natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Interventions inside these regions in pursuit of theEESwill take place in the context of the national programmes financed by theESF, with an appropriate earmarking of ESF resources to ensure that the profile for phasing in is fully respected, ERDF and ESF combined.
Kommissionen föreslår att de åtgärder inom dessa regioner som utgår från EES:s mål skall vidtas inom ramen för de nationella programmen som är finansierade av ESF.
The contribution of each Fund in the regions concerned would follow, on average, the same proportions as in the current multi-fund programmes.
ESF:s resurser skulle i så fall öronmärkas för att garantera att stödens inledningsfas, både vad gäller ERUF och ESF, respekteras.
For the distribution of the financial resources among Member States, the Commission proposes to apply the method based on objective criteria used at the time of the Berlin Council (1999) for the “convergence” priority, taking into account the need for fairness
Kommissionen föreslår att man för fördelningen av ekonomiska resurser mellan medlemsländerna tilllämpar metoden som utgår från objektiva kriterier och som användes på Europeiska rådets möte i Berlin (1999) för konvergensprioriteringen.
“Regional competitiveness and employment” priority Regional competitiveness strand
Prioriteringar för “regional konkurrenskraft och sysselsättning” Området för regional konkurrenskraft
Innovation and the knowledgeeconomy
Innovation och den kunskapsbaserade ekonomin ‚ Produktiva investeringar; ‚ Utveckling av lokal potential, bland annat: o Tjänster till företag o Främja innovation och FoU ‚
• Promoting innovation and R & D, inter alia, by reinforcing the links of SMEs with the knowledge base, supporting networks and clusters, and enhancing SMEs access to advanced technologies and innovation business services.
Främja innovation och FoU, bland annat genom att stärka banden mellan små och medelstora företag och kunskapsbasen, stödja nätverk och samarbetsgrupper, eller ge små och medelstora företag bättre tillgång till affärstjänster för avancerad teknologi och innovation.
• Promoting entrepreneurship, by, inter alia, supporting the creation of new firms from universities and existing firms, or setting up new financial instruments and incubating facilities.
Främja entreprenörskap, bland annat genom att uppmuntra nyföretagande från/inom universitet och redan etablerade företag, eller skapa nya ekonomiska/finansiella instrument /verktyg och utveckla nya tjänster.
• Tourism and cultural investment
Direktstöd till investeringar Lokal infrastruktur Informationssamhället Investeringar i turism och kultur
Accessibility and services of general economic interest
Tillgänglighet och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse
• Secondary networks, inter alia, road connections to TEN-transport, but also regional train junctions, airports and harbours or multimodal platforms, regional and local inland waterways, rail sections ensuring radial connections to main rail lines.
Sekundära nätverk, bland annat vägförbindelser till TEN-transport, men även regionala tågförbindelser, flygplatser, hamnar eller kombinationer av färdmedel, regionala och lokala inre vattenvägar och järnvägssträckor som garanterar flera förbindelser med huvudlinjerna.
• Secondary networks;
Sekundära nätverk;
• Information society, inter alia equitable access and use of broadband ICT networks and services; the promotionof SME access to ICT.
Informationssamhället, bland annat lika tillgång till och användning av bredband, nätverk och tjänster inom informations- och kommunikationsteknologi och att hjälpa små och medelstora företag att få tillgång till informations- och kommunikationsteknologi.
Environment and risk prevention
Miljö och riskförebyggande åtgärder ‚ Hjälpa medlemsländer att anpassa sig fullstän-
• Helping Member States to achieve full compliancewith the body of EU law
‚ digt till EU:s regelverk
• Investment in infrastructure linked to Natura 2000 contributing to sustainable economic development
Investeringar i infrastruktur knuten till Natura 2000 och bidra till en hållbar ekonomisk utveckling
• Supporting the development of eco-industries
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING xl
• Supporting measures to prevent natural and technological risks
Återställa försummade före detta industriområden
• Favouring cleaner methods of transport
Stödja åtgärder för att förebygga naturbetinga-
• Energy efficiency
Främja hållbar kollektivtrafik i städer
0 • Development and use of renewable energy
‚ ‚ ‚ de och teknologiska risker Gynna miljövänligare transportmedel Effektiv energi Utveckling och bruk av förnybar energi
• Development and use of renewable energy
Utveckling och bruk av förnybar energi
Reinforcing the institutional capacity of national and regional administration in managing the Structural Funds and the Cohesion Fund
Stärka nationella och regionala administrationers institutionella kapacitet att förvalta strukturfonderna och Sammanhållningsfonden
"Regional competitiveness and employment" priority Employment strand
"Regional konkurrenskraft och sysselsättning", prioritet sysselsättning
Adaptability of workers
Yrkesverksammas anpassningsförmåga
Education, employment and social support systems
Utbildning, sysselsättning och sociala stödsystem ‚ Stärka arbetsmarknadsinstitut
• Enhancement of lifelong learning strategies, notablybypublic authorities and social partners
Förbättra strategier för livslångt lärande, bland annat med offentliga myndigheter och arbetsmarknadsparter.
• Development of education and training systems
Utveckla utbildnings- och fortbildningssystem
• In-company training for the adaptability of workers
Intern fortbildning på företag för att stärka yrkesverksammas anpassningsförmåga.
• Development of social and care services
Utveckla social- och vårdtjänster
Human capital and labour supply
Humankapital och arbetstillgång
• Initial and continuing training measures
Initiala och fortgående utbildningsåtgärder
• Active labourmarket measures to ensure access to the labourmarket for all
Aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att garantera att alla skall få tillgång till arbetsmarknaden Stödåtgärder för social sammanhållning
• Measures to increase the employment potential, equal access and inclusion of people with disabilities, migrants, ethnic minorities
Åtgärder för att öka sysselsättningspotentialen, skapa lika tillgång till arbetsmarknaden och integrera människor med handikapp, invandrare och etniska minoriteter
Adaptation of public administration to change through administrative and capacity building
Förbättra den offentliga administrationens förmåga att anpassa sig till förändringar genom att stärka den administrativa kapaciteten
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING xli
Instruments and objectives
Instrument och mål
0 0 Cohesion Fund
Sammanhållningsfonden
EAGGF-Guidance
EUGFJ:s utvecklingssektion
• national level: European Employment Strategy
ERUF nationell nivå: europeiska sysselsättningsstrategin
Objective 1
Landsbygdsutveckling och omstrukturering av fiskesektorn utanför mål 1
9 objectives
9 mål
3 objectives
3 mål
European Commission, Building our common future: policy challenges and budgetary means of the enlarged Union, 2007-2013 COM(2004)101 COM(2003)34 final of 30.1.2003, p.4.
Europeiska kommissionen, Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, KOM(2004)101 KOM(2003)34 slutlig av den 30 januari 2003, s.4.
Strictly defined at the NUTS2 level.
Definierade som NUTS 2.
Measured in purchasing power parities and calculated on the basis of the Community figures for the last three years available at the moment the decision is taken.
Mätt i köpkraftsparitet och beräknad utifrån de siffror som finns att tillgå i gemenskapen under de tre år som föregår beslutet.
Each of these Funds would have at its disposal resources to finance technical assistance.
Alla dessa fonder skulle i så fall ha tillgång till resurser för att finansiera tekniskt stöd.
Defined at NUTS1 or NUTS2 depending on the institutional system of eachMember State COM(2003)34 final of 30.1.2003, p.27.
Definierade som NUTS 1 eller NUTS 2 beroende på varje medlemslands institutionella system. KOM(2003)34 slutlig av den 30 januari 2003, s.26.
Only maritime borders proposed by Member Stateswould be eligible.
Endast havsgränser som föreslagits av medlemsländerna skulle vara stödberättigade.
Council Regulation (EC, Euratom), 1605/2002 of 25 June 2002.
Rådets förordning (EG, Euratom), nr 1605/2002 av den 25 juni 2002. Räntor som skall betalas av förvaltningsmyndigheten eller slutmottagaren av stödet.
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING xlii
Part1—Cohesion,competitiveness,employmentandgrowth – Situation and trends
Del1– Sammanhållning,konkurrenskraft,sysselsättningochtillväxt–Rådandesituationochtendenser
0 0 Table of contents
Innehållsförteckning
Economic and social cohesion
Ekonomisk och social sammanhållning..........................................................................................2
Territorial cohesion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Territoriell sammanhållning..........................................................................................................27
Factors determining growth, employment and competitiveness. . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
Faktorer som avgör tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft...................................................36
0 0 secondly, the extent of disparities between regions in the EU15 and how this has changed over the past decade or so, with particular focus on the Objective 1 regions receiving Structural Fund support; thirdly, economic developments in the accession countries over the recent past and the way that economic performance has varied across regions within these countries; fourthly, the growth rates they require to converge towards the income levels in the present EU withina reasonable period of time; and fifthly, the implications of an ageing population.
Som tredje punkt studeras den senaste tidens ekonomiska utveckling i anslutningsländerna, samt hur ekonomisk prestation har varierat mellan regioner i dessa länder. För det fjärde, studeras vilken tillväxttakt som krävs för att dessa länder skall närma sig inkomstnivåerna i det nuvarande EU inom en rimlig tidsperiod och som femte punkt tas konsekvenserna av en åldrande befolkning upp.
It then goes on to consider two aspects of social cohesion, unemployment and low income levels across the EU.
Därefter behandlas två aspekter av social sammanhållning, arbetslöshet och låga inkomstnivåer inom EU.
Disparities in income and employment in the European Union have narrowed over the past decade and, most especially, since themid-1990s.
Skillnader i inkomst och sysselsättning i Europeiska unionen har minskat under det senaste årtiondet, i synnerhet sedan mitten av 1990talet.
This is the case in terms of disparities both betweencountries and between regions.
Detta gäller skillnaderna mellan både länder och regioner.
At the same time, productivity in the least prosperous parts of the Union has risen relatively to that elsewhere, implying an improvement in their competitiveness.
Samtidigt har produktiviteten i de minst gynnade delarna av unionen ökat i förhållande till andra områden, vilket har inneburit att dessa delar har fått en förbättrad konkurrenskraft.
Large differences in relative levels of prosperity and economic performance, however, remain, reflecting continuing structural weaknesses despite the improvements made as a result of Structural Fund support.
Stora relativa skillnader i välstånd och ekonomisk prestation kvarstår emellertid och visar att strukturella svagheter alltjämt finns kvar, trots de förbättringar som gjorts tack vare strukturfondernas stöd.
Convergence ofGDPper head in the cohesion countries
Konvergens av BNP per capita i sammanhållningsländerna
In all four Cohesion countries1, Greece, Spain, Ireland and Portugal, growth was well above theEUaverage between 1994and 2001.
Skillnader i såväl inkomst som sysselsättning kommer att öka betydligt då de nya medlemsstaterna går med i EU i maj 2004, både mellan länder och regioner.
Since, apart from Ireland, their growth of population, was only slightly higher than the average, this was translated into significant growth inGDPper head relative to that in the rest of the EU.
Dessa länder har, i nära samtliga fall, upplevt en betydligt högre tillväxt än EU15 sedan mitten av 1990talet, efter de första övergångsårens orostid.
Disparities in both income and employment will widen much further when the newMemberStates join the EU inMay, 2004, both across countries and across regions.
I alla fyra sammanhållningsländerna1, Grekland, Spanien, Irland och Portugal, låg tillväxten betydligt över EU:s genomsnitt mellan 1994 och 2001.
These countries have, in nearly all cases, experienced significantly higher growth than the EU15 since the mid1990s after the turmoil of the initial transition years, but have a much lower level ofGDPper head and, in most cases, of employment than the EU15 average.
Då deras befolkningstillväxt, med undantag av Irland, endast var något högre än genomsnittet innebar detta en betydande ökning av BNP per capita i jämförelse med resten av EU.
In Ireland, where population rose by over 1%ayear , GDPper head increased in real terms by almost four times theEUaverage rate (8% a year as against just over 2%a year).
På Irland, där befolkningstillväxten låg på över 1 procent per år, var ökningen av real BNP per capita nära fyra gånger så hög som EU:s genomsnittliga ökning (8 procent per år i jämförelse med endast något över 2 procent per år).
As a result, in 2001, GDPper head in Ireland in terms of purchasing power standards (PPS) was over 17% above the EU15 average, whereas it had been 25% below average at the beginning of the 1990s.
Till följd av detta låg Irlands BNP per capita, mätt i köpkraft (PPS), mer än 17 procent över EU15:s genomsnitt år 2001, medan landets BNP låg 25 procent under genomsnittet i början av 1990talet.
The Irish example demonstrates forcibly the effectiveness of Structural Funds support if combined with growth-oriented national policies.
Det irländska exemplet visar tydligt hur effektivt strukturfondernas stöd är om det kombineras med tillväxtorienterad nationell politik.
Sustained growth well above the rate in the present Unionwill be necessary for a prolonged period if these countries are to attain income levels close to theEUaverage .
En hållbar tillväxt som överstiger tillväxttakten i den nuvarande unionen under en längre tid kommer att vara nödvändig om dessa länder skall komma upp i de inkomstnivåer som gäller för genomsnittet i EU.
To achieve this high growth with high levels of employment, the newMemberStates will need substantial help to tackle wide-ranging structural problems and to realise their economic potential.
För att uppnå denna höga tillväxt och en hög sysselsättningsnivå kommer de nya medlemsländerna att behöva omfattande hjälp med att hantera vittomspännande strukturella problem, samt med att förverkliga ländernas ekonomiska potential.
Just as in the existing parts of theUnionwhere economic performance is lagging, overcoming the structural weaknesses in the newMemberStates would not only raise living standards there, but it would also strengthen the competitiveness and increase the growth of the EU economyas awhole.
En förbättring av de nya medlemsstaternas strukturella svagheter innebär, i likhet med unionens nuvarande områden med sämre ekonomisk tillväxt, att inte bara levnadsstandarden höjs där, men också att konkurrenskraft och tillväxt ökar i EU:s ekonomi som helhet.
In the other three Cohesion countries, growth in real GDPper head has been more modest but still higher than in the rest of the EU since themid-1990s.
I de andra tre sammanhållningsländerna har det skett en mer blygsam real ökning av BNP per capita, men den är ändå högre än i övriga EU sedan mitten av 1990talet.
From theendof recession in 1994 to the recent slowdown, growth of real GDPper head in Greece, Portugal and Spain was consistently above theEUaverage, whereas during the recession years, it was consistently below average (Graph 1.1).
Från och med slutet av lågkonjunkturen 1994 och fram till den senaste nedgångsperioden har den reala ökningen av BNP per capita i Grekland, Portugal och Spanien varit avsevärt högre än EU:s genomsnitt, medan den låg
These are the main points to emerge from the analysis presented below.
Det är dessa huvudpunkter som har kommit fram tack vare analysen som presenteras nedan.
This examines, first, the growth of GDP and employment in the Cohesion countries over recent years relative to that in the rest of the EU;
Först undersöks ökningen av BNP och sysselsättning i sammanhållningsländerna under de senaste åren i jämförelse med övriga EU.
Growth in GDP per head in Spain, Portugal and Greece relative to EU15 average, 1992-2002
Ökning av BNP per capita i Spanien, Portugal och Grekland relativt EU15:s genomsnitt, 1992-2002
% change relative to EU15
Förändring i % relativt EU15
Spain Portugal Greece Cohesion 3
Spanien Portugal Grekland sammanhållning 3
The rise in Ireland was particularlylarge (10 percentage points), reflecting its rapid economic growth, increasing the employment rate to slightly above the EU15 average.
Ökningen var särskilt stor på Irland (10 procentenheter), vilket speglar dess snabba ekonomiska tillväxt. Sysselsättningsnivån ökade därmed till något över genomsnittet i EU15.
The rise in Spain, however, was even larger (almost 11 percentage points), though the employment rate in 2002 (58½%) was still well below the EU15 average.
I Spanien var ökningen emellertid ännu större (nästan 11 procentenheter), även om sysselsättningsnivån år 2002 (58 ½ procent) fortfarande låg långt under EU15:s genomsnitt.
The increase (6½ percentage points) was more modest in Portugal, where employment was already relatively high, but still well above theEUaverage, taking the employment rate to 68½%, only slightly below the target of 70% set in Lisbon for the EU in 2010.
Ökningen (6 ½ procentenheter) var mer blygsam i Portugal, där sysselsättningsnivån redan var relativt hög, men den låg ändå betydligt över genomsnittet i EU. Sysselsättningsnivån var 68 ½ procent, endast något under det mål på 70 procent år 2010 som sattes i Lissabon.
Between 1991and 1994, therefore, GDPper head fell in both Greece and Portugal, while in Spain it grew more slowly than theEUaverage .
Mellan 1991 och 1994 sjönk alltså BNP per capita i både Grekland och Portugal, medan den i Spanien ökade långsammare än genomsnittet i EU.
From 1994 to 2001, growth ofGDPper head in each of the three countries was similar, over 3%a year in Spain and Portugal, and just under in Greece, as compared with an EU average of just over 2%a year.
Från 1994 till 2001 var ökningen i BNP per capita i de tre länderna likartad, över 3 procent per år i Spanien och Portugal och något under 3 procent i Grekland, vilket kan jämföras med genomsnittet i EU som låg på något över 2 procent per år.
Over these 7 years of economic recovery in the Union, therefore, GDPper head in these three countries together grew in real terms by almost 1 percentage point a year above theEUaver-age (see Methodological notes at theendof the section).
Under dessa sju år av ekonomisk återhämtning ökade därmed BNP per capita i de tre länderna i reala termer med nära en procentenhet om året över EU:s genomsnitt (se metodologiska kommentarer i slutet av denna del).
The rise in employment, on the other hand, wasmuch smaller in Greece, only 2 percentage points over these 6 years, despite economic growth well above average.
I Grekland var ökningen i sysselsättning däremot mycket lägre, endast 2 procentenheter under dessa sex år trots en ekonomisk tillväxt som legat långt över genomsnittet.
The employment rate in 2002 (57%) was, therefore, even further below the EU15 average than in themid-1990s, with only Italy having a lower rate.
Sysselsättningsnivån år 2002 (57 procent) låg därför ännu längre under EU15:s genomsnitt än vad den gjorde i mitten av 1990talet.
In consequence, increasing employment in parts of theUnionwhere it is well below average remains amajor objective of EU policy.
Endast Italien hade en lägre nivå. En av de viktigaste målsättningarna i EU:s politik förblir följaktligen att öka sysselsättningen i de delar av unionen där den ligger långt under genomsnittet.
Growing productivity
Ökad produktivitet
As a consequence, GDPper head in the three Cohesion countries taken together increased to 79% of the EU15 average in 2001 and to 81% in 2002, in terms of PPS to adjust for different price levels.
Följaktligen ökade BNP per capita i de tre sammanhållningsländerna sammantagna till 79 procent av genomsnittet i EU15 år 2001 och till 81 procent år 2002. BNP per capita är uttryckt i köpkraft för att ta hänsyn till de olika prisnivåerna.
In Spain, GDPper head in these terms was less than 15% below theEUaverage in 2002.
I Spanien var BNP per capita uttryckt i köpkraft mindre än 15 procent under EU:s genomsnitt år 2002.
In Greece and Portugal, however, the deficiency was still large despite the convergence from the mid1990s on .
Grekland och Portugal låg emellertid fortfarande långt under genomsnittet trots den konvergens som ägt rum från mitten av 1990talet och framåt.
In both countries, GDPper headwas still only 71%of theEUaverage in 2002.
I båda länderna var BNP per capita fortfarande endast 71 procent av EU:s genomsnitt 2002.
Convergence of employment
Sysselsättningskonvergens
In Spain and, to a lesser extent, Portugal, increases in employment have contributed significantly to GDP growth, as they have in Ireland, where the number employed rose by around 5%a year between 1996 and 2002.
I Spanien och, om än i mindre utsträckning, i Portugal har en förbättrad sysselsättningsnivå bidragit markant till ökningen av BNP, liksom på Irland där antalet sysselsatta steg med omkring 5 procent per år mellan 1996 och 2002.
In Ireland, employment growth was accompanied by growth of labour productivity of just under 4% a year, over three times theEUaverage rate.
På Irland åtföljdes den förbättrade sysselsättningsnivån av en ökning i arbetsproduktiviteten på något under 4 procent per år, mer än tre gånger över EU:s genomsnittliga ökning.
In Portugal, productivity growth was also higher than theEUaverage, while in Spain,where employment increased markedly, it was only aroundhalf the average.
I Portugal var produktivitetsuppgången
In Greece, on the other hand, labour productivity growth was close to 3%a year between 1996 and
TREDJE RAPPORTEN OM EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING
Cohesion, competitiveness, employment and growth
även för 2004, vilket är mycket högre än i resten av EU.
0 0 2002, well over twice theEUaverage rate, and was the predominant source of GDP growth.
I Grekland var däremot ökningen i arbetsproduktivitet nära 3 procent per år mellan 1996 och 2002.
In Greece and Portugal, which contain the least prosperous regions in the Union, the productive base, therefore, seems to have been strengthened since themid-1990s, increasing the potential for continued convergence in income in future years.
Den var därmed mer än dubbelt så hög som EU:s genomsnitt och utgjorde den viktigaste faktorn för tillväxten av landets BNP. I Grekland och Portugal, där unionens fattigaste regioner ligger, tycks produktbasen därför ha stärkts sedan mitten av 1990talet och ökat möjligheterna för inkomstkonvergens under kommande år.
Recent slowdown of the EU economy of an initial expectation among employers that it would be more short-lived.
Nedgången i tillväxt hade en relativt försenad effekt på sysselsättningen, vilket till viss del kan ha berott på att arbetsgivare i början förväntade sig att den skulle bli mer kortlivad.
In 2003, however, it depressed the rate of employment growth in Ireland, which is estimated at under 1%, implying a fall in the employment rate (given the relatively high growth of workingage population).
Ökningen beräknas nu ligga på under 1 procent, vilket innebär en sjunkande sysselsättningsnivå (mot bakgrund av den relativt höga ökningen av befolkningen i arbetsför ålder).