natgillin/translations-raw huggingface dataset:
New technologies would soon bepart of everyday life in the workplace and the ESF tackled this needearly on.
Ny teknik skulle snart vara en del av vardagen på alla arbetsplatser och ESF tog på ett tidigt stadium tag i detta behov.
HELPING POORER REGIONS CATCH UP WITH THE
HJÄLPA FATTIGARE REGIONER ATT KOMMA I KAPP RIKARE
In the three new Member States of the 1980s (Greece, Portugal and Spain) agriculture was still the dominant sector, and per capita incomewas considerably lower than the EC average.
I 80-talets tre nya medlemsstater (Grekland, Portugal och Spanien) varjordbruket fortfarande den dominerande sektorn och inkomsten per capitavar betydligt lägre än genomsnittet för EG.
In 1983, it was decidedthat funding from the ESF should be channelled towards particularlyneedy regions.
1983 beslutades att finansieringen från ESF skulle förmedlas till särskilt behövande regioner.
This led to increased applications for funds, and in 1988the ESF was reformed so that it could better assist the regions laggingfurthest behind (thus reducing the imbalances between rich and poor)and meet the increased number of applications.
Det leddetill fler ansökningar om finansiering och 1988 reformerades ESF för attbättre kunna bistå de regioner som var mest på efterkälken (och alltsåutjämna obalanserna mellan rika och fattiga) och för att kunna möta detökade antalet ansökningar.
More than half of the ESF funding went to schemes that boostedemployment in poorer regions and countries such as Greece, the Frenchoverseas departments, Ireland, the Mezzogiorno in southern Italy and Northern Ireland.
Mer än hälften av finansieringen från ESF gick till arrangemang somstimulerade sysselsättningen i fattigare regioner och länder som Grekland,de franska översjöiska departementen, Irland, Mezzogiorno i södra Italienoch Nordirland.
When Spainand Portugal joined the European Communityin 1986, regions such as Andalucía and the Canary Islands, as well as thewhole of Portugal, wereadded.
När Spanien och Portugal 1986 anslöt sig till Europeiskagemenskapen tillkom regioner som Andalusien och Kanarieöarna, liksomhela Portugal.
YOUTHUNEMPLOYMENTANDWOMENINTHELABOURMARKET- TOPOFTHEESF AGENDA
UNGDOMSARBETSLÖSHET OCH KVINNOR PÅ ARBETSMARKNADEN – ÖVERSTPÅESF:SDAGORDNING
By the end of the 1970s, youth unemployment had become a growingcause for concern.
Mot slutet av 70-talet hade ungdomsarbetslösheten gett upphov till alltstörre oro.
As Europe took further steps towards closer integration in the 1980s, youth unemployment remained a persistent problem.The need for more highly skilled labour put a higher demand on furthertraining and the ESF responded to this.
Efter hand som Europa på 80-talet tog ytterligare steg mot ennärmare integration, utgjorde ungdomsarbetslösheten fortsatt ett problem.Behovet av arbetskraft med högre kompetens reste högre krav på ytterligare utbildning och ESF reagerade på detta.
The funding was targeted atyoung people with poor job prospects due to a lack of vocational training or inadequate training, as well as to the longterm unemployed.
Finansieringen inriktades påungdomar som på grund av brist på yrkesutbildning eller otillräckligutbildning hade begränsade utsikter att hitta arbete och på långtidsarbetslösa.
Itwas also extended to include early school-leavers, since a large numberof young people were dropping out of school prematurely or leaving without any qualifications.
Den utsträcktes också till att omfatta dem som hoppat av skolan iförtid, eftersom ett stort antal unga slutade skolan för tidigt eller gick ututan kvalifikationer.
The situation of women in the labour market was still an important issue.The reinforcement of the existing legal framework for equality (which waslaid down in the Treaty of Rome) in the 1970s was showing results.
Situationen för kvinnor på arbetsmarknaden var fortfarande en viktig fråga.Stärkandet på 70-talet av den befintliga rättsliga ramen för jämställdhet(som fastställdes i Romfördraget) gav resultat.
The ESF played acentral role not only by helpingwomen enter the labour marketbut also by tackling gender stereotypes which made findingwork more difficult for them.The 1988 reform of the ESFunderlined the importance ofintegrating 'women in occupations where they are substantially underrepresented'.
ESF speladeen central roll, inte bara för atthjälpa kvinnor att komma in påarbetsmarknaden, utan ocksågenom att ta itu med könsstereotyper som gjorde det svårareför dem att hitta jobb. 1988 årsreform av ESF lyfte fram viktenav att integrera ”kvinnor inomyrken där de är väsentligtunderrepresenterade”.
The ESFbacked this up by financing specialised training schemes forsuch jobs.
ESF stöttade detta genom att finansierasärskilda utbildningsarrangemang för sådana jobb.
It also supported actions to help women in cases ofmajor redundancies or toimprove their chances of getting and securing a more qualified job.
Fondenstödde också åtgärder för atthjälpa kvinnor vid större friställningar eller för att förbättraderas möjligheter att få ochbehålla mer kvalificerade jobb.
THE SINGLE MARKET IS BORN SUBSTANTIALLY
DEN INRE MARKNADEN SER DAGENS LJUS GENOMGÅR EN OMFATTANDE REFORM
On the way to completing the single market in the 1990s, the ESF played an important role in ensuring that all citizens and regions of the Community could reap benefit from the success of the internal market as itdeveloped. The creation of the single market gave life to the free movement of goods, services, people and money.
På vägen mot att nå fram till den inre marknaden på 90-talet, spelade ESFen viktig roll för att se till att gemenskapens alla medborgare och regionerskulle få glädje av den inre marknaden efter hand som den växte fram.Tillskapandet av den inre marknaden fyllde tanken om fri rörlighet förvaror, tjänster, människor och pengar med innehåll.
The Fund had grown in size considerably; but so had the administrativework that came with it.
Fonden hade vuxit betydligt i omfattning – men det hade också det administrativa arbete som hörde till.
The Fund received thousands of individual applications in all Community languages, and it proved very difficult to selectthe best projects.
Fonden fick tusentals enskilda ansökningarpå alla gemenskapens språk och det visade sig mycket svårt att välja ut debästa projekten.
This madethe ESF increasingly cumbersome to handle, for both the Member States and the Commission.
Det gjorde ESF allt mersvårhanterlig – både för medlemsstaterna och för kommissionen.
The growing size and importance of the ESF meant that a reform was needed,with a more cooperative and collaborative relationship between Member States and the Commission.
ESF:s växande storlek och betydelseinnebar att det krävdes en reform, medett förhållande mellan medlemsstaternaoch kommissionen som inbegrep mersamarbete och samverkan.
Thischange would need to reflect the factthat the European Community fundscontributed to policies that were largelydefined in the national contexts of the Member States.
En sådanförändring måste avspegla det faktum att Europeiska gemenskapens medel bidrogtill politik som i hög grad fastställdesutifrån medlemsstaternas nationellasituation.
This key ESF reform was launched in1988.
Denna centrala reformering av ESFstartades 1988.
The overall idea was to programme the Fund on a more longterm basisso that it could be more effectivelyapplied.
Den övergripande tankenvar att programplaneringen för fondenskulle göras på längre sikt, så att denkunde genomföras effektivare.
The reform was a move from(individual) projects pursued in a national context to a programmed multiannual effort on a basis agreed in part-
Reformeninnebar en rörelse bort från (enskilda)projekt som genomfördes mot en nationell bakgrund, mot en programplaneradflerårig insats som baserades på överens-
Initiativestowards this longer term planning for the ESF and Member States'employment policies as a whole were given a considerable boost by the1988 decision that the Community should move from an annual budgetto a medium-term budgetary perspective (1988/1989-93).
Initiativsom syftade till sådan mer långfristig planering för ESF och medlemsstaternas sysselsättningspolitik generellt främjades betydligt genom beslutet 1988att gemenskapen skulle gå i riktning från en årlig budget, mot budgetplanerpå medellång sikt (1988/1989–1993).
This meantthat the Commission and Member States could be sure that the fundswould be available over the full period, and that multiannual programmes could be launched securely.
Det innebar att kommissionen ochmedlemsstaterna kunde vara säkra på att medlen skulle finnas under helaperioden och att fleråriga program tryggt kunde sättas i verket.
Member States and the Commission would together coordinate andplan ahead for the spending of the ESF.
Medlemsstaterna och kommissionen skulle tillsammans samordna ochplanera framåt för hur ESF:s medel skulle användas.
Member States agreed toexchange employment data and strategies, so that the ESF could be better integrated into the Member States' labour-market policies.
Medlemsstaternakom överens om att utbyta sysselsättningsdata och -strategier, så att ESFskulle vara bättre integrerad i medlemsstaternas arbetsmarknadspolitik.
With the reform the ESF was to concentrate its efforts more on the mostneedy, be they regions or groups of the population.
Ettresultat av reformen skulle bli att ESF gick i riktning mot de behovregioner och medlemsstater har.
The EU also started membership negotiations with the countries of Central and Eastern Europe as well as Malta and Cyprus.
EUinledde också förhandlingar om medlemskapmed länderna i Central- och Östeuropajämte Malta och Cypern.
The unemployment rate stood at around 10%.
Aktiemarknaden hade kollapsat1987, oljepriserna höll på att stiga på grundav Gulfkriget (1990–1991) och den tyskaåterföreningen visade sig oväntat kostsam.Arbetslösheten låg på omkring 10 %.
In 1994, 18.7million people were without a job, many ofthem young people.
1994var 18,7 miljoner människor utan arbete,många av dem ungdomar.
The concept of 'jobless growth' - economicgrowth but with high levels of unemployment - took hold and became a growing concern for Member States.
Konceptet ”tillväxt utan sysselsättning” –ekonomisk tillväxt men med hög arbets -löshet – fick grepp och ledde till växandeoro bland medlemsstaterna.
The technology developments of the 1980scontinued as personal computers began tofind their way into workplaces and homes.Growth in the use of the Internet and thesubsequent dot-com boom from 1995onwards not only revolutionised modern culture, but also served as a major medium forglobalisation.
Efter hand som persondatorer började dykaupp på arbetsplatser och i hemmen fortsatte80-talets tekniska utveckling. Den ökandeanvändningen av Internet och den IT-boomsom sedan följde från 1995 och framåtinnebar inte bara en revolution av denmoderna kulturen, utan fungerade ocksåsom ett viktigt globaliseringsmedium.
FROM GLOBAL APPROACH TO JOINT STRATEGY
FRÅN GLOBALT ANGREPPSSÄTT TILL GEMENSAM STRATEGI
Responding to the growing levels of unemployment, EU governmentsagreed to an Employment Strategy in 1994 which was designed toimprove the competitiveness of the European economy.
EU:s regeringar reagerade på den stigande arbetslösheten och enades1994 kring en sysselsättningsstrategi som utformats för att förbättra deneuropeiska ekonomins konkurrenskraft.
The work developed towards a joint approach for employment and in 1997, with theapproval of the Treaty of Amsterdam, Member States agreed on a framework for employment guidelines and a joint strategy.
Arbetet utvecklades i riktning motett gemensamt angreppssätt för sysselsättning och 1997 enadesmedlemsstaterna, genom godkännandet av Amsterdamfördraget, om ettramverk för sysselsättningsriktlinjer och en gemensam strategi.
INTRODUCING EMPLOYMENT GUIDANCE AND COUNSELLING
YRKESVÄGLEDNING OCH
More widespread and accessible training, better training for recognisedand relevant professional qualifications, job creation plus improvedemployment guidance and counselling were now at the core of the Fund.
Bredare och lättare tillgänglig utbildning, bättre utbildning för erkända ochrelevanta yrkeskvalifikationer, tillskapande av jobb och bättre yrkesvägledning och -rådgivning utgjorde nu kärnan för fondens verksamhet.
Whilst the emphasis was shifted to people in work, to helping them stayand advance in their jobs, the ESF did not forget the most vulnerable insociety.
Samtidigt som tyngdpunkten försköts mot människor med arbete ochmot att hjälpa dem behålla och utvecklas inom sina jobb, glömde ESFinte bort de mest utsatta i samhället.
The Fund continued to target training for young people, theunemployed and those excluded from the labour market.
Fonden fortsatte att inrikta sig påutbildning för ungdomar, arbetslösa och för dem som är utestängda frånarbetsmarknaden.
In this, socialpartners, non-governmental organisations, and others like charities andthe volunteer sector played a particularly important role in delivering the ESF's objectives.
Här spelade arbetsmarknadens parter, icke-statligaorganisationer och andra, som välgörenhetsinrättningar och frivilligsektorn,en särskilt viktig roll för att nå upp till ESF:s målsättningar.
As they are in close contact with vulnerable groups, theyare best placed to reach out to them, and support them.
Eftersom destår i nära kontakt med utsatta grupper, har de bäst förutsättningar för attnå fram till och stödja dem.
But the unemployment problem was not easilysolved; there was a growing need for innovativesolutions.
Men problemet med arbetslösheten var intelätt att lösa. Det fanns ett växande behov avnyskapande lösningar.
The ESF set aside 5% of its budget tofinance innovative schemes (including pilotactions and studies, and the transfer and dissemination of good practice); to look at theeffectiveness of ESF-funded projects; and tohelp exchanges of experiences between Member States in order to spread innovation all over Europe.
ESF satte av 5 % av sinbudget för att finansiera nyskapande arrangemang (däribland pilotinsatser och studier samtöverföring och spridning av bästa praxis), för atttitta på hur effektiva ESF-finansierade projektvar och för att bidra till erfarenhetsutbytemellan medlemsstater för att sprida nyskapandeöver hela Europa.
These ESF initiatives led to the establishment of three major Community programmes: EUROFORM, which experimentedwith new ways of vocational training andemployment; HORIZON, which worked ontraining for people with disabilities; and NOW,(New Opportunities for Women), which lookedat ways in which women could more easily bebrought into, or back into, the labour market.
Dessa ESF-initiativ ledde tillatt tre större gemenskapsprogram inrättades:Euroform, som prövade nya vägar i fråga omyrkesutbildning och sysselsättning, Horizon,som arbetade med utbildning för funktionshindrade och Now (New Opportunities for Women– Nya möjligheter för kvinnor), som tittadepå hur kvinnor lättare kunde föras in på ellertillbaka till arbetsmarknaden.
Building on the success of these Community Initiatives, soon a range ofnew programmes was being set up to target specific issues of the labourmarket and to further promote a pan-European, trans-national exchangeof ideas and approaches.
Man byggde snart vidare på framgångarna med dessa gemenskapsinitiativoch inrättade en rad nya program för att inrikta sig på särskilda frågor påarbetsmarknaden och för att ytterligare främja ett gränsöverskridandeutbyte av tankar och angreppssätt över hela Europa.
Some of the new programmes were YOUTH-START, to help young people without qualifications get a first job; INTE-GRA, helping groups such as single parents, the homeless, refugees, prisoners and ex-prisoners get secure jobs, and fighting race or other discriminations in training or employment; and ADAPT, helping people adjust tochanges in business and industry, such as training in information technology.
Bland de nyaprogrammen fanns Youthstart, för att hjälpa ungdomar utan kvalifikationeratt skaffa ett första jobb, Integra, för att hjälpa grupper som ensamståendeföräldrar, hemlösa, flyktingar, interner och före detta interner att hitta tryggajobb och för att kämpa mot diskriminering på grund av ras eller andragrunder inom utbildning och sysselsättning, samt Adapt, för att hjälpamänniskor att anpassa sig till förändringar inom handel och industri, somutbildning i informationsteknik.
STRUCTURAL
ESF OCHANDRA
JOINTEFFORTSOFTHEESF ANDOTHERFUNDSTOTACKLESPECIFICAREAS
STRUKTURFONDER FÖR ATT TA ITU MED SÄRSKILDA OMRÅDEN
These were heady times for the ESF.
Det var bråda dagar för ESF.
As the single market reached itscompletion in the beginning of the 1990s and as the work towards a common European currency was moving ahead, it became more important toeven out the differences between richer and poorer regions.
Efter hand som den inre marknaden i börjanav 90-talet närmade sig sin fullbordan och arbetet mot en gemensam
Structural Funds for the period of1994-1999 compared to 1988-1993.Close to 70% of this aid was allocatedto the regions most in need.
Närmare 70 % av dettastöd avsattes för de mest behövanderegionerna.
Member States also decided in 1994 toincrease support to specific groupsthrough new funds.
1994 beslutade medlemsstaternaockså att med hjälp av nya fonder ökastödet till särskilda grupper.
Alongside the Structural Funds, the Cohesion Fundwas introduced to help poorer EUcountries develop environment andtransport infrastructure projects. The Financial Instrument of Fisheries Guidance (FIFG) targeted restructuring inthe fisheries sector - another area inneed.
Sammanhållningsfonden tillkom för att tillsammans med strukturfonderna hjälpafattigare EU-länder att utveckla miljöoch transportinfrastrukturprojekt.Fonden för fiskets utveckling (FFU)inriktades på omstrukturering avfiskerisektorn – ett annat område därdet fanns behov.
Furthermore, the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund(EAGGF), already in existence since1962, continued to invest in the development of European rural areas.
Vidare fortsatte Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), somredan funnits sedan 1962, att investera i utveckling av Europas landsbygds -områden.
When Finland and Sweden joined the EU in1995 the Structural Funds took on a new role addressing sparsely populated regions (of no more than eight people per square kilometre).
När Finland och Sverige 1995 anslöt sig till EU, tog strukturfonderna på sig en ny roll för att hantera glesbygdsområden (med mindreän åtta invånare per kvadratkilometer).
MOVING TOWARDS AN INTERGENERATIONAL APPROACH
I RIKTNINGMOTETTGENERATIONSÖVERSKRIDANDE
Although it was already evident during the 1980s that birth rates werefalling, it was not yet clear that an ageing population would cause a serious challenge to the labour market.
Även om det redan på 80-talet var uppenbart att födelsetalen höll på attsjunka, stod det ännu inte klart att en åldrande befolkning skulle utgöra enbesvärlig utmaning för arbetsmarknaden.
Low levels of fertility meant that fewerpeople in work would be supporting more retired people (who at the sametime were living longer) and this was putting pressure on Member States'pension systems.
Låga födelsetal innebar att färremänniskor med arbete skulle försörja fler pensionärer (som samtidigt levdelängre) och detta satte press på medlemsstaternas pensionssystem.
Europe was facing age-related employment problemswith older workers (55-64) and a growing ageing population.
Europaställdes inför åldersrelaterade sysselsättningsproblem, med äldre arbetstagare (55–64) och en växande åldrande befolkning.
The ESF responded to this by allocating funds to train older people in theworkplace to allow them to stay in employment longer or bring them backinto the labour market.
ESF reagerade på detta genom att sätta av medel för att utbilda äldre påarbetsplatserna, så att de kunde förbli yrkesverksamma längre eller förastillbaka in på arbetsmarknaden.
The ESF also supported initiatives providing carefor older people, in order to give family members the opportunity to stayin or return to work.
ESF stödde också initiativ för att ge äldrevård, så att familjemedlemmar kunde fortsätta arbeta eller återgå till arbete.
TACKLING THE ROOTS OF GENDER INEQUALITY
TA ITU MED ROTEN TILL BRISTANDE JÄMSTÄLLDHET
Although women were becoming more andmore active in the labour market, it was stilllargely expected that they would continuetheir 'traditional' role within the family at thesame time.
Trots att kvinnor blev alltmer aktiva på arbetsmarknaden, förväntade man sig fortfarande attde samtidigt skulle behålla sin ”traditionella”roll inom familjen.
This brought to light the shortageof support structures to help them enter, stayand progress in their jobs.
Till exempel betyddebristen på barndagvårdsmöjligheter att kvinnorhade svårt att göra en yrkeskarriär.
For example, thelack of childcare facilities meant that womenhad difficulties in having a professional career.The ESF contributed with subsidies for the useof childcare facilities, so that for example if amother had to do a training course for threedays a week, the ESF would pay the fees forthe crèche.
ESFbidrog med subventioner för att användabarndagvårdsinrättningar, så att om exempelvisen mamma behövde gå på en kurs i tre dagarper vecka, kunde ESF betala dagisavgiften.
The 1993 reform of the ESF made sure that aidwas not just targeted at women returning towork after childbirth, but also at low andunder-educated women who were in danger ofbeing unemployed or socially excluded.
1993 års reform av ESF såg till att stödet intebara var inriktat på kvinnor som gick tillbakatill arbetet efter att ha fött barn, utan även pålåg- och underutbildade kvinnor som löpte riskatt bli arbetslösa eller socialt utslagna.
It alsohelped women to become entrepreneurs.
Manhjälpte också kvinnor att bli företagare.
The introduction of a specific Community initiative, New Opportunities for Women(NOW), between 1991 and 1999 gave a clearindication of the importance of women's participation in the labour market.
Införandet av ett särskilt gemenskapsinitiativ,Nya möjligheter för kvinnor (Now), mellan
By supporting women's position in the labour market, the ESF has, overtime, also made a significant contribution to the reduction in the genderpay gap.
1991 och 1999 visade tydligt på vikten av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.
Thanks to European legislation, equal pay for equal work hasbeen in force since 1975.
Tack vare europeisk lagstiftning har lika lön förlika arbete gällt sedan 1975.
The gender pay gap however refers to payinequality as a reflection of inequalities between women and men on thelabour market, such as separation in sectors, occupations and work patterns, access to education and training, biased evaluation and pay systems,and stereotypes.
Löneskillnaderna mellan kvinnor och mänavser emellertid löneskillnader som en avspegling av bristande jämställdhetmellan kvinnor och män på arbetsmarknaden – som uppspaltning mellansektorer, sysslor och arbetsmönster, tillgång till utbildning och yrkesutbildning,ojämlika utvärderings- och lönesystem samt stereotyper.
Despite increasing female participation in the labour market and in tertiary education, differences in the labour market position ofmen and women still remain.
Trots ökandedeltagande av kvinnor på arbetsmarknaden och inom högre utbildning,finns fortfarande skillnader kvar mellan kvinnor och män när det gällerställningen på arbetsmarknaden.
Nonetheless, the ESF has contributed toreducing the gender pay gap, from as high as 40% (in the 1960s) to lessthan 20% today.
ESF har ändå bidragit till att minskalöneskillnaderna mellan könen från ända upp till 40 % (på 60-talet), tillmindre än 20 % i dag.
Whilst this is good progress, clearly the efforts must continue in the future.
Även om detta är tecken på goda framsteg, måsteman helt klart fortsätta ansträngningarna.
ESF IMPACTSEMPLOYMENTRATESSUBSTANTIALLY
ESF FÅRBETYDANDEGENOMSLAGPÅARBETSLÖSHETEN