natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Definition of stocks and change in stocks Time of recording and valuation of changes in stocks Change in stocks of livestock and animal products Change in stocks of seasonal products Changes in stocks of wine (from grapes produced by the same holding)
Definition av lager och lagerinvestering Tidpunkt för bokföring och värdering av lagerinvestering Lagerinvesteringar gällande djur och animaliska produkter Lagerinvesteringar gällande säsongsprodukter Lagerinvesteringar gällande vin (från druvor som producerats ¡nom samma företag)
Recording of livestock as "gross fixed capital formation" or "stock changes" a) b) c) d)
Bokföring av djur i form av "fast bruttoinvestering" eller "lagerinvestering" a) b) c) d)
Definition Recording of animal imports Recording of livestock trade between agricultural units Nonagricultural animals
Definition Bokföring av import av djur Bokföring av försäljning av djur mellan jordbruksenheter Icke-jordbruksdjur
DISTRIBUTIVE TRANSACTIONS AND OTHER FLOWS
OMFÖRDELNINGSTRANSAKTIONER OCH ANDRA FLÖDEN
B. GENERAL RULES
B. ALLMÄNNA REGLER
Reference period Units Time of recording distributive transactions a) b) c) d)
Referensperioden Enheter Bokföringstidpunkt för omfördelningstransaktioner a) b) c) d)
Compensation of employees Taxes and subsidies on production Property income Other current transfers
Löner och kollektiva avgifter Produktionsskatter och produktionssubventioner Kapitalinkomst Kapitaltransfereringar
General remarks concerning value added
Allmänna kommentarer till förädlingsvärdet
C. COMPENSATION OF EMPLOYEES
C. LÖNER OCH KOLLEKTIVA AVGIFTER
Subsidies on products a) Subsidies on agricultural products paid to agricultural producers b) Subsidies on agricultural products paid to other economic operators 2.
Produktsubventioner a) Subventioner av jordbruksprodukter som betalas till jordbruksproducenter: b) Subventioner av jordbruksprodukter som betalas till andra ekonomiska aktörer: 2.
Other subsidies on production a) Type of beneficiary b) Purposes of other subsidies on production c) d)
Övriga produktionssubventioner a) b) c) d)
Definition Interest Rents (of land and underground deposits) Property income attributed to insurance policy holders (not covered by the EAA/EAF)
Definition Ränta Arrenden (av mark och av mineralfyndigheter) Kapitalinkomst tillräknad försäkringstagarna (ingår inte i EAA/EAF)
H. CONSUMPTION OF FIXED CAPITAL
H. KAPITALFÖRSLITNING
AGRICULTURAL INCOME INDICATORS
INDIKATORER PA JORDBRUKETS INKOMST
A. DEFINITION OF INCOME AND BALANCING ITEMS
A. DEFINITION ΡΑ INKOMST OCH SALDOPOSTER
B. TREATMENT OF THE INCOME OF UNITS ORGANISED ON A CORPORATE BASIS
B. BEHANDLING AV INKOMST FRÄN ENHETER ORGANISERADE I FÖRETAGSFORM
D. AGGREGATION OF INCOME INDICATORS FOR THE EUROPEAN UNION
C. DEFINITION PA INDIKATORER PÄ JORDBRUKETS INKOMSTER
E. DEFLATION OF INCOME INDICATORS
D. AGGREGERING AV INKOMSTINDIKATORERNA FÖR EUROPEISKA UNIONEN
VALUATION OF ECONOMIC ACCOUNTS FOR AGRICULTURE AND FORESTRY AT CONSTANT PRICES
E. DEFLATERING AV INKOMSTINDIKATORERNA
A. PRICE AND VOLUME MEASURES
A. PRIS­ OCH VOLYMMATT
B. PRINCIPLES AND METHOD FOR COMPILING EAA/EAF AT CONSTANT PRICES
B. PRINCIPER OCH METODER FÖR ATT SAMMANSTÄLLA EAA/EAF I FASTA PRISER
Choice of index formula Base year Presenting series in relation to a reference year Calculation of value added at constant prices Breakdown of taxes and subsidies on products into volume and price components
Val av indexformler Basår Framläggning av serier utifrån ett referensår Beräkning av förädlingsvärde i fasta priser Uppdelning av skatter och subventioner på produktion i volym­ och priskomponenter
UNIT VALUE STATISTICS OF AGRICULTURAL PRODUCTS
ENHETSVÄRDESSTATISTIK ÖVER JORDBRUKSPRODUKTER
A. PURPOSE OF UNIT VALUE STATISTICS
A. SYFTET MED ENHETSVÄRDESSTATISTIK
B. NATURE OF UNIT VALUES
B. ENHETSVÄRDENAS SÄRDRAG
REGIONAL ACCOUNTS FOR AGRICULTURE
REGIONALA RÄKENSKAPER FÖR JORDBRUKET (RAA)
A. GENERAL PRINCIPLES
A. ALLMÄNNA PRINCIPER
Introduction Regional territory Basic unit in the compilation of the Regional Accounts for Agriculture Methods of compiling the RAA Concepts of residence and territory Agricultural industry and characteristic units
Inledning Det regionala territoriet Basenhet vid sammanställningen av regionala räkenskaper för jordbruket Metoder för uppställning av regionala räkenskaper för jordbruket Begreppen hemvist och territorium Jordbruket och karakteristiska enheter
B. TRANSACTIONS RELATING TO PRODUCTS 1.
B. PRODUKTTRANSAKTIONER 1.
Output a) Measuring output b) Valuing output 2.
Produktionen a) Mätning av produktionen b) Värdering av produktionen 2.
Intermediate consumption a) General rules b) Valuing intermediate consumption 3.
Insatsförbrukning a) Allmänna regler b) Värdering av insatsförbrukning 3. Bruttoinvesteringar a) Fasta bruttoinvesteringar b) Lagerinvesteringar
C. OTHER TRANSACTIONS AND INCOME AGGREGATES
C. ANDRA TRANSAKTIONER OCH INKOMSTAGGREGAT
General rules Value added a) General rules b) Valuing value added Consumption of fixed capital Subsidies Operating surplus Agricultural entrepreneurial income: general calculation rules
Allmänna regler Förädlingsvärde a) Allmänna regler b) Värdering av förädlingsvärdet Kapitalförslitning Subventioner Driftsöverskott Jordbrukets företagsinkomst: allmänna beräkningsregler
D. A BRIEF LOOK AT IMPLEMENTATION
D. ÖVERSIKT ÖVER GENOMFÖRANDET
Introduction Defining regional agriculture Measuring agricultural output Inseparable nonagricultural secondary activities Intermediate consumption Summary of the differences between the principal aggregates calculated according to the revised and unrevised methodologies of the EAA (and thus of the RAA)
Inledning Att definiera jordbruket i en region Att mäta jordbruksproduktionen Ej särskiljbara sekundära ickejordbruksaktiviteter Insatsförbrukning Sammanfattning av skillnaderna mellan de viktigaste aggregaten beräknade enligt EAA:s nuvarande metodik och tidigare metodik (och därmed i enlighet med RAA)
APPENDIX I.A. LIST OF CHARACTERISTIC ACTIVITIES OF THE AGRICULTURAL INDUSTRY AND OF THE PRODUCTS RELATED TO THESE ACTIVITIES, IN THE EAA
BILAGA I.A. LISTA ÖVER AKTIVITETER SOM ÄR KARAKTERISTISKA FÖR JORDBRUK SAMT JORDBRUKSRELATERADE PRODUKTER I EAA
APPENDIX I.B. INTERMEDIATE CONSUMPTION OF THE AGRICULTURAL INDUSTRY
BILAGA I.B. JORDBRUKETS INSATSFÖRBRUKNING
APPENDIX N.B. INTERMEDIATE CONSUMPTION OF THE FORESTRY INDUSTRY
BILAGA H.A. LISTA ÖVER AKTIVITETER SOM ÄR KARAKTERISTISKA FÖR SKOGSBRUK SAMT SKOGSBRUKSRELATERADE PRODUKTER I EAF
APPENDIX U.C. GROSS FIXED CAPITAL FORMATION OF THE FORESTRY INDUSTRY
BILAGA N.B. SKOGSBRUKETS INSATSFÖRBRUKNING
ELABORATION TABLES OF THE ECONOMIC ACCOUNTS FOR AGRICULTURE
SAMMANSTÄLLNINGSTABELLER FÖR JORDBRUKETS RÄKENSKAPER
ELABORATION TABLES OF THE ECONOMIC ACCOUNTS FOR FORESTRY
SAMMANSTÄLLNINGSTABELLER FÖR SKOGSBRUKETS RÄKENSKAPER
APPENDIX V. DATA TRANSMISSION TABLE FOR THE ECONOMIC ACCOUNTS FOR AGRICULTURE
BILAGA V. TABELL FÖR ÖVERFÖRING AV UPPGIFTER AVSEENDE JORDBRUKETS RÄKENSKAPER
DATA TRANSMISSION TABLE FOR THE ECONOMIC ACCOUNTS FOR FORESTRY
TABELL FÖR ÖVERFÖRING AV UPPGIFTER AVSEENDE SKOGSBRUKETS RÄKENSKAPER
PRINCIPAL CHANGES COMPARED WITH THE 1989 MANUAL ON THE EAA AND THE EAF
DE VIKTIGASTE FÖRÄNDRINGARNA I FÖRHÅLLANDE TILL MANUALEN TILL EAA OCH EAF FRÅN 1989
TREATMENT OF VALUE-ADDED TAX (VAT)
FÖRLUSTBEGREPPET INOM JORDBRUKET
RELATIONSHIPS BETWEEN EAA/EAF AND THE NATIONAL ACCOUNTS ("BRIDGE TABLE")
FÖRHÅLLANDET MELLAN RÄKENSKAPERNA FÖR JORDBRUKET OCH SKOGSBRUKET OCH NATIONALRÄKENSKAPERNA
Economic accounts for agriculture have been published by the Statistical Office of the European Communities since 1964.
Eurostat (Europeiska gemenskapernas statistikkontor) har publicerat räkenskaper för jordbruket sedan 1964.
For the first few years, the concepts, definitions and rules of accounting were not uniform and it was not until 1969 that the six original Member States began to use the European System of Integrated Economic Accounts (ESA)(1) as the basis for their calculations covering the period from 1963 onwards.
Under de första åren var begrepp, definitioner och bokföringsregler inte enhetliga och det var först 1969 som de sex ursprungliga medlemsstaterna började använda sig av Europasystemet för integrerad ekonomisk redovisning (ENS) (1) som bas för beräkningarna när det gäller perioden 1963 och framåt.
In 1969 also, the system of Economic Accounts for Agriculture (EAA) was supplemented by the system of Economic Accounts for Forestry (EAF), which was based on the ESA from the outset.
År 1969 kompletterades Economie Accounts for Agriculture (EAA) med Economic Accounts for Forestry (EAF), som redan från början baserades på ENS.
Since the concepts, ideas and rules of accounting laid down in the ESA represent only a general framework applicable to the economy as a whole and cannot therefore make provision for all aspects specific to each of its individual industries, they had to be amplified to cover the specific requirements of agriculture and forestry.
Eftersom de begrepp, principer och bokföringsregler som fastställs i ENS endast ger en allmäh ram för den totala ekonomin och inte några särskilda riktlinjer för varje enskilt område, var det nödvändigt att dessa utvidgades till att täcka även jordbrukets och skogsbrukets särskilda behov.
This was done initially in 1969 in two working documents produced by the SOEC Committee on Agricultural Statistics' Working Party on Economic Accounts for Agriculture (2). These were regularly expanded in the course of the next few years.
Detta gjordes första gången 1969 i två arbetsdokument från Eurostats kommitté för jordbruks­statistik, arbetsgruppen för jordbruksräkenskaper (2) Under de följande åren kompletterades dessa med jämna mellanrum.
The work subsequently carried out by the Working Party on Economic Accounts for Agriculture has made it possible to develop a common methodology for all the Member States.
Det fortlöpande arbetet inom arbetsgruppen för jordbruksräkenskaper gjorde det möjligt att utveckla en gemensam metodik för alla medlemsstater.
This aims to provide a coherent, practical and readily-comprehensible tool for the compilation and use of the EAA and the EAF.
Målet var att utarbeta en enhetlig, praktisk och lättöverskådlig manual för sammanställning och användning av EAA och EAF.
It was first published in 1989 (3).
En sådan manual publicerades första gången 1989(3).
The revision of the System of National Accounts in 1995 (4) and the need to adapt to economic and structural developments in the agriculture and forestry sectors have led to radical changes in the basic methodology used for the economic accounts for agriculture and forestry.
Revideringen av nationalräkenskapssystemet System of National Accounts (SNA) 1995(4) samt den nödvändiga anpassningen till jord­ och skogsbrukets ekonomiska och strukturella utveckling
These have been studied by a Task Force set up for this purpose and formally adopted by the Working Party on Economic Accounts for Agriculture.
Dessa förändringar utarbetades av en särskild grupp som inrättats för detta ändamål och godkändes därefter formellt av arbetsgruppen för jordbruksräkenskaper.
This study of the amendments to the basic methodology had to satisfy two, often conflicting, demands: on the one hand, methodological consistency with the ESA to allow harmonisation of the EAA and EAF both between Member States and with the central framework of the national accounts; and on the other hand, it had to ensure that the changes to be made were feasible.
Vid genomgången av den grundläggande metodiken måste två till synes oförenliga krav tillgodoses. Å ena sidan måste metodiken överensstämma med ENS 1995 för att EAA och EAF skulle kunna harmoniseras ­ såväl inbördes mellan medlemsstaterna som med nationalräkenskapernas centrala struktur ­ å andra sidan måste det finnas möjligheter att genomföra de nödvändiga förändringarna.
This manual has been drawn up with these considerations in mind as, in addition to the concepts, principles and basic rules for compiling the accounts, it also refers to any adaptations to specific characteristics in the field of agriculture and forestry.
Dessa överväganden har präglat arbetet med denna manual. Förutom begrepp, principer och grundläggande regler för sammanställning av räkenskaperna redogörs här även för eventuella anpassningar till jord­ och skogsbrukets speciella förhållanden.
Certain more specific methodological amendments, which had been adopted by the Working Party on Economic Accounts for Agriculture since 1989, have also been incorporated.
Manualen innehåller också vissa mer specifika metodförändringar, som godkänts av arbetsgruppen för jordbruksräkenskaper sedan 1989.
Statistical Office of the European Communities, European System of Integrated Economic Accounts - ESA, 2nd edition, Luxembourg 1979.
Europeiska gemenskapemas statistikkontor. Europasystemet för integrerad ekonomisk redovisning ­ ENS, andra utgåvan, Luxemburg 1979.
Statistical Office of the European Communities, European System Accounts - ESA 1995,, Luxembourg 1996.
Europeiska gemenskapemas statistikkontor, Europeiska nationalräkenskapssystemet ­ ENS 1995, Luxemburg 1996.
GENERAL FEATURES OF THE ACCOUNTS
ALLMÄN STRUKTUR
A system of integrated economic accounts should provide an overview of economic activities which is systematic, comparable and as complete as possible, to serve as a basis for analyses, forecasts and political measures.
För att ett nationalräkenskapssystem skall kunna ligga till grund för analyser, prognoser och politiska åtgärder måste det ge en så systematisk, jämförbar och fullständig bild av den ekonomiska verksamheten som möjligt.
The vast number and variety of economic transactions and units covered by the system therefore have to be classified according to general criteria and set out clearly and simply in a coherent system of accounts and tables.
Detta innebär att den mängd olika ekonomiska transaktioner och enheter som ingår i systemet skall klassificeras efter allmänna kriterier och redovisas klart och tydligt i ett sammanhängande system av räkenskaper och tabeller.
It lays down concepts, definitions, accounting rules and uniform classifications to be used by the EU Member States.
I ENS fastställs enhetliga begrepp, definitioner, bokföringsregler och nomenklaturer som skall användas av EU:s medlemsstater.
The economy of a country is the sum of the activities of a very large number of units engaged in many different types of transaction with a view to producing, financing, insuring, distributing and consuming.
Ett lands ekonomi motsvarar summan av de aktiviteter som genomförs av ett mycket stort antal enheter. Dessa enheter ägnar sig åt en mängd olika transaktioner gällande produktion, finansiering, försäkring, omfördelning och konsumtion.
Units and groups of units considered in the context of a system of national accounts have to be defined in terms of the economic models under examination.
De enheter och grupper av enheter som behandlas inom ramen för ett nationellt räkenskapssystem måste definieras med hjälp av de ekonomiska modeller som tillämpas i undersökningen.
The ESA 95 is characterised by the use of three types of unit and two distinct ways of breaking down the national economy.
I ENS 1995 använder man sig av tre slags enheter och två olika sätt att underindela samhällsekonomin.
In order to analyse flows involving income, capital, financial transactions and assets, it is essential to select units which depict the interaction between economic operators (institutional units).
För att analysera flöden gällande inkomster, kapital, finansiella transaktioner och tillgångar är det väsentligt att man väljer enheter som gör det möjligt att studera beteendesamband mellan de ekonomiska aktörerna (institutionella enheter).
In order to analyse the production process, it is crucial to select units which illustrate technicoeconomic relationships (i.e. kind-of-activity units at local level and units of homogeneous production).
För att analysera produktionsprocessen är det betydelsefullt att man väljer enheter som påvisar förhållanden av teknisk-ekonomisk karaktär (lokala verksamhetsenheter och homogena produktionsenheter).
Thus, the economy may be broken down in two different ways:
Detta innebär att ekonomin kan delas upp på två olika sätt:
(i) into institutional sectors or sub-sectors, which represent groups of institutional units;
I institutionella sektorer och undersektorer, bestående av grupper av institutionella enheter.
(ii) into industries, which comprise groups of kind-of-activity units at local level (industry) or units of homogeneous production (homogeneous branch).
I branscher, bestående av grupper av lokala verksamhetsenheter (bransch) eller homogena produktionsenheter (homogen bransch).
The main purpose of the Economic Accounts for Agriculture and Forestry is to analyse the production process and primary income generated by it. The accounts are therefore based on the industry concept.
Eftersom huvudsyftet med EAA och EAF är att analysera produktionsprocessen och de primära inkomster som den genererar, har de utarbetats med branschbegreppet som grund.
The Economic Accounts for Agriculture and Forestry are a satellite account providing complementary information and concepts adapted to the particular nature of the agricultural and forestry industries.
EAA och EAF utgör satelliträkenskaper som tillför ytterligare information, där de begrepp som används har anpassats till de särskilda förhållandena inom branscherna jordbruk och skogsbruk.
Although their structure very closely matches that of the national accounts, their compilation requires the formulation of appropriate rules and methods.
Även om satelliträkenskapernas struktur till stor del följer nationalräkenskapernas centrala ram, skall de sammanställas enligt egna regler och metoder.
In addition to the description of the agricultural production process and the income which it generates, it is interesting to measure the disposable income of agricultural households (6).
Förutom att få en beskrivning av jordbrukets produktionsprocess och de inkomster denna genererar kan det vara intressant att mäta jordbrukshushàllens disponibla inkomstf6).
Apart from income from agricultural activity, agricultural households may have other sources of income (from property, social transfers, etc.).
Vid sidan av de inkomster som jordbruksaktiviteten genererar kan jordbrukshushållen ha andra inkomstkällor (kapitalinkomst, sociala transfereringar etc).
These two types of income (income generated by agricultural production and the total income of agricultural households) are measured for two distinct purposes, which require two distinct methods of breaking down the economy, the first,
Dessa båda inkomstslag - inkomst som genereras av jordbruksverksamhet respektive jordbrukshushållens disponibla inkomst - mäts med två vitt skilda målsättningar, vilket innebär att det krävs två helt olika metoder för att dela in ekonomin.
Joint publication by the United Nations, International Monetary Fund, Commission of the European Communities, OECD and World Bank.
Utgiven i samarbete mellan FN, Internationella valutafonden, Europeiska gemenskapemas kommission, OECD och Världsbanken.
Manual on the EAA/EAF 97 (Rev. 1.1) for the EAA, is based on production units; which are defined by reference to an activity branch, the second is based on households (i.e. institutional units) whose main source of income is independent of agricultural activity (7).
Manual till EAA/EAF 97 (Rev. 1.1) utifrån bransch, medan den andra metoden grundas på hushåll (dvs. institutionella enheter), där den huvudsakliga inkomstkällan är fristående jordbruksverksamhet(7).
THE BASIC UNIT AND THE AGRICULTURAL INDUSTRY
BASENHETEN OCH BRANSCHEN JORDBRUK
In order to analyse flows generated by the production process and the use of goods and services, it is necessary to select units which emphasise relationships of a technicoeconomic kind.
För att analysera de flöden som uppkommer under produktionsprocessen och i användningen av varor och tjänster är det nödvändigt att välja enheter som understryker relationer av teknisktekonomiskt slag.
This requirement means that as a rule institutional units must be partitioned into smaller and more homogeneous units with regard to the kind of production.
Detta krav betyder som regel att institutionella enheter måste delas upp i mindre och mer homogena enheter med avseende på typ av produktion.
Local kind-of-activity units (local KAUs) are intended to meet this requirement as a first but practically-oriented operational approach (ESA 95, 2.105.)(8).
Lokala verksamhetsenheter avser att uppfylla detta krav såsom en första och verklighetsorienterad ansats (ENS 1995, 2.105.) (8). -
The local KAU is defined as the part of a KAU which corresponds to a local unit.
Den lokala verksamhetsenheten definieras som den del av en branschenhet som motsvarar en lokal enhet.
The KAU groups all the parts of an institutional unit in its capacity as producer contributing to the performance of an activity at class level (4-digits) in NACE Rev.1 (the reference classification for economic activities, cf. 1.30.1.) and corresponds to one or more operational subdivisions of the institutional unit.
Branschenheten grupperar alla de delar av en institutionell enhet, i dess egenskap av producent, som bidrar till utförandet av en aktivitet på undergruppsnivå (4 siffror) i NACE Rev.1 (näringsgrensindelning som används som referensindelning, se 1.30.1.) och som svarar mot en eller flera operationella underindelningar av den institutionella enheten.
The institutional unit's information system must be capable of indicating or calculating for each local KAU at least the value of output, intermediate consumption, compensation of employees, the operating surplus and employment and gross fixed capital formation (ESA 95, 2.106.).
Den institutionella enhetens informationssystem måste för varje lokal verksamhetsenhet vara kapabelt att uppge eller beräkna åtminstone produktionsvärde, insatsförbrukning, löner och kollektiva avgifter, driftsöverskott liksom sysselsättning och fast bruttoinvestering (ENS 1995, 2.106.).
Although a local KAU may correspond to an institutional unit or part of an institutional unit in its capacity as a producer, it can never belong to two distinct institutional units.
En lokal verksamhetsenhet kan motsvara en institutionell enhet som producent eller vara en del av en institutionell enhet; däremot· kan den aldrig tillhöra två olika institutionella enheter.
Since, in practice, most institutional units producing goods and services are involved in a number of different activities at once (a principal activity and one or more secondary activities), they can be subdivided into the same number of local KAUs.
Eftersom de flesta institutionella enheter som producerar varor och tjänster i praktiken ägnar sig åt flera olika aktiviteter samtidigt (en primär aktivitet och en eller flera sekundära aktiviteter), kan de underindelas i samma antal lokala branschenheter.
Ancillary activities (purchases, sales, marketing, accounting, transport, warehousing, maintenance, etc.; cf. 1.18.2.), however, cannot lead to the creation of a local KAU.
Däremot kan inte hjälpaktiviteterna (inköp, försäljning, marknadsföring, bokföring, transport, lagring, underhåll etc; se 1.18.2.) leda till att en lokal verksamhetsenhet bildas.
Basically, as many local KAUs should be recorded as there are secondary activities, but it can happen that statistical (accounting) information does not make it possible to separate a local KAU's secondary activities or parts of those activities from its principal activities.
I princip skall det registreras lika många lokala verksamhetsenheter som det finns sekundära aktiviteter, men det kan hända att det inte finns tillräckligt med statistiska uppgifter (bokföringsmaterial) för att man skall kunna särskilja alla eller delar av en lokal verksamhetsenhets sekundära aktiviteter från den primära aktiviteten.
Thus, a local KAU may carry out one or more secondary activities alongside its principal activity (ESA 95, 2.107.).
Detta innebär att en lokal verksamhetsenhet kan utöva en eller flera sekundära aktiviteter parallellt med sin primära aktivitet (ENS 1995, 2.107.).