natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the long run, all the languages would have their speakers, albeit in a very uneven, but still significant way.And, in particular, in a lasting way.
Mot bakgrund av de här principerna har vi eftersträvat en lösning som är både ambitiös och realistisk.
One of the big advantages of the approach we propose is that every European language would have a special place in the bilateral exchanges with all European partners, that none would be condemned to disappearance, none would be reduced to the status of local dialect.
Den är ambitiös därför att målet inte är att ”skjuta upp det oundvikliga”, utan tvärtom att införa den språkliga mångfalden i européerna vardagsliv – bland medborgare och institutioner.
Accordingly, the native speakers of that language, however few they may be, would no longer have to feel belittled, excluded or overwhelmed.
Och ambitiös också därför att det inte bara rör sig om ett arrangemang som inte sätter käppar i hjulet för den europeiska integrationen, utan som gör det möjligt att ta avgörande steg i riktning mot en europeisk integration.
People cannot be expected to be wholeheartedly behind Europe unless they feel that their specific culture, and primarily their language, is fully respected and that the integration of their country in the European Union contributes to the flourishing of their language and culture rather than marginalising them.
Under våra överläggningar har vi hela tiden försökt tänka på att våra funderingar vore meningslösa om de inte leder fram till förslag som kan tillämpas i praktiken.
Languages are not interchangeable, none is dispensable, none is superfluous.
Det finns naturligtvis inga enkla lösningar på sådana här komplicerade problem, men det är viktigt att formulera ett mål.
True to the ideals which give modern Europe its raison d’être, the approach we advocate should also have an impact on the quality of life of the citizens of Europe, on the quality of relationships between the European nations, on the relations of our continent with the rest of the world, on the harmonious coexistence of cultures in our societies, on the smooth running of the Community institutions, and, more generally, on the pursuit and consolidation of European integration.
A – De bilaterala förbindelserna mellan befolkningarna i EU bör framför allt bedrivas på de språk som talas i respektive land, inte på ett tredje språk.
For the people of Europe, old and young alike, intensive and in-depth knowledge of a language and all the culture that it transmits is a major factor of fulfilment. lment.
Detta innebär att för vart och ett av EU:s språk bör det finnas en ganska stor grupp människor i varje EU-land att kommunicera med som alla är både kompetenta och mycket motiverade.
In a civilisation in which communication is becoming so important and in which there is an increasing amount of free time, to add to one’s existence this exploration of another linguistic and cultural universe can only bring enormous professional, intellectual and emotional satisfactions.
Antalet sådana personer är naturligtvis beroende av språken, men överallt bör det finnas tillräcklig många för att de ska kunna hantera alla aspekter – ekonomiska, politiska, etc. – av det bilaterala utbytet mellan de två länderna.
Without a special effort to promote, from the very earliest age, the intensive learning of an additional language, the advantage which English speakers today have would rapidly become eroded, and the globalisation of their mother tongue would have an adverse effect on their competitiveness at both individual and collective levels.
B – För att sådana grupper ska kunna utbildas bör EU förespråka idén om ett personligt adoptivspråk.
This paradoxical pattern of events was stressed in no uncertain terms in a recent study commissioned by the British Council.1.It might perhaps be worth stressing here that some Europeans should obviously choose English as their personal adoptive language, following the example of Joseph Conrad who was of Polish mother tongue, had French as a language of international communication, and became one of the greatest writers of the English language.
Med det begreppet menar vi att alla européer bör uppmuntras att fritt välja ett särskilt språk som skiljer sig från deras modersmål och också skiljer sig från det gängse språket för internationell kommunikation.
It is important for English to retain and consolidate the eminent place it holds as a language of culture rather than being straitjacketed in the role of instrument of global communication, a flattering but detractive role, and one which is potentially a factor of impoverishment.
Vår tanke är att det personliga adoptivspråket inte ska vara ett andra främmande språk, utan på sätt och vis bli ett andra modersmål.
By underlining the bilateral nature of linguistic relations between the different countries, our approach should have a positive impact on the quality of relations between Europeans, individuals and peoples alike.
I samband med inlärningen ska man också sätta sig in i förhållandena i det land, eller de länder, där språket talas, och stifta bekantskap med litteraturen, kulturen, samhället och den historia som är förbunden mer språket och de människor som talar det.
We feel that this policy would be considerably enhanced if everyone could express themselves in a language they are perfectly fl uent in, either their own or that of their partner, rather than, as so often happens nowadays, through the medium of a third language in which they lack that fluency.
Med den här arbetsmodellen skulle vi vilja minska rivaliteten mellan engelskan och andra språk, en rivalitet som påverkar engelskan negativt och försvagar de övriga språken.
If we are to reverse this seemingly inexorable trend we have to make a clean break with the traditional logic behind language learning, by making a clear distinction between the two choices to be made, one depending on the international status of a language, and the other, that of the personal adoptive language, based on completely different criteria which are very varied and very subjective. By allowing people not to have to choose between utilitarian considerations and cultural affinity, we would restore a powerful motivation to learn every European language, which might be that of a distant country, but could just as well be that of the neighbour.
Genom att göra tydlig åtskillnad mellan ett språk för internationell kommunikation och ett personligt adoptivspråk skulle européerna stimuleras att fatta två skilda beslut när de väljer språk – det ena beslutet skulle styras av behovet att kommunicera med så många som möjligt, det andra skulle styras av en rad personliga motiv som är kopplade till individens tillvaro, familjeband, yrkesintresse, kulturella preferenser, intellektuell nyfikenhet etc. Inför båda dessa beslut bör valmöjligheterna vara så stora som möjligt.
For relations between Europe and the rest of the world the advantages of such an approach would be just as great.
När det gäller internationell kommunikation är vi väl medvetna om att de flesta människor idag skulle välja engelska.
While it is likely that most of our fellow citizens would select as their personal adoptive language that of another country of the European Union, it is also likely that many of them would opt for languages from other continents, ideally the languages of the big Asian countries which have become major economic partners.
Men vissa bör kunna välja franska, spanska, portugisiska, mandarin eller andra språk.
Our group long pondered the problem of preventing cultural diversity from having a negative impact on harmonious coexistence within European societies.
När det gäller det personliga adoptivspråket skulle valet vara praktiskt taget obegränsat.
Immigration is occupying an ever bigger place in the political, economic, social and intellectual life of our continent.
Givetvis skulle många EU-medborgare välja något av de stora språk som har spelat en viktig roll i kontinentens historia – de språkens tillbakagång kan på så sätt bromsas upp och de skulle gå mot en ny blomstring.
We could say in this regard what we said on the subject of European diversity in general, i.e. that it is simultaneously a source of enrichment but also a source of tension, and that a wise policy is one which while recognising the full complexity of the issue would endeavour to make the utmost of the advantages and play down the drawbacks.
Samtidigt skulle språk som är mindre spridda, även små minoritetsspråk, kunna få en ny storhetstid.
We feel that the approach we are proposing to manage linguistic diversity could contribute significantly to this twofold objective.For immigrants, the personal adoptive language should in the normal run of events be that of the country in which they have chosen to live.
Logiken bakom en politik för ett personligt adoptivspråk kräver ju att man väljer det språket på samma sätt som man väljer sitt yrke.
A thorough knowledge of the national language and the culture it carries with it is essential if they are to integrate into the host society and play their part in economic, social, intellectual, artistic and political life.
Om en person behärskar ett relativt sällsynt språk innebär det en ytterligare fördel, som kan jämföras med specialisering inom spetsteknologin.
A sense of belonging, in the religious and linguistic sense, is patently one of the most powerful components of identity.
I det långa loppet skulle befolkningen vara uppdelad mellan alla språken – säkerligen med en stor obalans åt det ena eller andra hållet, men likväl i betydande grad.
But the two facets function differently and sometimes vie with one another.
Modellen är hållbar.
Belonging in the religious sense is exclusive, belonging in the linguistic sense is not. We believe that it is healthy to dissociate these two powerful factors of identity, to develop linguistic and cultural belonging, not at the expense of religion but at the expense of identity-oriented use of religion, and could help to reduce tension in our European societies as in the rest of the world.Just as immigrants would be encouraged to fully adopt the language of the host country and the culture it carries, it would be fair and useful for the immigrants’ languages of identity to also be part of the languages which Europeans themselves would be encouraged to adopt.
En av de viktigaste effekterna av den arbetsmodell vi föreslår är att samtliga EU-språk skulle åtnjuta en privilegierad ställning i de bilaterala utbytena mellan samtliga EU-länder, att inget av språken skulle vara dömt att försvinna, och inget skulle reduceras till ställning som lokal dialekt.
We have to gradually get out of this one-way relationship in which people from elsewhere are getting better and better at learning European languages, while very few Europeans take the trouble to learn the languages of the immigrants.
De människor som talar språket behöver inte vara många, men de skulle aldrig mer behöva känna sig underskattade, utestängda eller omringade av andra språk.
The latter need to feel that their languages, their literature, their cultures are known and appreciated by the societies in which they live, and we feel that the approach based on the « personal adoptive language» could help to dispel this malaise.
Om man ignorerar ett språk riskerar man att de människor som talar det blir avogt inställda till EU-tanken. Det europeiska samarbetet kommer aldrig att få helhjärtat stöd från medborgarna om
Our reflection group did not set out expressly to examine the effects of language diversity on the functioning of the Community institutions.
de inte känner att deras specifika kultur, och först och främst deras språk, respekteras och att deras integration i EU bidrar till att språket och kulturen inte alls åsidosätts, utan får möjligheter att utvecklas.
However, we feel that by stressing the bilateral language-to-language relations, the approach we advocate could help to rationalise the management of language diversity within the Union, including as regards the day-to-day running of the institutions.
Så många kriser, både i och utanför Europa, beror på att ett samhälle eller en befolkning under en period i det förflutna har känt att deras språk har förlöjligats.
Any number of twinning operations between towns, districts and even villages, as well as between teaching establishments, sports associations, between publishers, etc. could also be envisaged.Each of these bilateral organisations would focus its efforts on strengthening the links between the speakers of the two languages it is seeking to pair up.
Vi måste förhindra att sådana känslor får fotfäste i framtiden och äventyrar den europeiska sammanhållningen. Alla språk har vuxit fram ur en unik historia, alla språk bär på minnen, ett litterärt arv, en särskild kompetens – och de ligger alla till grund för en kulturell identitet.
Needless to say, every country in the Union should also have similar structures reaching out with the same commitment to all the other countries.
De är inte utbytbara sinsemellan, vi kan inte klara oss utan något av dem, inget språk är ”överflödigt”.
The outcome sought would be to achieve a sort of “network” covering the whole of Europe and which would strengthen the sense of community while leaving each one’s sense of identity intact.In this picture, the role of the Community institutions would be to help to design the general frameworkwithin which these bilateral linguistic relations would be established where they do not at present exist, and if need be to harmonise them; to centralise information on each « language pair », particularly in order to extend the advantage of one party’s experience to the other and generalise the methods which produce results, while at the same time cautioning against those which fail to live up to expectations.
Att bevara alla våra nedärvda språk, inklusive latin och gammalgrekiska, och att främja deras spridning, även de minsta minoritetsspråken, är en oundgänglig del av tanken på ett fredens, kulturens och välståndets Europa för alla.
In some cases, particularly that of relations between two essentially minority languages, the Community institutions could provide financial assistance for teaching and teacher training programmes, school and university exchanges, translation, etc. We nevertheless think that generally speaking this assistance should be phased down once the system is run in, gets up to speed and becomes self-sustaining.
Vår modell är trogen de ideal som utgör grunden för det moderna EU, och därför bör den också få märkbara positiva effekter på medborgarnas livskvalitet, på förbindelserna mellan de europeiska nationerna, kontinentens förbindelser med resten av världen, kulturernas harmoniska samexistens i våra samhällen, EU-
We have not in this report sought to list the measures to be taken to implement the approach we advocate.
institutionernas verksamhet, och, mer generellt, på den europeiska integrationens vidareutveckling.
There is no doubt that by wanting everyone to be encouraged to freely choose their personal adoptive
1 – För alla EU-medborgare, unga som gamla, kommer en intensiv och fördjupad inlärning av ett språk och hela den kultur som det rymmer att bli en källa till stor personlig tillfredsställelse.
A language we are asserting a principle which cannot be followed up instantaneously in every town, every village and for every language.
I ett samhälle där kommunikation har så stor betydelse och fritiden har fått allt större utrymme kommer möjligheten att utforska ett nytt språkligt och kulturellt universum vara utomordentligt berikande för alla, både i yrkeslivet, på det intellektuella planet och i den privata sfären.
As always with such principles, the point of ours is to mark out a path, to set an objective towards which we work as best we can.
Vidare kommer kunskaperna i ett personligt adoptivspråk och kunskaperna om regionen där det talas att leda till en öppnare syn på världen, och stärka känslan av tillhörighet till EU.
The important idea here is that it is not only “at the top “ that the two or three foreign languages a person might have the opportunity of learning should be determined; this decision should be taken at “grassroots” level, i.e. in schools and also, increasingly, by the citizens themselves.
Inte på bekostnad av den nationella identiteten och den ursprungliga kulturtillhörigheten, utan hand i hand med dessa.
One of the advantages of our approach is that it does not, in order to be put into practice, need to
I umgänget med personer som talar det personliga adoptivspråket kommer en EU-medborgare helt naturligt att berätta om sitt eget land och sin egen kultur.
B wait for the national or Community decision makers to decide.
Ur karriärsynpunkt tyder allt på att kunskaper i engelska i framtiden blir mer och mer nödvändiga – men också att de inte längre är tillräckliga.
Everyone can decide to choose their personal adoptive language; every country, every town, every municipality, every company, every teaching establishment, can take appropriate initiatives.A school, for instance, could decide to introduce into its syllabus an “unexpected” language, which is distinctive and is not among those usually taught.
Om det i vissa branscher är obligatoriskt att man talar ett visst språk, ger det inte en arbetssökande någon särskild fördel att ta med kunskaper i det språket i sin meritförteckning, eftersom alla
The teaching of a wide range of foreign languages in countries which have no tradition of doing so can
andra sökande också kan det.
There is no doubt that the free choice of a personal adoptive language cannot always be made on a
Så är det redan idag, och i framtiden kommer det att bli ännu vanligare.
But the benefit accrued during the early years will remain and will often have paved the way in the mindset for the learning of another language.
För att man ska skilja sig från mängden i arbetslivet måste man därför hitta sin egen nisch.
Moreover, the personal adoptive language need not always be chosen during childhood.
I det perspektivet kommer alla att behöva ytterligare ett språk, ett personligt språk, som är mindre vanligt än engelska och samtidigt skiljer sig från det man redan har gemensamt med sin landsmän.
The choice can be taken at any age, including retirement, which today offers tens of millions of Europeans the prospect of a long period of free time which they could usefully fill with enthusiastic engagement with another language, another country, another people, another culture.
För de européer vars språk har en dominerande ställning i världen, och då tänker vi först och främst på britter och irländare, är det förmodligen ännu viktigare att tillägna sig ett personligt adoptivspråk än det är för andra, eftersom de i mycket högre utsträckning än andra kan frestas att stänga in sig i en enspråkig värld.
This process will be doubly pedagogical, entailing the need to patiently get the message across concerning the bilateral approach to language relations and the concept of personal adoptive language, and thereafter to get to grips with the practicalities of what it implies, particularly in the area of teaching.
Om man inte redan från tidig barndom gör en intensiv insats för att ge barnen ett extra språk kommer den fördel de engelskspråkiga har idag snabbt att försvinna, och globaliseringen av deras modersmål kommer att få negativa effekter på såväl deras individuella som kollektiva konkurrenskraft.
This would be a major project for Europe but we are convinced that it is essential to commit ourselves to it without delay and that its material and moral outcomes will amply justify the efforts made. To come back specifically to questions put to our reflexion group, our response is clear : judicious and imaginative management of linguistic diversity can indeed boost European integration, promote citizenship and the feeling of belonging to the European Union.
Denna paradoxala utveckling understryks i en undersökning som nyligen gjordes på begäran av British Council.1Det kan vara på sin plats att påpeka att det naturligtvis vore önskvärt att vissa européer väljer engelska som personligt adoptivspråk – som exempel kan nämnas Joseph Conrad, som hade polska som modersmål, franska som internationellt kommunikationsspråk och som blev en av de främsta engelskspråkiga författarna.
It can also contribute significantly to the dialogue between cultures and their harmonious coexistence, both in relation to the rest of the world and within our own societies.
Vi anser att det är viktigt att engelskan bevarar och befäster den framstående plats den förtjänar som kulturbärande språk,
EAC_C5_Rapport_gr_intello_interi16 16
Den strategi vi föreslår borde främja en sådan utveckling.
EAC_C5_Rapport_gr_intello_interi16 16
Det kan i förlängningen även skapa våld.
THE EUROPEAN QUALIFICATIONS FRAMEWORK FOR LIFELONG LEARNING
DEN EUROPEISKA REFERENSRAMEN FÖR KVALIFIKATIONER FÖR LIVSLÅNGT LÄRANDE
DESCRIPTORS DEFINING LEVELS IN THE EUROPEAN QUALIFICATIONS FRAMEWORK EQF
DESKRIPTORER FÖR ATT DEFINIERA NIVÅERNA I DEN EUROPEISKA REFERENSRAMEN FÖR KVALIFIKATIONER
In the context of EQF, competence is described in terms of responsibility and autonomy.
Inom ramen för den europeiska referensramen för kvalikationer beskrivs kunskaper som teoretiska eller faktabaserade
In the context of EQF, knowledge is described as theoretical and/or factual.
Inom ramen för den europeiska referensramen för kvalikationer uttrycks kompetens i ansvar och självständighet
In the context of EQF, skills are described as cognitive (involving the use of logical, intuitive and creative thinking) and practical (involving manual dexterity and the use of methods, materials, tools and instruments).
Inom ramen för den europeiska referensramen för kvalikationer beskrivs färdigheter som kognitiva (som inbegriper användning av logiskt, intuitivt och kreativt tänkande) och praktiska (som inbegriper manuell skicklighet och användningen av metoder, material, verktyg och redskap)
> basic general knowledge
> Grundläggande allmänna kunska-
> basic skills required to carry out
> Grundläggande färdigheter för att
> work or study under direct supervi-
> Arbete eller studier under direkt
The learning outcomes relevant to Level 1 are simple tasks sion in a structured context
Resultat av lärande av betydelse för nivå 1 per utföra enkla uppgifter övervakning i ett strukturerat sammanhang
> basic factual knowledge of a eld of
> Grundläggande faktabaserade kun-
> basic cognitive and practical skills
> Grundläggande kognitiva och prak-
> work or study under supervision
> Arbete eller studier under övervak-
The learning outcomes relevant to Level 2 are work or study with some autonomy required to use relevant information in order to carry out tasks and to solve routine problems using simple rules and tools
Resultat av lärande av betydelse för nivå 2 ning, med viss självständighet skaper inom ett arbets eller studieområde
> knowledge of facts, principles, pro-
> Kunskaper vad gäller fakta, prin-
> a range of cognitive and practical
> En rad kognitiva och praktiska fär-
> take responsibility for completion of
> Ta ansvaret för fullgörandet av ar-
The learning outcomes relevant to Level 3 are tasks in work or study cesses and general concepts, in a eld of work or study
Resultat av lärande av betydelse för nivå 3 bets eller studieuppgifter
> adapt own behaviour to circum- stances in solving problems skills required to accomplish tasks and solve problems by selecting and applying basic methods, tools, materials and information
> Anpassa det egna beteendet till ciper, processer och allmänna begrepp inom ett arbets- eller studieområde omständigheterna vid problemlösning
V E L 3 L E
Å 3 N IV digheter som behövs för att utföra uppgifter och lösa problem genom att välja ut och tillämpa grundläggande metoder, verktyg, material och information
> factual and theoretical knowledge
> Faktabaserade och teoretiska kun-
> exercise self-management within
> Utöva egenledning inom riktlinjer-