce the number ofp re m at u re deaths by betwe e n15000 and 34000, and cases ofchronic bronchitis by up to 180 000.The annual value of all the s eimprovements could amount to an
En undersökning som utfördes på EU:s initiativ2001 visade till exempel att renare luftskulle kunna minska antalet för tidigadödsfall med mellan 15 000 och 34 000 och fallen av kronisk luftrörskatarr med upp till 180 000.
estimated 12–69 000 million euro,or 80–410 euro per capita, and theoverall benefits of a cleaner environment will be felt not only in the candidate countries, but also in neighbouring States like Ukraine, Belarusand Russia.
Global tillämpning avförsiktighetsprincipen lig tillväxt i fattiga länder, och sedan1990 gör man miljöbedömningarinnan man beviljar EU-stöd.
The Biosafety Protocol(to the Biodiversity Convention), adoptedby 133 governments on29 January 2000, setsout minimum standardsfor cross-border trade inthe sensitive area of living modified organisms (LMOs),including seeds andplants.
Vid Världshandelsorganisationens (WTO)ministermöte i Doha i Qatar 2001 komman överens om att inleda en ny handelsrunda, och EU drev på frågan omatt ta med miljöfrågor i slutdeklarationen.
It means thatexporters must notifygovernments beforeshipping in LMOs thatmight be released intotheir environment, andit enables developingcountries to protecttheir biodiversity.
Medlemmarna kom överens omatt ge WTO:s kommitté för handel ochmiljö en särskild roll och bekräftadesitt engagemang för målet att uppnåen hållbar utveckling.
As economic globalisation shrinksthe planet, the growing need forenvironmental problems to be tackled at the international level is evident.
I och med den ekonomiska globaliseringen krymper avstånden på jordenoch det blir allt tydligare att det är påinternationell nivå som man måstegripa sig an miljöproblemen.
As one of the wealthiest areasof the world, the EU takes seriouslyits responsibility to assist developingcountries to pursue environmentallyfriendly growth, both through extensive direct funding of environmentalp rojects and programmes in th edeveloping world, and through participation in multilateral funds suchas the clean development mechanism of the Kyoto Protocol.
Som ettav världens rikaste områden är unionen ansvarig för att hjälpa utvecklingsländerna att uppnå en miljövänlig tillväxt. Detta ansvar tar man påallvar, både genom att ge omfattandedirekt stöd till miljöprojekt och miljöprogram i tredje världen och genomatt ge bidrag till multilaterala fonder,t.ex. mekanismen för miljöanpassadutveckling enligt Kyotoprotokollet.
The EU has campaigned hard tointegrate the environmental dimension into wider multilateral agreements. Trade and investment policiescan play a vital role in promotingenvironmentally friendly growth inpoorer countries, and EU aid hasbeen subject to enviro n m en ta lassessment since 1990.
Protokollet om biosäkerhet (som ingår i konventionen om biologisk mångfald)antogs av 133 regeringarden 29 januari 2000.Det innehåller standarder för gränsöverskridande handel inom det känsliga området levande modifieradeorganismer, bland annatfrön och växter.
At the ministerial meeting of the World Trade Organisation (WTO) in Doha, Qatarin 2001, where agreement wa sre a ched to launch a new tra d eround, the Union was the drivingforce in getting environmental issuesincluded in the final declaration.
Bestämmelserna innebäratt exportörerna måsteinformera myndigheternainnan de för in levandemodifierade organismersom kan släppas ut i miljön.
Themembers approved a special role forthe WTO’s Committee on Trade and Environment and reaffirmed theircommitment to the objective of sustainable development.
De gör det också möjligt för utvecklingsländerna attskydda sin biologiskamångfald.
The EU played a leading role in the 11th-hour negotiationsto secure a deal, takinga firm stand againstattempts to weaken therules by making themsubsidiary to World Trade Organisation agreements.
EU har ratificerat flera viktiga internationella fördrag och tagit täten i arbetet för att skydda jordens biologiskamångfald.
The protocol’s application of the ‘precautionaryprinciple’ broke newground in internationalenvironmental law.
EU anser att det internationella miljöarbetet måste stärkas, med en högrepolitisk profil och säkrare finansieringför FN:s miljöprogram.
The Union has ratified a number ofimportant international treaties, andhas taken a leading role in efforts top ro tect global biodive rs it y.
EU spelade en ledanderoll för att säkra ett avtalunder förhandlingarnaselfte timme.
Theseinclude the Rotterdam Conventionon ‘prior informed consent’(strengthening the rights of poorercountries to be protected from hazards), the Basel Convention, whichprevents rich countries from dumping their toxic waste in developingones, and the Bonn Convention onthe conservation of migra to ryspecies.
Man intogen fast hållning mot försöken att försvagabestämmelserna genomatt underordna dem WTO:s överenskommelser.Tillämpningen av försiktighetsprincipen iprotokollet är banbrytande i internationell miljörätt.
The EU believes that internationalgovernance of the environment mustbe strengthened, with a higher political profile and more secure fundingfor the UN Environment Programme(UNEP).
Vid förberedelserna inför FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling 2002 beslutade EU att försöka nå englobal överenskommelse om hållbarutveckling och att sträva efter attuppnå FN:s biståndsmål på 0,7 % av BNP så snart som möjligt.
In its preparations for the UN World Summit on Sustainable Deve l o p -
Handels- ochinvesteringsmönster kan spela enavgörande roll för att främja miljövän-
14 000 million euro in the Cohesion Fund. By 2000, the funds totalledone third of the EU budget.
Miljövårdens finansiering utgjorde fonderna en tredjedel av EU:sbudget.
Nationale n v i ro n m en tal authorities arei n vo lved in the development andmonitoring of all programmes.
De nationella miljömyndigheterna är med och utvecklar och övervakar alla programmen.
Fundsare increasingly used for environment improvement projects such ascleaning up coasts, harbours andr i five rs and re h a b i l i tating decaye dindustrial and urban areas.
Pengarnaanvänds i allt högre grad till projekt föratt förbättra miljön, t.ex. sanering avkuster, hamnar och floder och återställande av förfallna industri- ochtätortsområden.
The LIFE programme was set up in1992, and its third phase runs until2004.
Programmet Life inrättades 1992. Detbefinner sig nu i sin tredje fas sompågår till 2004.
It is devoted entirely to developing EU environmental policy, andhas three strands: LIFE-nature ,L IF Effi- en v i ronment and LIFE-th i rdcountries.
Programmet är heltoch hållet fokuserat på att utveckla EU:s miljöpolitik och det har tre delar:Life – natur, Life – miljö och Life – tredje land.
Funding to pro m o te susta in a b l edevelopment and care for the environment comes from a ra n ge ofsources within the EU.
Pengar för att främja hållbar utveckling och miljövård kommer från fleraolika källor inom EU.
The Structural Funds, for example, help to promotemore balanced socioeconomic development across the Member States,assisting the poorer regions of the Union. In 1994–99, the Structural Funds amounted to more th a n150 000 million euro, with a further
Via strukturfonderna vill man till exempel främja enjämnare socioekonomisk utveckling ialla medlemsländer genom att gebidrag till EU:s fattigare regioner.Dessa fonder uppgick under perioden1994–1999 till mer än 150 miljardereuro, med ytterligare 14 miljarder euroi Sammanhållningsfonden. År 2000
Former industrial sites around towns and cities often become run-down and barren when they fall out ofuse. The TORRE project in Emilia Romagna, Italy, is restoring an old quarrying area in Oriolo, where floraand fauna typical to the Romagnolo countryside have been destroyed by mining activities.
Före detta industriområden i städernas utkanter blir ofta övergivna och förfallna när de inte längre används.Inom projektet TORRE i Emilia Romagna i Italien håller man på att återställa ett gammalt gruvområde i Oriolo, där djur och växter som är typiska för landsbygdsområdet har utrotats på grund av gruvdriften.
The project, co-funded by the EU scheme LIFE-Environment until 2004, sets out to restore the natural biodiversity and create an attractive green area for local people and tourists.
Projektet får bidrag från EU-programmet Life – miljö fram till år 2004. Målet är att återskapa den naturligabiologiska mångfalden och skapa ett attraktivt grönt område för lokalbefolkning och turister.
An innovative environmentaleducation programme raises awareness and helps visitors to value their natural surroundings, with theassistance of conservation experts and scientists.
Genom ett innovativt miljöutbildningsprogram höjer man medvetandet och hjälper besökare att värdesätta sina naturligaomgivningar, med hjälp av naturvårdsexperter och forskare.
‘Alvar’ is the name of a type of habitat comprising hard limestone rock covered with a thin layer of soil,home to highly specialised and rare fauna and flora.
”Alvar” är namnet på en typ av område med hård kalksten täckt av ett tunt jordlager. Djur- och växtlivet utgörsav sällsynta och synnerligen specialiserade arter.
Alvar lands are found on the islands of Öland and Gotland, and in parts of Sweden and Estonia.
Alvar återfinns på öarna Öland och Gotland och i vissa delarav Sverige och Estland.
In 1996, a LIFE-Nature-backed project to protect and restorethe Stora Alvaret got under way.
Ett Life – natur-projekt för att skydda och återställa naturen på Stora Alvaret sattesigång 1996.
It involved clearing the invading overgrowth and erecting fences aroundlarge areas so that the traditional grazing could be re-established by local farmers.
Det omfattade bland annat åtgärder för att rensa bort den vildvuxna vegetationen och sätta uppstaket runt stora områden så att traditionell boskapsskötsel kunde återupptas av lokala bönder.
The project not onlycontributed to the conservation of nature but also to the preservation of traditional agricultural practices,employment and culture.
Projektet harinte bara bidragit till att bevara naturen, utan även till att bevara traditionella jordbruksmetoder, sysselsättning och kultur.
Under LIFE, the Union co-financesprojects to safeguard the environment in all Member States.
Genom Lifeprogrammet bidrar EU tillfinansieringen av projekt för att skyddamiljön i alla medlemsländerna.
The European Investment Bank (EIB)provides long-term loans for projectsdesigned to safeguard the environment, covering up to 50 % of investment costs.
Långsiktiga lån som täcker upp till 50 % av investeringskostnaderna förmiljöskyddsprojekt kan beviljas av Europeiska investeringsbanken.
In the 1990s, millions ofeuro were loaned to water management, waste treatment and urbanre n ewal schemes.
Under1990-talet beviljades lån på miljontalseuro för att finansiera program för vattenförvaltning, avfallsbehandling ochstadssanering.
Loans are alsoavailable for projects in neighbouring areas, such as the Mediterraneanbasin, as well as the central andeastern European countries.
Banken kan också gelån till projekt i EU:s grannländer, t.ex.Medelhavsområdet och länderna i Central- och Östeuropa.
Transparency through good governance
Insyn genom god förvaltning
Agency gets the facts
Miljöbyrån samlar fakta
Member State governments agree EU laws, so there is no excuse forfailing to act on them.
Det är medlemsländerna själva somantar EU-bestämmelserna, så de haringen ursäkt för att inte följa dem.
The full implementation of existing directives is ast ra tegic priority within the EU’ss i x th environment action programme.
Ensak som betonas starkt i EU:s sjättemiljöhandlingsprogram är att de gällande direktiven måste följas i praktiken.
Sadly, many cases of noncompliance – a high proportion ofthe total covering all legislation –c on c e rn enviro n m en tal measures .The Commission has the power tol a un ch infringement pro c ed u re sagainst Member States and if neces-s a ry take them to the Euro pfle an C o u rt of Justice, although th i sprocess can be lengthy.
Tyvärr är det vanligt att medlemsländerna brister med att införabestämmelserna, och just inom miljöområdet är detta särskilt vanligt.Kommissionen har befogenhet att inleda så kallade överträdelseförfarandenmot medlemsländerna och vid behovställa dem inför EG-domstolen, ävenom detta kan vara en långdragen process.
Over recent years, the EU has madeprogress in introducing greater transparency and involving citizens morein decision-making.
Under de senaste åren har EU gjortframsteg med att införa bättre möjligheter till insyn och göra medborgarnamer delaktiga i beslutsfattandet.
In 2001, the Commission’s White Paper on goodgovernance noted that many peoplewere becoming alienated and losingconfidence in the EU’s complex system of administration, seeing the Union as at once remote and yet toointrusive.
Ikommissionens vitbok från 2001 omstyrelseformerna i EU konstateradesdet att många människor känner sigfrämmande och saknar förtroende för EU:s komplexa förvaltningssystem. Deuppfattar unionen som något avlägset,men tycker samtidigt att den ingriperalltför mycket.
The White Paper called forb e t ter consultation and dialogue,underpinned by the five principles ofopenness, participation, accountability, effectiveness and coherence.
I vitboken efterlystesbättre samråd och dialog, grundat påde fem principerna om öppenhet, deltagande, redovisningsskyldighet, effektivitet och sammanhang.
Notonly is open consultation the key tofinding the right policy; in environmental fields it is also crucial toputting that policy into practice atthe grass-roots level where it makes adifference.
Öppna samråd är nödvändiga inte bara för attutarbeta rätt politik – på miljöområdetär de också avgörande för att genomföra strategier på gräsrotsnivån, där deverkliga förändringarna kan ske.
The number of formal complaints onenvironmental matters giving rise toinfringement proceedings grew from162 in 1996 to 450 in 1999.
År 1996 inlämnades 162 klagomålsom ledde till överträdelseförfarandenpå miljöområdet. Tre år senare hadeantalet ökat till 450 stycken.
Andm o re decisions are taken by the Eu ropean courts each ye a r.
Och förvarje år fattas det allt fler beslut i domstolen.
In1992–94 there were 33 decisions,rising to 56 in 1995–97 and 57 inthe two years 1998 and 1999.
Under perioden 1992–1994avkunnades 33 domar, och antaletökade till 56 under perioden1995–1997 och 57 under de två åren1998 och 1999.
The European Environment Agency plays acrucial role in gathering information.
Europeiska miljöbyrån har enviktig roll när detgäller att samlainformation.
Gre ate rt ra n s p a rency is a powerful too l ,enabling European citizens to putpressure on their leaders.
Det finns emellertid andra alternativän den juridiska vägen för att förmåregeringarna att uppfylla sina skyldigheter.
The EU haspledged to publish an up-to-datei mp l e m en tation score b o a rd toenable the public to measure eachg ove rnment’s re c o rd.
Bättre insyn är ett kraftfulltinstrument som gör att de europeiskamedborgarna kan utöva påtryckningarpå sina folkvalda.
A ‘name,shame, and fame’ strategy aims topublicise positive examples andencourage States that are successfulin implementing laws, while embarrassing administrations that are slowto act.
EU har lovat attpublicera aktuella listor över situationen så att allmänheten kan jämföraregeringarnas resultat. ”Ris- och rosstrategin” går ut på att offentliggöragoda exempel för att uppmuntra demedlemsländer som inför lagstiftningen i tid och ställa de andra i skamvrån.
Young people
Barn och ungdom
The EU partnership with stakeholders
EU:s partnerskap med intressenterna
European Commissioner Margot Wallström and Natalia Kyrkopoulou.
Kommissionsledamot Margot Wallström och Natalia Kyrkopoulou.
The sixth environment action programme emphasises the need forpartnerships, harnessing the supportof all interest groups in achievingcontinuous improvements in th eenvironment and the quality of life.
Arbetet för att nå ut till Europas medborgare måste inkludera barn och ungdomar.
Actions to reach EU citizens mustinclude young people.
Europas 90 miljoner barn börinte betraktas som enbart offer fördagens miljö.
Europe’s 90million children should not be seenjust as victims of today’s environment.
Den unga generationenbryr sig om situationen på jorden ochvill kunna förändra.
The younger generation has anatural concern about the state ofthe planet and wants to be able tomake a difference.
I det sjätte miljöhandlingsprogrammetbetonar man vikten av partnerskapoch av att försöka få stöd från allaintressegrupper för att uppnå löpandeförbättringar av miljön och livskvaliteten.
The EU has pledged to listen more towhat young people have to say.
EU har lovat att lyssna mer på ungdomarnas åsikter.
Newinitiatives include an environmentalwebsite for 12–18-year-olds, and ataskforce entitled EYE (environment,youth and education), to monitordevelopments and help children tounderstand the issues.
Bland de nya initiativen märks bland annat en miljöwebbplats för ungdomar mellan 12 och 18år och gruppen EYE – Environment,Youth and Education (miljö, ungdomoch utbildning), som skall bevakautvecklingen och göra det lättare förbarn att förstå frågorna.