natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This term describes all the releases of greenhouse gases into the atmosphere as part of the smoke, the steam and the fumes from exhaust pipes, chimneys, fires and other sources.
Med ”utsläpp av växthusgaser” menas alla utsläpp av växthusgaser i atmosfären som kommer från rök, ånga och avgaser från avgasrör, skorstenar, brasor och annat.
Carbon dioxide is mainly released when fossil fuels, such as coal, oil and natural gas, are burnt.
Koldioxid frigörs främst vid förbränning av fossila bränslen som kol, olja och naturgas.
And fossil fuels are still the most used energy source.
Fossila bränslen är fortfarande vår viktigaste energikälla.
We burn them to produce electricity and heat, and we use them as fuel for our cars, ships and planes.
Vi förbränner fossila bränslen för att producera elektricitet och värme och använder dem som drivmedel i bilar, båtar och flygplan.
Most of us know carbon dioxide (CO) from soda drinks — the bubbles in carbonated drinks and beer are actually CO bubbles.
Vi har alla stött på koldioxid (CO2) i läsk – bubblorna i kolsyrade drycker och öl är koldioxid.
It also plays an important role in breathing: we take in oxygen and breathe out carbon dioxide, while trees and plants absorb CO to produce oxygen.
Koldioxid har också stor betydelse för andningen: vi andas in syre och andas ut koldioxid, medan träd och växter använder koldioxiden för att producera syre.
This is why the world’s forests are so important.
Det är därför våra skogar är så viktiga.
They help soak up some of the excess CO that we are producing.
Skogarna använder upp en del av de stora mängder koldioxid som vi producerar.
However, deforestation — the logging, clearing and burning of forests — is taking place on every continent.
Dessvärre försvinner skog i alla världsdelar p.g.a. virkesproduktion, jordbruk och skogsbränder.
Other greenhouse gases released by human activities are methane and nitrous oxide.
Andra växthusgaser som frigörs genom mänsklig verksamhet är metan och kväveoxid.
They are part of the invisible fumes from waste landfills, cattle breeding, rice cultivation and certain agricultural fertilisation methods.
De ingår i de osynliga utsläppen från soptippar, boskapsuppfödning, risodling och vissa metoder för markgödsling.
We also artificially manufacture some greenhouse gases, the so-called fluorinated gases.
Vi framställer också vissa växthusgaser på konstgjord en.
They are used in refrigeration and air conditioning systems, but find their way into the atmosphere due to leakages and if the appliances are not properly treated when they become waste.
Global k väg, s.k. fluorerade växthusgaser. De används i kylskåp, frysar och luftkonditioneringssystem, men kan läcka ut, särskilt om apparaterna inte skrotas på rätt sätt.
GRID Arendal ramme (UNEP) & r o g vironment P Source: United Nations En
Miljondelar (ppm) ren d al.
Climate change has already begun.
Klimatförändringarna har redan börjat.
Over the last century, the average global temperature has increased by 0.6° Celsius, while the average temperature in Europe has increased by almost 1° Celsius.
Under 1900-talet har den globala medeltemperaturen ökat med 0,6 °C, och i Europa har medeltemperaturen ökat med nästan 1 °C. De fem varmaste åren (sedan 1860-talet då vi fick de första rimligt exakta mätinstrumenten) har globalt sett varit:
But one need only remember that during the last Ice Age, which ended 11 500 years ago, the average global temperature was just 5° Celsius lower than today.
Klimatforskare förutspår att trenden kommer att bli än mer markant, med en ökning av de globala medeltemperaturerna på mellan 1,4 °C och 5,8 °C till år 2100, och i Europa på mellan 2 °C och 6,3 °C. Temperaturökningarna kanske inte verkar så farliga, men om man jämför med den senaste istiden, som slutade för 11 500 år sedan, så var den globala medeltemperaturen då inte mer än 5 °C lägre än i dag.
Yet polar ice covered much of Europe.
Ändå täcktes stora delar av Europa av is.
A few degrees make a lot of difference for our climate.
Bara några få grader påverkar klimatet mycket.
0 The current change in climate is already having an impact in Europe and around the globe (see next page).
De klimatförändringar som pågår ger redan effekter i Europa och hela världen (se nästa sida).
In the longer term, it could even trigger catastrophic events, such as rapidly rising sea levels and floods, big storms, and food and water shortages in some parts of the world.
På lång sikt kan de t.o.m. leda till rena katastrofer, som hastigt stigande havsnivåer och översvämningar, stora stormar och brist på mat och vatten i vissa delar av världen.
Climate change will affect all countries, but developing countries are the most vulnerable.
Klimatförändringarna kommer att påverka alla länder, men det är utvecklingsländerna som är mest sårbara.
They often depend on climate-sensitive activities such as agriculture and do not have much money to adapt to the consequences of climate change.
De är ofta beroende av klimatkänslig verksamhet som jordbruk och har inte tillräckligt med pengar för att motverka effekterna av klimatförändringarna.
Climate change and its effects
Klimatförändringarna och deras följder
• The polar ice caps are melting.
• Polarisen håller på att smälta.
The area of sea covered by the Arctic ice at the North Pole has shrunk by 10 % in recent decades, and the thickness of the ice above the water by about 40 %.
Det område vid Nordpolen som täcks av is har minskat med 10 % under de senaste decennierna och den is som befinner sig över vattenytan har blivit ca 40 % tunnare.
On the other side of the world, the ice sheet above the Antarctic continent has become unstable.
På andra sidan jordklotet har istäcket över Antarktis blivit instabilt.
• Climate change causes extreme weather events, such as storms, floods, droughts and heat waves.
• Klimatförändringarna orsakar extremt väder som stormar, översvämningar, torka och värmeböljor.
In the last decade, there were three times more weather-related natural catastrophes — mostly floods and windstorms — in the world than in the 1960s.
Under de senaste tio åren har det inträffat tre gånger så många väderrelaterade naturkatastrofer i världen som under 1960-talet, främst översvämningar och stormar.
These disasters not only create a lot of damage, they also drive up insurance costs.
Katastroferna leder inte bara till stora skador, utan också till högre försäkringskostnader.
It is likely that 75 % of the glaciers in the Swiss Alps will disappear by 2050.
Troligen kommer 75 % av glaciärerna i de schweiziska Alperna att försvinna fram till 2050.
Managers of the Andermatt ski resort in Switzerland are now planning to cover the Gurschen glacier, a popular skiing area, with a huge insulating plastic sheet during the summer to stop it from melting and sliding.
I skidorten Andermatt i Schweiz planerar man att täcka över Gurschenglaciären, som är ett populärt skidområde, med ett enormt, isolerande plastöverdrag under sommaren för att förhindra att isen smälter och glider.
• Water is already scarce in many regions of the world.
• I många delar av världen råder det vattenbrist redan i dag.
Almost a fifth of the world population, 1.2 billion people, do not have access to clean drinking water.
Nästan en femtedel av jordens befolkning, 1,2 miljarder människor, har inte tillgång till rent dricksvatten.
If global temperatures increase by 2.5° Celsius above pre-industrial levels, an additional 2.4 to 3.1 billion people worldwide are likely to suffer from water scarcity.
Om de globala temperaturerna ökar med 2,5 °C jämfört med de nivåer som rådde före den industriella revolutionen kommer troligen ytterligare 2,4–3,1 miljarder människor i världen att drabbas av vattenbrist.
• A 2.5° Celsius temperature rise would also leave 50 million people at risk of hunger, in addition to the 850 million people suffering from chronic hunger today.
• Med en temperaturökning på 2,5 °C skulle dessutom 50 miljoner människor riskera att dö av hunger, utöver de 850 miljoner människor som lider av kronisk hunger i dag.
In Europe, the growing season lengthened by ten days between 1962 and 1995.
I Europa har odlingssäsongen förlängts med tio dagar mellan 1962 och 1995.
While this has been beneficial for agriculture in northern Europe, even there yields will start declining once temperatures rise beyond 2° Celsius above pre-industrial levels.
Även om detta har varit till fördel för jordbruket i norra Europa kommer skördarna även här att minska när temperaturen stigit till 2 °C över de förindustriella nivåerna.
• As the ice caps melt, sea levels rise.
• När polarisen smälter stiger havsnivån.
They have already gone up by 10–25 centimetres over the last century (depending on the measurement) and are projected to rise further by up to 88 centimetres by 2100.
Under de senaste 100 åren har havsnivåerna redan stigit med 10–25 centimeter (beroende på mätteknik) och förutspås stiga med upp till 88 centimeter år 2100.
This would flood low-lying islands and coastal areas, such as the Maldives, the Nile Delta in Egypt, and Bangladesh.
Detta skulle innebära att lågt liggande öar och kustområden som Maldiverna, Nildeltat i Egypten och Bangladesh översvämmas.
In Europe, some 70 million coastal dwellers would be at risk.
I Europa skulle detta kunna drabba runt 70 miljoner kustbor.
Even further away from the coast, sea water would penetrate and contaminate agricultural soil and freshwater supplies.
Även längre bort från kustlinjen skulle havsvattnet tränga fram och förstöra jordbruksmark och vattenreservoarer.
• Tropical diseases like malaria might spread because the area where the climate conditions are suitable for the malaria-carrying mosquito will expand.
• Tropiska sjukdomar som malaria kan komma att spridas, eftersom de områden där klimatet är gynnsamt för malariamyggor kommer att växa.
A 2° Celsius temperature increase could put 210 million more people at risk.
En ökning med 2 °C skulle kunna innebära att ytterligare 210 miljoner människors liv riskeras.
• If the huge Greenland ice sheet melts, which might happen over the next few centuries, sea levels could rise by as much as seven metres.
• Om det enorma snötäcket över Grönland smälter, vilket kan komma att hända under de närmaste århundradena, skulle havsnivåerna stiga med så mycket som sju meter.
• In the long term, widespread climate change could trigger regional conflicts, famines and movements of refugees as food, water and energy resources become scarce.
• På lång sikt kan omfattande klimatförändringar leda till konflikter, svält och flyktingströmmar då det blir brist på mat, vatten och energiresurser.
• From around 2070 onwards, Europe could experience a heatwave like in 2003 every second year.
• Från 2070 och framåt riskerar Europa att vartannat år drabbas av lika svåra värmeböljor som 2003.
The scorching summer of 2003 contributed to the premature deaths of 20 000 Europeans, set off largescale forest fires in southern Europe and caused agricultural losses of more than EUR 10 billion.
Den brännheta sommaren 2003 bidrog till 20 000 européers förtida död, omfattande skogsbränder i södra Europa och jordbruksförluster som uppgick till mer än 10 miljarder euro.
• Another worst-case scenario would be the shutdown of the Gulf Stream that carries warm water northwards in the Atlantic — a storyline used in the 2003 movie The Day After Tomorrow.
• Ett annat skräckscenario är att Golfströmmen slutar att föra varmvatten norrut i Atlanten – för övrigt temat i filmen Day After Tomorrow från 2003.
While this is unlikely to happen during this century, scientists agree that it would annul the warming trend in northern Europe and result in much colder weather there ().
Även om det inte är troligt att det kommer att inträffa under detta sekel är forskarna ense om att en sådan händelse skulle leda till att utvecklingen mot varmare väder i norra Europa skulle stoppas och att det i stället skulle bli mycket kallare ().
• Many animals and plants will not be able to cope with changed temperatures, or to move to regions where the climate is suitable for them.
• Många djur och växter kommer inte att kunna klara temperaturförändringarna eller en flytt till områden där klimatet passar dem. En studie med alarmerande resultat visar att klimatförändringarna skulle kunna leda till att en tredjedel av jordens arter är utrotade redan 2050.
Cold weather mammals and birds like polar bears, seals, walruses and penguins are especially vulnerable.
Däggdjur och fåglar som lever i kalla klimat, som isbjörnar, sälar, valrossar och pingviner, är särskilt sårbara.
In the Amazon forest, scientists have noted that bigger, faster-growing trees that absorb more COst are flourishing at the expense of others.
Forskare i Amasonområdets regnskogar har upptäckt att större, snabbväxande träd som använder mer koldioxid breder ut sig på bekostnad av andra.
How climate scientists work
Så arbetar klimatforskarna
Modern climate science is all about studying the past and accurately observing and interpreting what is happening now.
Modern klimatforskning handlar om att forska i vad som hänt i det förflutna och på ett riktigt sätt observera och tolka nutida händelser.
Scientists use a surprising array of sources to find out about past conditions.
Forskarna använder sig av en imponerande rad källor för att ta reda på klimatet förr.
For example, they drill through the top of the ice caps at the poles down to the bedrock and extract ice cylinders known as ice cores.
Bland annat borrar man i polarisen ner till berggrunden och tar upp cylindrar av is som kallas iskärnor.
In the Antarctic, a team of European researchers recently removed ice cores from a depth of more than 3 km, which have not been touched by light or air in more than 900 000 years ()!
I Antarktis tog ett europeiskt forskarlag nyligen upp iskärnor från tre kilometers djup, is som inte kommit i kontakt med ljus eller luft på över 900 000 år ()!
The physical properties of the ice and the air contained in small bubbles tell the researchers what the climate and atmosphere were like at that time.
Genom att studera de fysiska egenskaperna hos isen och luftbubblorna i isen får forskarna reda på hur klimatet och atmosfären såg ut på den tiden.
Other sources that provide clues about the past are the rings in trees and corals from ancient times, stalagmites, and old pollen, seeds and leaves.
Andra informationskällor till forntiden är årsringar från träd, korall från forntiden, stalagmiter och gamla rester av pollen, frön och blad.
Based on these studies, we know that ice ages have alternated with warmer periods, and that temperatures on Earth have moved up and down between about 9° and 22° Celsius (current average global temperature is 15° Celsius).
Genom denna forskning vet vi att jorden omväxlande haft istider och varmare perioder och att medeltemperaturen har växlat mellan 9 °C och 22 °C (den nuvarande globala medeltemperaturen är 15 °C).
These fluctuations were due to natural causes, such as variations in the Earth’s orbit around the sun and in the Earth’s axis, changes in the sun’s activity and volcanic eruptions.
Dessa växlingar har haft naturliga orsaker, som jordens bana runt solen och sin egen axel, förändringar i solens aktivitet och vulkanutbrott.
For the past 8 000 years, the climate has been fairly stable, with small changes of less than 1° Celsius per century.
Under de senaste 8 000 åren har klimatet varit tämligen stabilt med små förändringar på mindre än 1 °C per sekel.
These stable conditions have enabled society and ecosystems as we know them today to develop.
Dessa stabila förhållanden har möjliggjort utvecklingen av samhällen och ekosystem som vi känner dem i dag.
But now things are hotting up fast.
Men nu stiger temperaturen snabbt.
Natural causes alone cannot account for such rapid warming, which is unprecedented for at least 1 000 — some studies say 2 000 — years.
De naturliga orsakerna räcker inte för att förklara en snabbare uppvärmning än vad vi har haft på minst 1 000 – en del studier säger 2 000 – år.
Much of the information that scientists have discovered is used to predict future climate and the effects of climate change.
Mycket av den information som forskarna har hittat används för att förutspå det framtida klimatet och effekterna av klimatförändringarna.
() For more information about this European project called EPICA, go to http://www.esf. org/esf_article.php?activity=1 & article=85 & domain=3
() Mer information om det europeiska projektet EPICA finns på http://www.esf.org/esf_ article.php?activity=1 & article=85 & domain=3
11 e) then hemispher ears (nor xt 100 years
11 en (norra halvklotet) en
Temperature over the last 1 000 y ature rise in the ne and projected temper is done through computer modelling and simulations.
Temperaturer under de senaste 1 000 år aturökning under de närmaste 100 år och förutspådd temper emperatur
We are not talking about simple PCs — the computers that are used to look 100, 200 or 300 years into the future are complex systems that take in many variables.
2000–2100, ber otala eckad linje) och t scenarier (str resultat (grått).
For example scientists still do not know exactly how sensitive our climate is to the rising greenhouse gas concentrations, that is which concentrations trigger which temperature changes.
C fortfarande inte exakt hur känsligt vårt klimat är för ökande koncentrationer växthusgaser.
This also depends on other factors like air pollution and cloud formation.
Man vet inte vilka koncentrationer som sätter i gång temperaturförändringar, eftersom detta också beror på andra faktorer som luftföroreningar och molnformationer.
So, the scientists run simulations based on different presumptions.
Därför kör forskarna simuleringar som grundar sig på olika typer av antaganden.
Source: European Environment Agency
År iljöbyrån.Källa: Europeiska m
They must also make many other presumptions, for example how much fossil fuel we will burn in the future, how many people will live on Earth, and how economies will develop.
Forskarna måste också göra andra antaganden, t.ex. om hur mycket fossila bränslen vi kommer att använda i framtiden, hur stor jordens befolkning kommer att vara och hur ekonomierna kommer att utvecklas.
This is why all projections of future climate developments operate within ranges.
Det är därför som alla förutsägelser om klimatutvecklingen i framtiden varierar.
In 1988, the United Nations set up the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), which brings together thousands of scientists from around the world.
FN inrättade 1988 en mellanstatlig panel för klimatförändringar (IPCC) som samlar tusentals forskare från hela världen.
Their task is to assess existing research and knowledge about climate change and its effects, and to report on it.
Dess uppgift är att utvärdera befintlig forskning och kunskap om klimatförändringarna och deras effekter och att rapportera om detta.
So far, the IPCC has published three reports — in 1990, 1995 and 2001.
Hittills har IPCC givit ut tre rapporter – 1990, 1995 och 2001.
From all the available evidence, the IPCC has concluded that greenhouse gas concentrations in the atmosphere have increased mainly as a result of human activities.
Av alla tillgängliga uppgifter har IPCC dragit slutsatsen att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären har ökat främst p.g.a. mänsklig verksamhet.
It is also the IPCC’s assessment that temperatures will rise by between 1.4° and 5.8° Celsius by 2100 (see p. 7).
IPCC gör också bedömningen att temperaturen kommer att öka med mellan 1,4 °C och 5,8 °C fram till 2100 (se s. 7).
Quite simply: we need to reduce emissions of greenhouse gases into the atmosphere.
Svaret är enkelt: vi måste minska utsläppen av växthusgaser i atmosfären.
Some greenhouse gases are long-lived, which means that they stick around in the atmosphere for decades or even longer.
Vissa växthusgaser är långlivade och finns kvar i atmosfären i tiotals år eller mer.
Even if we take firm action now, temperatures will continue to rise for a while.
Även om vi vidtar åtgärder nu kommer temperaturerna alltså att fortsätta att stiga ett tag till.
However, if we do not take any action, temperatures will increase even more, and at some point the climate could spiral out of control.
Men om vi inte gör något alls kommer temperaturerna att stiga ännu mer och så småningom kan vi kanske inte stoppa utvecklingen längre.
Reducing our greenhouse gas emissions will require investments and changes to how we produce and use energy.
För att utsläppen av växthusgaser ska kunna minska måste det till investeringar i och förändringar av produktionen och användningen av energi.
Recent studies find that the price of doing nothing would be much higher because of the damage and suffering that unconstrained climate change would cause.
Studier som har gjorts nyligen visar att priset för att inte göra detta skulle kunna bli mycket högre i slutändan p.g.a. de skador och det lidande som klimatförändringarna skulle leda till om vi inget gör.
In the 1980s, evidence of climate change was mounting.
På 80-talet började tecknen på klimatförändringarna att hopa sig.
Governments realised how big a threat climate change was and that they had to do something about it.
På regeringsnivå började man inse vilket stort hot klimatförändringarna utgör och att något måste göras.
They also realised that they had to work together to have a chance of success.
Man insåg också att internationellt samarbete krävs för att man ska kunna nå framgång i denna fråga.
Climate change is a global issue because all countries contribute, in varying degrees, to greenhouse gas emissions, and all countries are affected by it.
Klimatförändringar är en global fråga, eftersom alla länder i olika hög grad bidrar till utsläppen av växthusgaser och alla länder påverkas.
So no country can solve the problem on its own.
Inget land kan därför lösa problemet på egen hand.
The UN Framework Convention on Climate Change
FN:s ramkonvention om klimatförändringar
In 1992, governments agreed the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC).
År 1992 antogs FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC).
So far, this international agreement has been formally accepted by 189 countries — almost all the countries in the world.
Hittills har detta internationella avtal formellt godtagits av 189 länder, vilket är nästan alla länder i världen.
The ultimate objective of this Convention is: the stabilisation of greenhouse gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic [human-induced] interference with the climate system.
Konventionens mål är att atmosfärens koncentration av växthusgaser stabiliseras på en nivå som skulle förhindra farlig antropogen störning i klimatsystemet.
Such a level should be achieved within a timeframe sufficient to allow ecosystems to adapt naturally to climate change, to ensure that food production is not threatened and
En sådan nivå bör vara uppnådd inom en tidsram som är tillräcklig för att tillåta ekosystem att anpassa sig naturligt till klimatförändring, att säkerställa att livsmedelsproduktion inte hotas och att möjliggöra för ekonomisk utveckling att fortgå på ett hållbart sätt.
Under the Convention, the 189 governments monitor and report the greenhouse gases they produce, develop climate change strategies, and help the poorer among them address climate change.
Inom ramen för konventionen övervakar och rapporterar de 189 länderna de växthusgaser som de producerar, de utvecklar strategier för att hantera klimatförändringar och hjälper de fattigaste av de 189 länderna att vidta åtgärder som motverkar klimatförändringar.
They meet once a year to discuss things and decide what to do next.
De träffas en gång om året för diskussion och planering inför framtiden.
The Convention was designed as an umbrella under which more action would be agreed in the future.
Konventionen är utformad på så sätt att beslut om ytterligare åtgärder i framtiden kan fattas inom ramen för den.
In 1997, in the Japanese city of Kyoto, the governments took the next step and agreed the important Kyoto Protocol.
I Kyoto i Japan möttes länderna 1997 för att som ett nästa steg enas om det viktiga Kyotoprotokollet.