natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bauer, T. and Zimmermann, K.(1999): Assessment of possible migration pressure and its labour market impact following EU enlargement to Central and Eastern Europe, Study for the UK Department of Education and Employment, IZA and CEPR, Bonn/London, Germany/UK.
Studien har genomförts på uppdrag av GD Employment and Social Affairs vid EU- kommissionen; Berlin/Milano. Bauer, T. och Zimmerman, K. (1999): "Assesmentof possible migration pressure and ist labour market impact following EU enlargment to Central and Eastern Europe".
Gross fixed capital Formation is investment net of disposals.
Studien är gjord på uppdrag av Storbritanniens utbildnings- och arbetsmarknadsdepartement, IZA och CEPR, Bonn/London, Tyskland/Storbritannien.
Gross refers to the fact that it does not take into account depreciation or consumption of capital.
Genom att mäta investeringarna i termer av bruttoinvesteringar tas således inte hänsyn till kapitalets värdeminskning, dvs avskrivningar.
Fixed means that only investment which is used for more than a year is considered.
Bruttokapitalstocken har beräknats genom att summera tidigare investeringar.
Gross capital stock is calculated by cumulating past investment and deducting the cumulated value of investment that has been retired.
Därutöver har de kumulativa värdet uppskattats av de investeringar som förbrukats.
Net capital stock includes depreciation and is thus probably the better measure.
Nettokapitalstocken inkluderar med andra ord också avskrivningar och är sannolikt också ett bättre mått. Se t. ex. Abramovitz (1989) "Thinking about growth".
15 eg Abramovitz (1989) Thinking about growth'. Density is measured by a composite index which indicates a region's endowment in relation to the EU average.
"Tätheten" mäts med hjälp av sammansatt index, vilket speglar en regions motorvägsstruktur i förhållande till EU:s genomsnitt.
Specifically, it is an arithmetic average of the number of miles of motorway relative to its land area and population.
Mer specifikt är det aritmetiska medelvärdet av antalet kilometer motorväg i förhållande till regionens landareal och befolkning.
Measured in the same way as for roads, by a composite index of the length of track in a region relative to its land area and population in relation to the EU average.
Detta mäts på samma sätt som när det gäller vägarna, dvs av ett sammansatt index som baseras på spårens längd i en region i relation till dess landareal och befolkning samt i förhållande till EU:s genomsnitt. Se studie angående "the impact of eastern enlargement on empoyment and the labour market in the EU Member States" (part B strategic report, chapter 3.3).
Eurostat, Labour Market Survey 1998.
LFS är en förkortning av "Labour Force Survey". Se OECD: "Education at a Glance 2000, s 195ff. Se OECD: "Education Policy Analysis 1999" s 49ff.
The study only provides 1997/98 data for the following 10 EU Member States: Belgium (Flemish Community), Denmark, Finland, France, Ireland, Italy, Netherlands, Portugal, Sweden, UK.
Studien innehåller endast data från 1997/98 för följande tio medlemsstater: Belgien (flamländska delen), Danmark, Finland, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Sverige och Storbritannien.
The ICT sector is defined on the basis of 11 ISIC classes.
ICY-sektorn definieras på basis av 11 ISIC-kategorier. När det gäller tillverkningsindustrin så måste produkterna från en ICT-industri "be intended to fulfill the function of information processing and communication including transmission and display or must use electronic processing to detect measure and/or record physical phenomena or to control a physical process. När det gäller servicenäringar så gäller att "must be intended to enable the function of information processing and communication by electronic means".
Based on International Data Corporation (IDC) data, Internet Commerce Market Model, 1999.
Uppgifterna härrör från "International Data Corporation (IDC), Internet Market Model", 1999. Goldman Sachs US (1999): "B2B or not B2B, e-commerce/lnternet", Goldman Sachs Investment Research.
ICT expenditure includes IT hardware, software and services, telecommunication equipment and telecommunication services, at market value.
ICT-investeringar inkluderar IT, hårdvara, mjukvara och service, telekomutrustning och telekomtjänster till ett marknadspris. Gallup Residential Survey" (2000). "European Survey of Information Society" (ESIS) i "Central and Eastern European countries", CEC 1999.
The Gallup survey of small and medium-sized enterprises (SMEs) (2000).
Gallups undersökning av små och medelstora företag ("SMEs") (2000).
Economic and Monetary Union (EMU)
Den ekonomiska och monetära unionen (EMU)
The Common Agricultural Policy: price and market policies
Den gemensamma jordbrukspolitiken: pris-och marknadspolitik
Employment, human resource development and cohesion
Sysselsättning, kunskaps- och kompetensutveckling och sammanhållning
Research and Development policy
Forsknings- och utvecklingspolitiken
Enterprise policy
11.10 Företagsinriktad politik
11.1 Economic and Monetary Union (EMU)
11.1 Den ekonomiska och monetära unionen (EMU)
Based on the rationale that macroeconomic stability is conducive to higher real growth and that Member States' economic policies should be consistent within a currency area, the EC Treaty defines several criteria of economic convergence which need to be met in order to participate in the Euro.
Baserat på argumentet att makroekonomisk stabilitet främjar en högre real tillväxt och att medlemsländernas ekonomiska politik bör vara konsekvent inom ett område med gemensam valuta, anger EU­avtalet ett antal krite­rier för den ökade grad av ekonomisk konvergens som krävs för att länder skall kunna vara med i Euro­samarbetet.
Having reached a high degree of sustainable convergence regarding price stability, the government financial position (deficit and debt), exchange rates and long-term inter-est-rates, the Council decided in May 1998 that 11 Member States could adopt the Euro as from 1 January 1999.
Efter att 11 medlemsländer uppnått en hög grad av varaktig konvergens vad gäller prisstabilitet, den finansiella situationen (underskott och skulder), växelkurser och långsiktiga räntenivåer, beslutade rå­det i maj 1998 att dessa stater kunde övergå till euron som en gemensam valuta den 1 januari 1999.
Among those 11 Member States three are cohesion countries (Spain, Ireland and Portugal) and the fourth cohesion country, Greece, has joined the Euro area at the beginning of the year 2001.
Bland dessa 11 stater finns tre sammanhållningsländer (Spa­nien, Irland och Portugal) och det fjärde (Grekland) an­slöts till euro­området i början av år 2001.
This framework is based on coordination and surveillance of economic policies pursued by Member States, which have the main responsibility for these.
Sammanhållningsländernas resultat i form av nominell konvergens (sådan denna uttrycks i termer av låg inflation) och i real konvergens (som uttrycks i en BNP­tillväxt som ligger över den genomsnittliga inom EU) har utvecklats parallellt under slutet av 1990­talet (fig.
The results achieved by the cohesion countries in terms of stabilisation since the beginning of the 1990s have been impressive, in particular in Greece and Portugal where inflation rates in 1990 were 20% and 13% respectively.
16 och 17). Denna trend har varit särskilt påfallande i Irland, som är ett bra exempel på hur real och nominell konvergens har gått hand i hand sedan mitten av 1980­talet, då man inledde arbetet med en långsiktig, stabilitetsinriktad strategi med en blandning av makro­ekonomiska åtgärder (se den följande rutan).
The historically unique degree of stability in the cohesion countries provides improved conditions for private investment, which have already contributed to above EU average growth rates in recent years.
Spanien och Portugal har närmat sig de genomsnittliga EU­värdena något långsammare.
Cohesion countries' performance in terms of nominal convergence, expressed by low inflation rates, and real convergence, expressed in above EU average real GDP growth, have occurred in parallel during the second half of the 1990s (Graphs 16 and 17).
I Grekland har viktiga framsteg gjorts vad gäller nominell konvergens sedan mitten av 1990­talet, vilket har lett till en positiv tillväxt re­lativt genomsnittet för EU. Något sådant har inte setts i Grekland sedan 1970­talet.
This trend has been particularly strong in the case of Ireland which is a good example of how real and nominal convergence go hand in hand since the mid-1980s, when a long-term strategy of a consistent, stability-oriented macroeconomic policy-mix was started (see Box).
Förstärkt stabilitet i sammanhållningsländerna skulle ha varit svårare att uppnå utan EMU­samarbetet. Detta samarbete baseras på medlemsstaternas samordning och översyn av den egna ekonomiska politiken, vilket de själva har huvudansvaret för.
Catching-up was somewhat slower in Spain and Portugal.
Resultaten vad gäller det stabiliseringsarbete som pågått sedan början av 1990­talet har varit imponerande, särskilt i Grekland och Portugal där inflationen år 1990 var 20 respektive 13
In Greece, important achievements in nominal convergence since the mid-1990s have translated into a positive growth differential w's-a-w'sthe EU which had not been the case since the 1970s.
För att säkerställa att dessa framsteg i stabiliseringspoli­tiken inte bara är tillfälliga, har unionen förstärkt de
11.1 Economic and Monetary Union (EMU)
.1 Den ekonomiska och monetära unionen (EMU)
• the share of production of manufacturing goods is high, as in the north-east of Spain, the east of France, the north-east of Belgium, the north-east of Italy and the north of Portugal; by contrast, in major cities and peripheral regions, where services predominate, exchange cost savings are relatively small.
— andelen industriprodukter är hög som i nordöstra Spanien, östra Frankrike, nordöstra Belgien, nordöstra Italien och i norra Portugal - som en jämförelse har besparingarna vad gäller valutaväxling varit re lativt små i större städer och perifera regioner där servicesektorn dominerar.
These initial or static effects of the introduction of the Euro will trigger dynamic effects on the structure of production as competition increases, economies of scale are realised, products become more diversified and the pace of innovation and growth is accelerated.
Dessa initiala, eller statiska, effekter av införandet av euron, kommer att ge dynamiska effekter på produktionens struktur i takt med att konkurrensen ökar, stor driftsfördelar realiseras, produkterna blir alltmer diversifierade och innovations- och tillväxttakten accelererar.
Accordingly, there are likely to be changes in regional markets for goods, capital and labour.
Därmed kommer det troligen att ske förändringar i de re gionala marknaderna för varor, kapital och arbetskraft.
Some specific effects of monetary union on capital and labour market integration are worth mentioning.
I sammanhanget är det värt att nämna några av valuta unionens särskilda effekter på integreringen av kapitaloch arbetsmarknaden.
In order to ensure that these achievements in terms of stabilisation are not merely temporary, procedures of multilateral economic surveillance and coordination have been reinforced within the EU, which encompass different areas of economic policy, such as budgetary policies, employment policies, structural reform and macroeconomic dialogue with the social partners.
e processer om ömsesidig uppsikt (surveillance) och sam ordning för skilda delar av den ekonomiska politiken. Det kan gälla olika ekonomiska frågor såsom budgetpolitik, sysselsättningspolitik, strukturreformer och en makroekonomisk dialog med skilda samhällsgrupper.
Given the achievements in macroeconomic stability, more emphasis has now been put on the smooth functioning of product, capital and labour markets which allow the full benefits of EMU in terms of growth and cohesion to be realised.
Givet framstegen vad gäller makroekonomisk stabilitet, läggs nu ner mer ansträngningar på att skapa en smidigt fungerande marknad för produkter, kapital och arbetskraft, vilket gör att man tillfullo kan skörda frukterna av EMU i termer av tillväxt och sammanhållning.
Although taking place at varying speeds in different Member States, the liberalisation of markets and the privatisation of public enterprises have not only contributed to budgetary consolidation by reducing the need for subsidies, but - even more importantly -have also improved the overall efficiency and competitiveness of these economies.
Även om den takt med vilken medlemsländerna har libéraliserai skilda marknader och privatiserai offentliga företag varierar påtagligt, har detta inte bara bidragit till en stabilisering av budgeten, på grund av att behovet av understöd har minskat, det har dessutom - vilket är mer betydelsefullt -förbättrat dessa ekonomiers allmänna effektivitet och konkurrenskraft.
Without sufficiently open and flexible markets, Ireland's high growth rates would hardly have been sustainable.
Utan tillräckligt öppna och flexibla marknader skulle Irlands höga tillväxttal knappast varit möjliga.
The creation of more efficient product and capital markets in the 1990s has enabled the Portuguese economy to move rapidly towards macroeconomic stabilisation without creating major imbalances.
Skapandet av effektivare produkt- och kapital marknader under 1990-talet har gjort det möjligt för den portugisiska ekonomin att snabbt röra sig mot en makroekonomisk stabilisering, utan att skapa stora obalanser.
Labour market reforms in Spain in the second half of the 1990s have contributed to higher growth in both employment and GDP.
Arbetsmarknadsreformer i Spanien under senare delen av 1990-talet har bidragit till en ökad tillväxt vad gäller såväl sysselsättning som BNP.
Nevertheless, structural reforms in the cohesion countries, particularly in Greece, need to be further reinforced.
Trots detta krävs att de strukturella reformerna i sammanhållningsländerna för stärks ytterligare. Detta gäller särskilt Grekland.
Lower transaction costs are likely to affect the price and availability of capital, since interest rate differentials between participating Member States will be reduced because of the disappearance of exchange rate risk premiums and an increase in the efficiency of financial markets which were previously fragmented.
Minskade transaktionskostnader kommer sannolikt att påverka priset och tillgången på kapital efter som skillnaderna vad gäller räntenivån mellan de olika medlemsländerna kommer att minska. Det beror på att skillnader, som har att göra med risken för växlingskursvariationer, försvinner, liksom på att effektiviteten ökar hos de tidigare fragmenterade finansiella marknaderna.
Since January 1999, financial markets in the Euro area all trade in Euros, the most visible sign of monetary union.
Sedan januari 1999 har de finansiella marknaderna i euro-området all sin handel i euro, vilket är det tydligaste tecknet på en monetär union.
Capital can more easily be transferred within the EU to investment in locations where it yields the highest return, which is no longer subject to the uncertainty caused by the possibility of exchange rate fluctuation.
Kapitalet kan nu lättare överföras till investeringar i områden där det når den högsta avkastningen och det är inte längre utsatt för den osäkerhet som skapas av risken för att växlingskurserna fluktuerar.
As a result, the specific characteristics of different regions assume more weight in the competition for mobile capital.
Resultatet blir att de olika regionernas egna specifika kännetecken relativt sett väger tyngre i konkurrensen om det rörliga kapitalet.
The introduction of the Euro also benefits growth due to increasing market integration through the lower transaction costs achieved from eliminating the need for currency exchange and the associated risk, as well as the costs of comparing prices.
Man slipper också de informationskostnader som finns när man jämför priser. En uppfattning av hur stora de inledande regionala effekterna har blivit, kan man få genom att studera de handelsrelaterade kostnaderna för växling av valuta för år 1994'.
An idea of the size of the initial regional effects of monetary union can be gained from the trade-related exchange costs estimated for 1994.1 The estimates were produced by multiplying the trade of each region with other Euro-area countries by the respective bid-offer spreads between currencies participating in the Euro.
Beräkningarna gjordes genom att varje re gions handel med andra EU-områden multiplicerades med den spridning i utbudspriserna (bid offer spreads) som då existerade mellan de valutor som deltar i EMU (fig. A.15).
The results suggest that it is national rather than regional characteristics which determine the scale of economies and that exchange costs are high in regions where:
Resultaten antyder att det snarare är nationella än regionala karaktäristika som avgör de ekono miska effekterna och att växlingskostnaderna är höga i regioner där:
A widespread concern regarding the impact of the Euro on labour markets is that by making it easier to compare wages in participating countries, greater transparency could lead to them being equalised.
Det har i flera sammanhang uttryckts en oro inför de effekter som kan uppkomma när det genom en högre grad av transparens blir möjligt att jämföra löner mellan de deltagande länderna.
However, wage differences between countries reflect underlying differences in productivity.
Löneskillnader mellan länder av speglar dock underliggande skillnader i produktiviteten.
Regional competitiveness depends not only on labour costs as such, but on costs in relation to labour productivity (i.e. on unit labour costs) among many other factors.
Regional konkurrenskraft beror inte enbart på kostnader för arbetskraften, utan också på hur dessa kostnader re laterar sig till t.ex. produktion per anställd (dvs. arbetskostnad per producerad enhet).
• exchange rate volatility w's-a-w'sthe stable core of the Deutschmark area had been high, which means, in particular, for regions in Spain, Ireland, Italy, Portugal and Finland;
växlingskursens rörlighet har varit stor gentemot den stabila grupp av valutor som dominerades av den tyska Marken, vilket särskilt gäller regioner i länder som Spanien, Irland, Italien, Portugal och Fin land; andelen utrikeshandel med andra Euro-länder är hög, vilket särskilt är fallet för de sex länder som grundade EU;
The Irish experience
De irländska erfarenheterna
Because of the improvement in competitiveness, growth was export-led from the beginning.
Till följd av den ökade konkurrenskraften var tillväxten re dan från början exportstyrd.
Moreover, investment progressively became a more important source of growth as capacity utilisation increased, profitability rose and monetary conditions eased.
Ökade investeringar blev emellertid en allt viktigare källa till tillväxt allt eftersom den existerande produktionskapaciteten blev allt bättre utnyttjad, vinstchanserna ökade och kreditmarknaden lättade.
Between 1994 and 2000, investment increased by over 13% a year, rising from around 16% of GDP to 25%.
Mellan 1994 och år 2000 ökade investeringarna med över 13 procent per år och steg därmed från 16 till 25 % av BNP.
The basis of the recent performance of the Irish economy was established during the 1980s, though the most striking results did not appear until the mid-1990s.
Grunden till den irländska ekonomins succéartade fram gångar lades under 1980-talet, även om de mest slående resultaten Inte dök upp förrän i mitten av 1990talet.
In essence, it was the fear of an unsustainable growth in public debt and in debt interest - particularly because a large part of debt was in foreign hands (over 40% in 1987) -which sparked a rethink of policy and a move towards budgetary consolidation.
De facto var det fruktan för en ohållbar tillväxt I statsskulden och I räntekostnaderna (särskilt på grund av att en stor del av skulden befann sig i utländska händer - över 40 procent år 1987) som var den tändande gnistan till ett omtänkande vad gäller politikens inriktning och till en strävan efter budgetbalans. getbalans.
Budgetary consolidation was achieved mainly by controlling public expenditure which was reduced from 50% of GDP to around 30% - in part through a reduction in debt interest - and which served to transform a budget deficit of over 10% of GDP in 1985 into a surplus.
Direktinvesteringar från utlandet, som förblev ett av de viktigaste målen för utvecklingsstrategin, var betydelsefulla inte bara genom att de ökade kapitalstocken, utan också genom att ny teknologi infördes.
Foreign direct investment (FDI), which remained a key objective of development strategy, was important not only in expanding the capital stock but also in transferring technology.
Balans I budgeten uppnåddes huvudsakligen genom att de offentliga utgifterna kontrollerades bättre, och därigenom minskades från 50 till cirka 30 procent av BNP (men också genom en reduktion av statsskuldens räntebörda).
This led to clusters of highly competitive and dynamic foreign-owned manufacturing companies being established, particularly in electronics and pharmaceuticals, and more recently, in internationally traded services, such as financial services and call centres.
Tillsammantaget resulterade detta I att budgetunderskottet på 10 procent av BNP år 1985 omvandlades till ett över skott.
The macroeconomic policies pursued were coupled with an active structural policy, including training of the work force to avoid high rates of growth being constrained by shortages of skilled labour.
Den makroekonomiska politiken som fördes kopplades till en aktiv strukturpolitik, inkluderande utbildning av arbetskraften, för att undvika att hög tillväxt hindrades på grund av brist på kvalificerad arbetskraft.
Growth of the labour force was stimulated by reform of the tax and social protection systems as well as by the return of emigrants.
En ökning av arbetskraften stimulerades genom reformer inom skatte- och väl färdssystemen, men också genom återvändande emigranter.
The employment rate, therefore, increased from around 521/2% of working-age population in 1985 to 621/2% in 1999.
Sysselsättningsgraden ökade därigenom från cirka 52,5 procent av den arbetsföra befolkningen år 1985 till 62,5 procent år 1999.
At the same time, tax reductions and fiscal reform played an important role in the tripartite agreements reached between Government, trade unions and employers (on four occasions since 1988), which enabled a growth of labour costs to be achieved which was compatible with low inflation and a substantial improvement in competitiveness.
Samtidigt spelade skattesänkningar och reformer av finanspolitiken en viktig roll I de trepartsöverenskommelser som nåddes mellan regeringen, fackföreningarna och ar betsgivarna (vid fyra tillfällen sedan år 1988), vilket möjlig gjorde en ökning av lönekostnader som var förenlig med låg inflation och med en påtaglig ökning av konkurrenskraften.
Moreover, because the growth in real terms was well below the growth of productivity, it also led to a marked increase in the profitability of investment.
Eftersom lönetillväxten i reala termer låg kraftigt under produktivitetsökningen, ledde detta till en påtaglig ökning av lönsamheten vad gäller investeringar.
Despite pay restraint, real wages were able to grow significantly, especially in the second half of the 1990s, fuelling a strong increase in private consumption and domestic demand.
Trots återhållsamheten på lönesidan, kunde de reala lönerna öka påtagligt, särskilt under senare hälften av 1990-talet, vilket gav underlag för en snabb ökning av den privata konsumtionen och den inhemska efterfrågan.
Budgetary consolidation and wage moderation enabled the Maastricht criteria to be fulfilled and monetary conditions to be eased.
Den andra faktorn som förtjänar att understrykas är Struk turfondernas betydelse.