natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To further encourage the mobility of workers and students between Member States, the many different kinds of language certificate need to be accepted andunderstood throughout Europe.
För att ytterligare främja arbetstagares och studerandes rörlighet mellanmedlemsstaterna, måste man se till att de många olika slagen av utbildningsbevisför språk godtas och förstås i hela EU.
At present, certificates issued by one authorityor in one Member State are not easily comparable with those issued elsewhere.Member States have been invited (by the Council resolution of 14 February 2002)to put in place systems for the description and recognition of individuals’ attainment in other languages.
I dag går det inte att på ett enkelt sättjämföra utbildningsbevis från en myndighet eller en medlemsstat med utbildningsbevis som utfärdats på annat håll. Medlemsstaterna har (genom rådetsresolution av den 14 februari 2002) uppmanats att införa system för beskrivningoch erkännande av språkkunskaper på individnivå.
Greater transparency of certification could be achievedif all certificates were expressed in terms of the scales of the common Europeanframework of reference for language (32).
Ökad öppenhet skulle kunnauppnås om alla utbildningsbevis använde skalorna i de gemensamma europeiskareferensramarna för språkinlärning och språkundervisning (Common European Framework of Reference for Language) (32).
This could need to be accompanied bymechanisms to regulate the implementation of the framework by examiningbodies, and to train language testers in using it.
Man kan dessutom behöva införamekanismer för att reglera examinationsorganens tillämpning av dessa referensramar och utbilda språktestare i att använda dem.
Encouraging citizens to learn other languages and ensuring that they have accessto teaching of the highest standards: these are the major concerns of European Union policy, but not the only ones.
Att uppmuntra människor att lära sig andra språk och se till att de får tillgångtill undervisning av högsta standard är de i sammanhanget viktigaste frågornaför EU, men inte de enda.
Language learning is something for all citizens, throughout their lives; it follows that action to promote it need not takeplace only in the classroom or lecture hall.
Språkinlärning är något som berör alla människorgenom hela livet, och därför räcker det inte med att vidta åtgärder för att främjaspråkinlärning i klassrummet eller föreläsningssalen.
Language teaching and learning needsto find a place in every home and every high street.
Språkundervisning ochspråkinlärning måste få en naturlig plats både i hemmet och ute i samhället.
The regions and towns of Europe need to become more languagefriendly environments, in which the needsof speakers of all languages are fully respected, in which the existing diversity oflanguages and cultures is not only audible but also used to good effect, and inwhich there is a strong demand for language learning opportunities and a richsupply of them.
EU:sregioner och orter måste bli mer språkvänliga miljöer, där människor respekterasoavsett modersmål, där den språkliga och kulturella mångfalden inte bara märksutan även utnyttjas på lämpligt sätt och där det finns en stark efterfrågan ochett bra utbud på möjligheter till språkinlärning.
1.An inclusive approach
1.En integrerad strategi
Over 50languages are spoken traditionally in the area of the enlarged Union (33); of these,21 are official national languages of a Member State; others are often classed as‘regional’ or ‘minority’ languages.
Inom den utvidgade unionens områdetalas traditionellt över 50 olika språk (33).
Deaf communities in Europe use as many as 23different sign languages.
Av dessa är 21 officiella språk i enmedlemsstat, medan de övriga ofta klassificeras som regionala språk ellerminoritetsspråk.
People living in Europe also use hundreds of otherlanguages from all over the world, as a result of migration over the centuries.
I europeiska dövsamhällen används 23 olika teckenspråk.Människor som är bosatta i Europa använder också hundratals språk från helavärlden, som ett resultat av den migration som ägt rum under århundraden.
A key element in building a languagefriendly environment is the creation of atruly inclusive view of languages.
Ett viktigt inslag när det gäller att skapa en språkvänlig miljö är att införa engenuint integrerad syn på språk.
Respect for the diversity of the Union’s languages is a founding principle of the European Union (34
34 grundläggande princip för Europeiska unionen (
European languages are equal in value and dignity and form an integral part of European culture andcivilisation.
De europeiska språken har lika värde och ställning och är en självklar del av Europas kultur och civilisation.
Just as all European communities should ensure respect for ethnic andcultural diversity, so too should they respect the diversity of languages spoken.
Precissom Europas samhällen måste se till att den etniska och kulturella mångfaldenrespekteras, är det också viktigt att den språkliga mångfalden respekteras.
The formation of a language is a collective act of creation in which thousandsof people take part over hundreds of years.
Ett språk bildas genom en kollektiv akt av skapande där tusentals människor deltarunder århundraden.
Each language shelters a subtly distinctview of the world and is fundamental to the personal, social and spiritual identity of its speakers: without their language they would be less than they are.
Varje språk har en egen, subtilt annorlunda syn på världenoch är grundläggande för den personliga, sociala och andliga identiteten hosmodersmålstalarna. Utan språket skulle de inte vara desamma.
Whena language disappears, this cultural creation is irretrievably lost.
När ett språkförsvinner går denna kulturella skapelse förlorad för alltid.
Yet some European languages have died out in the past century and others are on the brink ofextinction; other languages may be in no immediate danger of falling out of use,but find their position eroded by the encroachment of more dominant languagesin many domains, particularly science and technology.
Ändå har fleraeuropeiska språk dött ut under det senaste århundradet och andra befinner sig iriskzonen. Andra språk kanske inte löper någon omedelbar risk att dö ut, menderas ställning undergrävs när mer dominerande språk inkräktar på mångaområden, särskilt vetenskap och teknik.
(34)EEC Council Regulation No1, 6 October 1958.
(34)Rådets förordning nr 1 av den 6 oktober 1958.
National, regional and local communities need to bear in mind, therefore, thatsome languages require special attention, especially those which are seriouslyendangered because the number of native speakers continues to decline fromgeneration to generation. The principles behind the European Charter on Regionaland Minority Languages provide sound indications of the action that is neededin promoting the use of regional and minority languages in education, the media,culture, economic and social life and, where appropriate, government, public services and judicial proceedings.
Nationella, regionala och lokala samhällen måste därför beakta att vissa språkbehöver ägnas särskild uppmärksamhet, särskilt de som befinner sig i riskzoneneftersom antalet modersmålstalare minskar från generation till generation.Principerna för den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråkger god vägledning när det gäller de åtgärder som behöver vidtas för att främjaanvändningen av regionala språk och minoritetsspråk inom utbildning, media,kultur, det ekonomiska och samhälleliga livet samt, där så är lämpligt, förvaltning, offentliga tjänster och rättsliga förfaranden.
The Union has for many years supported small-scale projects to promote regionaland minority languages.
EU har under många år gett stöd till småskaliga projekt som syftar till att främjaregionala språk och minoritetsspråk.
This help was mainly made available outside the mainstream cooperation programmes in education, training, youth, culture and media.However, policies aimed at such languages cannot be viewed in isolation; in thelonger term, all relevant Community funding programmes could include moresupport for linguistic diversity (including regional and minority languages).
Denna hjälp gavs i huvudsak utanför dereguljära samarbetsprogrammen för utbildning, yrkesutbildning, ungdom, kulturoch media. Politiska åtgärder för att främja dessa språk bör dock inte behandlassom en separat fråga – på längre sikt kan alla relevanta EU-program i störreutsträckning ge ökat stöd för den språkliga mångfalden (inbegripet regionalaspråk och minoritetsspråk).
Whilstsome support is available from the Socrates and Leonardo da Vinci programmes,it should be investigated whether they could play a greater part in promotinglinguistic diversity by the funding of projects to improve the quality of theteaching of these languages, to improve access to learning opportunities in them;to encourage the production, adaptation and exchange of learning materials inthem and to encourage the exchange of information and best practice in this field.European Union actions in the fields of employment and social policy, regionaland rural development, research and development, and the information societymay also have more to contribute.
Visst stöd finns att få från Sokratesprogrammet och Leonardo da Vinci-programmet, och man bör undersöka om dessa program skullekunna få en större roll när det gäller att främja den språkliga mångfalden genomatt finansiera projekt för regionala språk och minoritetsspråk som syftar till attförbättra undervisningen, öka tillgången till möjligheter till inlärning, underlättaproduktion, anpassning och utbyte av pedagogiskt material samt främja utbytetav information och goda lösningar på området. EU:s åtgärder för sysselsättningoch socialpolitik, regional utveckling och landsbygdsutveckling, forskning ochutveckling samt informationssamhället kan också ha mer att bidra med.
Wider cooperation and the sharing of goodpractice and innovation between Member States and language communities onissues affecting language policy and language planning are to be encouraged.
Man bördessutom uppmuntra till ett vidare samarbete och utbyte av goda lösningar ochinnovativa metoder mellan medlemsstaterna och olika språkgemenskaper när detgäller frågor som påverkar språkpolitik och språkplanering.
2.Language-friendly communities
2.Språkvänliga samhällen
Europe’s linguistic environment is often managed in such a way that its naturaldiversity is unexpressed and unheard.
EU:s språkliga miljö hanteras ofta på ett sätt som innebär att dess naturliga mångfald kommer i skymundan.
In every Member State and most cities andtowns there are people who speak other languages than the national tongue.These include languages of migrant communities and regional or minoritylanguages; some of these languages may be seldom heard in public; the uniquelinguistic diversity they bring to their local community is seldom celebrated.
I varje medlemsstat och i de flesta städer och orterfinns det människor som talar andra språk än det nationella språket – t.ex. invandrarspråk eller regionala språk och minoritetsspråk.
Thespeakers of these languages constitute a priceless resource of cross-cultural andlinguistic skills; they are the models from whom monolingual citizens have muchto learn.
En del av dessa språk hörskanske sällan offentligt och den unika språkliga mångfald de ger lokalsamhälletframhävs sällan.
Nor should we ignore the fact that more and more people are takingadvantage of a frontier-free Europe and moving to study, train or work in another Member State; these people too bring invaluable language and cross-cultural skillsto the communities in which they reside.
De som talar dessa språk är en enorm resurs när det gällerkorskulturella och språkliga färdigheter – de är förebilder som enspråkiga medborgare har mycket att lära av. Man bör inte heller bortse från det faktum att fleroch fler drar nytta av den ”gränslösa” unionen genom att bege sig till en annanmedlemsstat för att studera, fortbilda sig eller arbeta.
Publicauthorities can do more to value these kinds of people and to make use of theirskills in schools, adult education centres, cultural establishments and workplaces.
De offentligamyndigheterna kan göra mer för att se till att dessa människor värdesätts ochatt deras kompetens tas till vara på skolor, vuxenutbildningscentrer, kulturinstitutoch arbetsplatser.
We are more likely to learn languages if we are regularly exposed to them.
Vi är mer benägna att ägna oss åt språkinlärning om vi har regelbunden kontaktmed språk.
The European Year has shown what impact local languagefestivals and other events can make.
Europeiska språkåret visade vilketgenomslag lokala språkfestivaler och andra evenemang kan få.
In short, languagefriendly communities can make better use of the many opportunities that exist for other languages and cultures to be more visible and audiblein their citizens’ lives, thereby helping to improve language awareness andlearning.
Kort sagt kan språkvänliga samhällen bättre utnyttja de många tillfällen som finnsatt lyfta fram andra språk och kulturer och synliggöra dem för medborgarna. Dettabidrar till att åstadkomma ökad språkmedvetenhet och bättre språkinlärning.
3.Improving take-up of language learning
3.Se till att fler utnyttjar möjligheten att lära sig ett språk
The next step is to improve the take-up of language learning opportunities.Amongst people who do not speak another language, over half did not think theywould benefit from learning an additional language.
Nästa steg är att se till att fler utnyttjar möjligheten att lära sig ett språk. Blanddem som inte talar ett främmande språk anser över hälften att kunskaper i ytterligare ett språk inte skulle innebära någon fördel för dem.
A quarter of Europeans fearthat language learning is too expensive or believe that they are ‘not good atlanguages’.
En fjärdedel aveuropéerna anser att det är för dyrt att lära sig ett språk eller tror att de ”inte ärspråkbegåvade”.
For many who have left the education system, language learning hasa bad name: they cannot see its relevance to their lives or understand the possibilities it may open for them.
Många påverkas i sin uppfattning av negativa erfarenheter avspråkinlärning från skolan. De anser inte att språkinlärning har någon relevansför deras liv och inser inte vilka möjligheter språkkunskaper kan ge dem.
Lack of information and misunderstanding need tobe tackled.
Sådanainformationsbrister och missförstånd måste åtgärdas.
Yet the European Year has shown that citizens do respond positively to targetedencouragement and better information about language learning.
Ändå har Europeiska språkåret visat att människor reagerar positivt på målinriktade stimulansåtgärder och bättre information om språkinlärning.
It is essentialthat all actors build on the work of the Year and take further permanent measures to raise citizens’ awareness of the benefits of language learning, and to givepeople a chance to try language learning for themselves.
Alla berördaaktörer måste bygga vidare på språkårets verksamhet och vidta ytterligare varaktiga åtgärder för att göra människor mer medvetna om de fördelar somspråkinlärning innebär och ge dem möjlighet att pröva på själva.
4.Improving supply and variety of language learning
4.Förbättra utbudet av olika slags språkinlärningsresurser
After enlargement, there will be almost 500 million European citizens.
Efter utvidgningen kommer EU att ha cirka 500 miljoner invånare – alla med olikabehov när det gäller språkinlärning.
Each onehas different language learning needs.
En Eurobarometerundersökning har visat attdet finns en stor och ej tillgodosedd efterfrågan på möjligheter till språkinlärningutanför de formella systemen.
Eurobarometer showed considerable unmetdemand for language learning provision outside formal systems; only 40 % ofcitizens say the availability of language courses in their area is good; 30 % woulduse a language centre if one were available close by; and 58 % are willing to spendsome time each week learning another language; information and advice onlanguage learning is often hard to find.
Endast 40 % anser att det finns ett bra utbud påspråkkurser i deras område, medan 30 % skulle använda ett språkcenter om detfanns ett i närheten och hela 58 % gärna skulle ägna tid varje vecka åt att lärasig ett språk. Det är svårt att få tillgång till information och rådgivning när detgäller språkinlärning.
Once people have been motivated to learn a language, they must be able to find,close to their homes (or through open or distance learning), guidance about howto start, information about what is available, and a variety of different activitiesto choose from (varying in timing, location, pace, affordability, etc.).
När människor är motiverade att lära sig ett språk måste de kunna få vägledningom hur de skall gå tillväga (antingen lokalt eller genom öppen undervisning ellerdistansundervisning), information om utbudet samt en rad olika aktiviteter attvälja mellan (olika tid, plats, studietakt och prisnivå).
Languagelearners of all ages need to be enabled to attain the degree of proficiency thatis appropriate for them, in the skills they wish, in a wide variety of languages,small and large.
Språkelever i alla åldrarmåste få möjlighet att uppnå lämplig nivå när det gäller önskade färdigheter ien rad olika stora och små språk.
Whilst this is likely to require some new provision, in manycommunities potential language learning resources are underused. Schools anduniversities have teaching staff, libraries and equipment that could be made available to a wider group of users.
Det kommer ibland att behövas nya resurser,men på många håll är de potentiella språkinlärningsresurserna underutnyttjade.Skolor och universitet har lärare, bibliotek och utrustning som kan ställas tillförfogande för fler användargrupper.
Public libraries could increase the numbers of theircustomers who borrow language learning courses on video, cassette, CD or Internet.
Offentliga bibliotek kan öka antalet kundersom lånar språkkurser på video, kassettband, cd-rom eller Internet.
Youth, neighbourhood and cultural centres, local learning networks suchas the University of the Third Age, workplace language learning schemes and adulteducation centres all have a potential role to play.
Ungdomscentrum, lokala träffpunkter, kulturcentrum, lokala inlärningsnätverk som ”tredjeålderns universitet”, arbetsplatsbaserade språkinlärningsprogram och vuxenutbildningscentrum har alla en potentiell roll att spela.
Everycommunity needs to find a way of coordinating its language learning provision,and making information and resources available, according to a local languagelearning plan.
Varje samhällemåste hitta ett sätt att samordna språkinlärningsresurserna och se till att information och resurser blir tillgängliga enligt en lokal språkinlärningsplan.
V. THEQUESTIONS
V. FRÅGORNA
In what concrete ways should the European Commission help Member Statesto ensure that all citizens are able to communicate in at least two languagesin addition to their mother tongue(s) and meet the objective set by the Barcelona Council of teaching at least two foreign languages from a very earlyage?
Hur kan Europeiska kommissionen konkret hjälpa medlemsstaterna att se tillatt alla lär sig kommunicera på minst två språk utöver modersmålet och uppnådet mål som fastställts vid Europeiska rådets möte i Barcelona, dvs. att införaundervisning i minst två främmande språk från mycket tidig ålder?
How should provisions at European level be adapted?
Vilkaåtgärder bör vidtas på EU-nivå?
How could best usebe made of existing instruments?
Hur kan de befintliga verktygen användas påbästa sätt?
What scope is there at European level for practical steps to increase the rangeof languages taught, in order to better represent the linguistic diversity of the Union?
Vilka möjligheter finns det på europeisk nivå när det gäller att vidta konkretaåtgärder för att öka språkutbudet i undervisningen i syfte att i högre gradavspegla EU:s språkliga mångfald?
Language teaching is crucial to the success of any endeavour to promotelanguages.
Språkundervisningen är nyckeln till framgång när det gäller initiativ för attfrämja språk.
In what further ways could the European Commission help Member States to improve the quality and quantity of teacher training and monitor theeffectiveness of language teachers?
Hur kan Europeiska kommissionen ytterligare hjälpa medlemsstaterna att förbättra och utöka språklärarutbildningen och granska språklärarnasförmåga att effektivt förmedla sina kunskaper?
Greater transparency in the assessment of language skills is a key priority.
Ökad öppenhet när det gäller att bedöma språkkunskaper är en viktig prioritering.
Inwhat ways should the European Commission help Member States to develop atransparent system of validating or certifying language skills?
Hur kan Europeiska kommissionen hjälpa medlemsstaterna att utvecklaett system för validering eller certifiering av språkkunskaper som präglas avöppenhet och insyn?
A common thread throughout this document is the importance of linguisticdiversity for the European Union.
Den språkliga mångfaldens stora betydelse för Europeiska unionen är ett temasom löper som en röd tråd genom detta dokument.
In what ways could the Union best integratesupport for ‘regional’, ‘minority’, ‘migrant’ and sign languages into its transnational cooperation programmes in the fields of education, training and culture?
Hur kan EU på bästa sättintegrera stödet för regionala språk, minoritetsspråk, invandrarspråk och teckenspråk i sina transnationella samarbetsprogram inom utbildning och kultur?
In what ways could the European Commission help Member States to create amore ‘language-friendly’ environment?
Hur kan Europeiska kommissionen hjälpa medlemsstaterna att skapa en mer”språkvänlig” miljö?
Finally, Member States hold the key to the success of any move to promotelanguage learning and linguistic diversity.
Det är medlemsstaterna som har den viktigaste rollen när det gäller att främjaspråkinlärning och språklig mångfald.
What steps should Member Statesthemselves take in each of the areas highlighted by this document?
Vilka åtgärder bör medlemsstaterna självavidta på de områden som behandlas i detta dokument?
Public consultation on language learning and linguistic diversity
Offentligt samråd om språkinlärning och språklig mångfald
The consultation document was made available online in all European Unionlanguages for the duration of the consultation process, which lasted from thebeginning of December 2002 until the end of February 2003.
Samrådsdokumentet gjordes tillgängligt på Internet på alla Europeiska unionensspråk under samrådsperioden som pågick från början av december 2002 till slutetav februari 2003.
Over 300 substantive responses to the consultation were received.
Över 300 svar kom in inom ramen för samrådsförfarandet.
The European Commission would like to record its gratitude to all those organisations and individuals who took the time to make comments and suggestions.
Europeiska kommissionen vill uttrycka sin tacksamhet till alla de organisationer och individer somtog sig tid att göra kommentarer och komma med förslag.
These responseswere analysed by an independent consultant (the European Language Council)whose conclusions can be found on pages 68 to 75.
Svaren har analyseratsav en oberoende konsult (European Language Council) vars slutsatser finns påsidorna 63–75.
The consultation process was rounded off by a conference held in Brussels on 10April 2002.
Samrådet avslutades med en konferens i Bryssel den 10 april 2002. En rapport omkonferensen finns på Europa-servern: http://europa.eu.int/comm/education/policies/lang/policy/conference_en.html
THE PUBLIC’S RESPONSE TO THE CONSULTATION
ALLMÄNHETENS SVAR PÅ SAMRÅDET
Generally speaking, it can be said that the responses showed very clear supportfor the view that the benefits of multilingualism should be spread to all European citizens through lifelong language learning, starting at a very early age.
På det hela taget fanns det ett mycket tydligt stöd för åsikten att man bör spridafördelarna med flerspråkighet till alla europeiska medborgare genom livslångspråkinlärning, med början i mycket låg ålder.