natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the light of the constant inflow of information about their target audience, service providers need to make judgments about whether the usual organisational processes, policies, practices and structures can be adjusted or whether additional measures are needed.
Tjänsteleverantörerna måste, mot bakgrund av ständigt ny information om målgruppen, bedöma huruvida de vanliga organisationsprocesserna, politiken, förfarandena och strukturerna kan anpassas eller huruvida ytterligare åtgärder behövs.
In taking these decisions, they can usefully consider the following factors: timing, numbers and capacity.
När de fattar beslut om detta bör de lämpligen beakta följande faktorer: tidsaspekten, antalet och kapaciteten.
Targeted measures such as language courses for newcomers and introduction programmes are likely to play an important role in policy towards immigrants and refugees.
Riktade åtgärder såsom språkkurser och introduktionsprogram för nyanlända är en viktig del av politiken för invandrare och flyktingar.
However, general services are not unaffected as newcomers will equally use ‘mainstream’ services such as hospitals.
De allmänna tjänsterna påverkas emellertid också, eftersom de nyanlända även behöver använda ”konventionella” tjänster, exempelvis sjukhus.
Recent immigration countries can therefore benefit from making an early start with mainstreaming efforts.
För de länder där invandring är en ny företeelse kan det därför vara bäst att snabbt sätta igång med integrationsarbetet.
Specific programmes can successfully address certain problems in the short term but in the longer term such problems can be tackled by general programmes.
På kort sikt kan vissa problem framgångsrikt åtgärdas genom särskilda program, men på längre sikt bör allmänna program användas.
Numbers are important in deciding to what extent existing services should be modified.
Antalet är en viktig faktor när det gäller att bestämma i vilken utsträckning befintliga tjänster bör ändras.
Should an organisation change significantly to accommodate a small group of immigrants or refugees with very specific needs (for instance members of a language group which is very small in the host country or local area)?
Bör en organisation göra avsevärda förändringar för att kunna ta emot en liten grupp invandrare eller flyktingar med mycket specifika behov (till exempel personer ur en språkgrupp som är mycket liten i värdlandet eller i lokalområdet)?
Maybe targeted measures could be developed instead.
Kanske riktade åtgärder kan utarbetas i stället.
These measures could then be fully responsive to the needs of the group, rather than settling for a perhaps unsatisfactory compromise.
Dessa åtgärder kan i så fall utarbetas så att de till fullo tillgodoser gruppens behov, i stället för att man väljer en kompromiss som kanske är otillfredsställande.
On the other hand, where a change is of great importance for a large number of migrants, the mainstream provider should make a considerable effort to bring it about.
Om en förändring har stor betydelse för ett stort antal invandrare bör konventionella tjänsteleverantörer å andra sidan satsa allvarligt på att genomföra den.
Various criteria can be used to decide between general or targeted measures in a given situation.
Olika kriterier kan användas för att i en given situation välja mellan allmänna eller riktade åtgärder.
Timing is important, as is the number of people affected by a certain measure.
Tidsaspekten är viktig, liksom antalet personer som påverkas av en viss åtgärd.
In considering these factors, those involved should be guided by a concern for proportionality.
De involverade personerna bör eftersträva proportionalitet när de överväger dessa faktorer.
Education is one of the principal areas of integration and has a central function in improving the life chances of immigrant children.
Skola och utbildning är ett av de viktigaste integrationsområdena och har en central roll när det gäller att förbättra invandrarbarnens möjligheter i livet.
Many examples of mainstreaming can be found in the education field, for instance collected in the Eurydice Network’s 2004 publication ‘Integration of Immigrant Children into Schools in Europe’.
Inom detta område finns många exempel på integrationsarbete, varav en del finns samlade i publikationen Integration of Immigrant Children into Schools in Europe (integration av invandrarbarn i skolor i Europa) som gavs ut av Eurydicenätverket år 2004.
The Eurydice report notes that in the French Community of Belgium, Germany, France, Sweden, and the UK (England) between 5% and 12% of pupils attend schools in which over 40% of the intake consists of immigrant pupils.
I denna Eurydicerapport anges att i den fransktalande delen av Belgien samt i Tyskland, Frankrike, Sverige och Förenade kungariket (England) går 5–12 % av eleverna i skolor där mer än 40 % av eleverna är invandrare.
Many of these schools adapt in terms of school menus, dress codes, swimming and sports classes, religious holidays, and other questions of daily life.
Många av dessa skolor anpassar sig när det gäller matsedlar, klädkodex, simundervisning och idrottsundervisning, religiösa helgdagar och andra dagliga frågor.
Many also employ counsellors and/or home-school liaison officers, and use “intercultural mediators” to develop links between home, school and the community more generally.
Många har också anställt rådgivare och/eller särskild personal för kontakten mellan hem och skola, och använder ”interkulturella medlare” för att skapa kontakt mellan hem, skola och det övriga samhället.
Schools may offer or facilitate mother tongue teaching, and include diversity in the curriculum by teaching pupils about other cultures and respect
Skolorna erbjuder eller underlättar undervisning i modersmålet och har fört in mångkulturalism på schemat genom att undervisa eleverna om andra kulturer och respekt för olikheter.
Capacity and competence are key considerations when deciding whether to use more general or more specific measures.
Kapacitet och kompetens är nyckelfaktorer när man beslutar huruvida mer allmänna eller mer specifika åtgärder skall användas.
They act as quality measures: are the mainstream organisation and its staff capable of accommodating immigrant needs effectively?
De fungerar som ett kvalitetsmått: klarar den konventionella organisationen och dess personal av att tillgodose invandrarnas behov på ett effektivt sätt?
Do they still need to develop their intercultural competence?
Behöver de utveckla sin interkulturella kompetens ytterligare?
Are the time and the budget available to do this, or should targeted measures be used instead?
Finns det tid och pengar för att göra detta, eller bör riktade åtgärder användas i stället?
The project ‘Migrant-friendly hospitals’, supported by DG Health and Consumer Protection, has developed the ‘Migrant Friendly Quality Questionnaire’ as an assessment instrument for hospitals.
Inom ramen för projektet ”invandrarvänliga sjukhus” som stöds av generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd har en frågeenkät om invandrarvänlighet tagits fram som ett bedömningsinstrument för sjukhusen.
The questionnaire assesses migrant-friendly structures such as interpreting services, information material for migrant patients, culturally sensitive services (religion, food), as well as components of a (quality) management system to enable and assure the migrant-friendliness of services, e.g. the integration of migrant-friendliness into mission statements, budgeting, and staff development programmes.
Genom frågeformuläret bedöms invandrarvänliga strukturer, såsom tolkningstjänster, informationsmaterial för invandrarpatienter och tjänster anpassade efter invandrarnas kultur (religion, mat), samt delarna i ett (kvalitets)ledningssystem som skall möjliggöra och säkerställa invandrarvänliga tjänster, till exempel genom integrering av invandrarvänlighet i uppdragsbeskrivningar, budgetering och personalutvecklingsprogram.
In some cases, targeted assistance can be offered to certain groups while at the same time increasing the intercultural competence of mainstream services.
I en del fall kan riktat stöd erbjudas vissa grupper samtidigt som de konventionella tjänsternas interkulturella kompetens ökas.
The Policesol project is an educational training programme devised in partnership by the Cardiff Police Community Safety Department and the Cardiff County Council’s Leisure and Lifelong Learning department.
Policesolprojektet är ett undervisningsprogram som har utformats av Cardiffpolisens avdelning för samhällssäkerhet i partnerskap med avdelningen för fritid och livslångt lärande vid Cardiffs grevskapsråd.
Policesol (ESOL stands for English for Speakers of Other Languages) provides language support to individuals unable to speak English.The project combines lessons given by ESOL teachers with interventions by Community beat officers and probationer members of staff.
Policesol (ESOL står för English for Speakers of Other Languages) tillhandahåller språkligt stöd för personer som inte kan tala engelska.
The police staff members speak to participants about issues such as leaving children alone at home or in parks, driving without documents, domestic violence, or racial harassment.
Polistjänstemännen diskuterar med deltagarna om sådana frågor som att lämna barnen ensamma hemma eller i parker, att köra utan körkort, våld i hemmet och rasistiska trakasserier.
As a result of the project, ethnic minority participants have developed greater trust in the police and have also gained opportunities for volunteering or working as Police Community Support Officers.
Som ett resultat av projektet har deltagarna från etniska minoriteter fått större förtroende för polisen och har också fått möjlighet att arbeta inom polisen som Police Community Support Officers (medhjälpare till polisen på lokal nivå).
This has improved the ethnic profile of the police force.At the same time, police officers involved in delivering sessions have indicated that the practical experience of engaging with multi-ethnic groups has been very valuable for them.
Detta har förbättrat polisens etniska profil. Samtidigt har de polistjänstemän som har medverkat vid undervisningen uppgett att den praktiska erfarenhet de har fått genom att arbeta med multietniska grupper har varit mycket värdefull för dem.
They have developed a greater appreciation of the difficulties faced by immigrants, and have found the experience to be more effective than formal ‘diversity training’.
De har fått större förståelse för de svårigheter som invandrare möter och har funnit att denna erfarenhet har varit mer effektiv än den formella mångfaldsutbildningen.
The first edition of the Handbook on Integration (Chapter 2) offered a number of examples on how to develop intercultural competence, becoming an ‘open and inclusive organisation’ in the process.
Den första utgåvan av handboken om integration (kapitel 2) innehöll ett antal exempel på hur interkulturell kompetens kan utvecklas och hur en organisation genom denna process kan bli ”öppnare och mer integrationsfrämjande”.
The examples in the first edition and in this edition highlight that service provision needs to be underpinned by good knowledge about immigrant customers or clients: their settlement history, age and gender profile, language needs, cultural and religious practices, and any barriers faced in terms of access to and/or experience of services.
Exemplen i den första utgåvan liksom i denna utgåva belyser att tillhandahållandet av tjänster måste stödja sig på goda kunskaper om invandrarkunderna: boendehistoria, ålders- och könsprofil, språkliga behov, kulturella och religiösa bruk samt eventuella hinder för tillträde till och/eller erfarenhet av tjänsterna.
This may help immigrants to access mainstream services.
Detta kan göra det lättare för invandrare att få tillträde till de konventionella tjänsterna.
Knowledge about immigrant and refugee clients can be gained in different ways: by analysing and generating data, by making intercultural competence a priority in the selection, training and evaluation of staff, by involving outside experts, by consulting with community groups or individual citizens, and by learning from targeted initiatives.
Kunskap om invandrar- och flyktingkunder kan erhållas på olika sätt: genom att analysera och generera data, genom att göra interkulturell kompetens till en prioriterad fråga vid tillsättning, utbildning och utvärdering av personal, genom att engagera externa experter, genom att samråda med samhällsgrupper eller enskilda medborgare och genom att dra lärdom av riktade initiativ.
1.2.3 Connecting people and institutions
1.2.3 Att skapa kontakt mellan människor och institutioner
Mainstreaming is about people changing the institutions they interact with as workers, clients or other stakeholders.
Att ta till sig ett integrationsperspektiv handlar om att människor måste förändra de institutioner de samverkar med som arbetstagare, kunder eller andra berörda aktörer.
Institutions that are open towards participation and feedback will be more capable of identifying areas where equal access is not being achieved, and providers aiming to give personalised and responsive services will find it easier to accomplish the transformation of attitudes that goes with successful mainstreaming.
Institutioner som är öppna för delaktighet och feedback är mer kapabla att identifiera områden där lika tillträde inte har uppnåtts, och tjänsteleverantörer som har som målsättning att tillhandahålla personliga och tillgängliga tjänster har lättare att genomföra den attitydförändring som krävs för ett framgångsrikt integrationsarbete.
Conversely, where service providers are distant from their users they may be slow to identify immigrant needs.
Om tjänsteleverantörer tvärtom håller ett avstånd till användarna kan de agera långsamt när det gäller att identifiera invandrarnas behov.
Immigrants may not be aware of available offers, assuming that the mainstream provider will be inflexible or hostile.
Invandrarna kanske inte är medvetna om de tjänster som erbjuds och antar att konventionella tjänsteleverantörer är osmidiga eller fientligt inställda.
Changes may take place but not be publicised effectively.
Förändringar kanske genomförs, men man går inte ut med dem tillräckligt effektivt.
NGOs can act as intermediaries and help to change perceptions that service providers and users have of each other.
Ickestatliga organisationer kan fungera som medlare och hjälpa till att förändra tjänsteleverantörernas och användarnas uppfattningar om varandra.
For instance, community support groups can have an effect on what immigrants know and expect from service provision.
Till exempel kan lokala intresseorganisationer påverka vad invandrarna vet och förväntar sig av tjänsterna.
Mainstreaming has a social-justice side and an efficiency side.
Integrationsarbetet har en social rättviseaspekt och en effektivitetsaspekt.
Both should be reflected in the way that mainstreaming is defined and implemented.
Båda bör speglas i det sätt på vilket arbetet utformas och genomförs.
In other words, efficient policy delivery should go hand in hand with careful attention to equality issues.
Med andra ord bör en effektiv politik gå hand i hand med noggrann uppmärksamhet vid jämlikhetsfrågor.
Although some of the mechanisms involved are fairly technical, mainstreaming is essentially about ‘changing hearts and minds’ and about building a society that is aware of and responsive to diversity.
Även om en del av de ingående mekanismerna är ganska tekniska, handlar det främst om att ”ändra hjärtat och sinnet”och att skapa ett samhälle som är medvetet om och öppet för mångfalden.
Of particular importance are the attitudes of staff members in service providing institutions that have to adapt their working processes to accommodate diversity.
Särskilt viktig är inställningen hos personalen vid de tjänstetillhandahållande institutioner som behöver anpassa sina arbetsprocesser för att ta hänsyn till mångfalden.
Can they be motivated to listen to users, review their methods and work on their competences?
Kan de motiveras att lyssna på användarna, se över sina metoder och förbättra sin kompetens?
Sometimes, work pressure on staff leads to a deterioration of customer relations.
Ibland leder arbetstrycket på personalen till en försämring av kundrelationerna.
‘Frontdesk’ staff especially may be less able and willing to spend additional time with immigrant clients during busy periods.
Särskilt mottagningspersonal kan ha sämre möjligheter och vara mindre villiga att lägga extra tid på invandrarkunder när det är stressigt.
In Belgium, the federal government has established a programme of intercultural mediation through which it subsidises intercultural mediators or coordinators in approximately fifty Belgian hospitals.
I Belgien har den federala regeringen inrättat ett program för interkulturell medling genom vilket den subventionerar interkulturella medlare eller samordnare vid omkring 50 belgiska sjukhus.
The programme builds on a service provided by twenty volunteer organisations across the country.
Programmet bygger på en tjänst som tillhandahålls av 20 frivilligorganisationer i hela landet.
Political will is one of the drivers of mainstreaming.
Den politiska viljan är en av drivkrafterna bakom integrationsarbetet.
The more connected political organisations and bodies are with immigrants, the more active they will be in pushing for mainstreaming.
Ju närmare kontakt de politiska organisationerna och organen har med invandrarna, desto aktivare försöker de verka för integration.
The issue of voting rights for immigrants at local level can be raised here, since much of service provision takes place at the local level.
Frågan om rösträtt på lokal nivå för invandrare kan tas upp här, eftersom en stor del av tjänsterna tillhandahålls på den nivån.
Frequently services are municipality funded, and decisions on how they are delivered are taken at the local level.
Ofta är tjänsterna kommunalt finansierade och beslut om hur de skall tillhandahållas fattas på lokal nivå.
As Common Basic Principle Nr. 9 notes, the participation of immigrants in the democratic process, including involvement in elections, the right to vote and membership in political parties, supports integration and should be promoted wherever possible.
Som det anges i gemensam grundprincip nr 9 stöds invandrarnas integration genom deras medverkan i den demokratiska processen, inbegripet genom valdeltagande, rösträtt och medlemskap i politiska partier, och denna medverkan bör främjas närhelst det är möjligt.
In the dynamic relationship between general and targeted services, NGOs and mainstream providers develop changing patterns of interaction.
I det dynamiska förhållandet mellan allmänna och riktade tjänster utvecklar ickestatliga organisationer och konventionella tjänsteleverantörer föränderliga samverkansmönster.
They can be characterised by complementarity or competition, by coordination or duplication, by transparency or inefficiency.
De kan karakteriseras av komplementaritet eller konkurrens, samordning eller överlappning, öppenhet eller ineffektivitet.
The challenge is to build on common interests and relative strengths to create a relationship in which an equal partnership is possible.
Utmaningen är att utnyttja gemensamma intressen och relativa styrkor för att skapa ett förhållande som möjliggör ett jämlikt partnerskap.
NGOs are usually established for a particular cause or interest, for example when there is felt to be a gap in government policy or service provision.
Ickestatliga organisationer inrättas vanligen för ett visst ändamål eller intresse, till exempel när det anses finnas en lucka i den offentliga politiken eller tillhandahållandet av tjänster.
They often deliver targeted services to specific immigrant or refugee groups.
De tillhandahåller ofta riktade tjänster för särskilda invandrar- eller flyktinggrupper.
Such services are sometimes seen as short-term ‘stop gap solutions’ because they are typically project-based and dependent on time-limited donor funding.
Sådana tjänster betraktas ibland som kortsiktiga lösningar för att fylla en lucka, eftersom de vanligen är projektbaserade och beroende av tidsbegränsad givarfinansiering.
However, sustainability is a key concern for NGOs.
Hållbarhet är emellertid en nyckelfråga för ickestatliga organisationer.
Can targeted activities lead mainstream providers to apply lessons?
Kan konventionella tjänsteleverantörer lära sig av erfarenheterna från riktad verksamhet?
Will the concerns of immigrants and refugees be integrated into longterm planning?
Kan invandrares och flyktingars särskilda problem integreras i den långsiktiga planeringen?
The following case study illustrates the importance of the ‘terms of co-operation’ between NGOs and mainstream services.
Följande fallstudie illustrerar betydelsen av ”samarbetsöverenskommelser”mellan ickestatliga organisationer och konventionella tjänsteleverantörer.
How can organisational bridges be built in a way that provides the best service to users and allows organisations to maintain their identity?
Hur kan bryggor mellan organisationer byggas på ett sätt som gör det möjligt att tillhandahålla de bästa tjänsterna för användarna samtidigt som organisationerna behåller sin identitet?
Social counselling for refugees in Hungary- The NGO Menedék – the Hungarian Association for Migrants - was established in 1995 as a civil initiative with funding from UNHCR.- In 1998, Menedék launched a UNHCR-funded project whose aim was to mediate between users and governmental or municipality service providers.
År 1998 startade Menedék ett UNHCR-finansierat projekt som syftade till medling mellan användarna samt statliga och kommunala tjänsteleverantörer.
In the course of the project, Menedék found that many cases were not effectively taken up by the mainstream services.
Under projektets gång upptäckte Menedék att många ärenden inte hanterades effektivt inom ramen för de konventionella tjänsterna.
It therefore started its own counselling service for refugees.- The counselling service became known among mainstream agencies, and refugee users were referred to it in growing numbers.- In 2002-2003, UNHCR withdrew its funding.
Denna rådgivningstjänst blev känd bland de konventionella leverantörerna, och ett allt större antal flyktingar hänvisades till den.
Menedék then tried to interest mainstream providers in the service without success.
Menedék försökte då intressera de konventionella tjänsteleverantörerna för tjänsten, men utan framgång.
In particular, the suggestion that mainstream agencies should themselves work with refugees and immigrants while retaining Menedék as a ‘resource centre’ was not taken up.- In 2005, Menedék developed a system of ‘case-management’ where it plays a coordinating and mediating role between refugee users and service providers.
År 2005 utvecklade Menedék ett ärendehanteringssystem där organisationen fungerar som samordnare och medlare mellan flyktingkunderna och tjänsteleverantörerna.
One of its aims has been the recognition of Menedék’s position and expertise at the policy level.
En av målsättningarna är att Menedéks ställning och expertis skall erkännas på politisk nivå.
Targeted activities geared towards immigrants are a key source of knowledge for mainstream organisations.
Riktad verksamhet som fokuserar på invandrare är en viktig källa till kunskap för de konventionella organisationerna.
Policy-makers should be proactive in soliciting information from voluntary and community organisations directly in touch with particular groups.
Politiska beslutsfattare bör aktivt försöka erhålla information från frivilligorganisationer och lokala organisationer som har direkt kontakt med särskilda grupper.
Information can be gathered through commissioning qualitative studies or through direct consultation of the practitioners involved.
Information kan samlas in genom att beställa kvalitativa undersökningar eller genom direkt samråd med de verksamma personerna.