natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Limitingpressure on weakened species and implementing ecosystembased fisheries management, based on the principle of"maximum sustainable yield" (MSY)4, are the most appropriateactions to enable marine ecosystems to adapt to climate change.
en b ru k avkastning”4, utgör de bästa åtgärderna för att hjälpahavsekosystemen att anpassa sig till klimatutvecklingen.
is h e ri es and a q u a cu lt u r F
tt a e och v i sk FI
(4)Maximum sustainable yield is an approach that determines the maximum amount of fish (referred to as maximum balanced catch) that can be taken from a stock over theyears without endangering its reproductive potential.
(4)Maximal hållbar avkastning innebär att man fastställer ett maximalt antal fisk (maximal jämviktsfångst) som kan fiskas från ett bestånd år efter år utan att beståndets återbildningsförmåga äventyras.
See: Fisheries and aquaculture in Europe No 32.
Se Fiske och vattenbruk i Europanr 32.
So many uncertainties
Många osäkra faktorer
The impact of climate change on marine ecosystems is already being felt and alreadycausing major changes.
Klimatförändringens påverkan på havsekosystemen är redan påtaglig och orsakar storaförändringar.
The question is knowing what the future holds...
Frågan är vad som väntar oss i framtiden…
"That is an extremely difficult question," notes Keith Brander, coordinator of the GLOBECinternational programme at the International Council for Exploration of the Sea (ICES)."The ICES expects to see a global temperature increase of 0.2° per decade.
”Det är en mycket svår fråga”, konstaterar Keith Brander, samordnare för det internationellaprogrammet Globec inom Internationella havsforskningsrådet (ICES).”IPCC räknar med att denglobala temperaturen kommer att öka med 0,2°C per årtionde.
So we can suppose that the temperature of the oceans will continue to rise and that we will see more speciesdisplacement... It is easier to migrate in the sea than on land!
Man kan alltså anta att oceanernastemperatur kommer att stiga ytterligare och att fler arter kommer att förflytta sig… Det är lättare att migrera i havet än på land!
But there are still a lot ofuncertainties, because along with global warming, other parameters intervene in the evolution of ecosystems and add to the complexity of the situation."
Men det finns fortfarande många osäkra faktorer,eftersom det utöver uppvärmningen finns andra parametrar för ekosystemens utveckling somkomplicerar saker och ting.”
It is therefore difficult to imagine species displacement and replacement patterns."It is hard tosay whether cod will be replaced in the North Sea, for example, because as a species with verygeneral feeding habits, it occupies a very specific niche," continues Keith Brander."Red mullet andhake could take its place, but mullet is a much smaller fish and hake has a more specific diet."
Därför är det svårt att utforma planer när det gäller förflyttning och ersättning av arter. ”Det är till exempel svårt att säga om torsken kommer att ersättas i Nordsjön. Som allätare har den nämligen en mycket specifik nisch”,fortsätter Keith Brander.”Mulle och kummel kan ta torskensplats, men mulle är en mycket mindre fisk och kummeln har en mycket mer specifik kost… ”
Keith Brander, researcher at the International Council for the Exploration of the Sea, explains thatit is hard to know what the futureholds: "In addition to global warming,other parameters come into play inthe evolution of ecosystems, makingthings very complex."
Enligt Keith Brander, forskare vid Internationella havsforskningsrådet,är det svårt att veta hur framtidenkommer att se ut, ”eftersom detutöver uppvärmningen finns andraparametrar för ekosystemensutveckling som komplicerar saker och ting”.
For the longer term, other effects of climate change could become more extensive."Acidification is a big problem," explains the scientist. "It is a major change, because theprojections announce a level of acidity in the oceans that has not been seen for thousands of years.The phenomenon has only been studied for two or three years and its consequences are still verypoorly known.
På längre sikt riskerar andra effekter av klimatförändringen att bli mer omfattande.”Försurningen är ett stort problem”, fortsätter forskaren.”Detta är en enorm förändring, med tanke på att prognoserna visar en surhetsgrad i oceanerna som inte uppnåtts på miljontals år.Fenomenet har bara studerats i två, tre år och kunskapen om konsekvenserna är ännu mycketbristfällig.
Animals with a calcareous skeleton will suffer the consequences.
Det är djur med kalkhaltiga skelett som kommer att drabbas.
We also know thatsquid are sensitive to high acidity and present a limited capacity to adapt.
Man vet också att bläckfiskarär känsliga för höga surhetsgrader och har begränsad anpassningsförmåga.
The consequencesshould not begin to be felt for a few decades." la g eu l
Konsekvenserna börmärkas inom några årtionden. ” la g eu l
The most spectacular effect of climate change on fisheries is the shift in the geographical range of certainspecies.
Klimatförändringens mest iögonfallande påverkan på fisket är att områdena för fördelningen av vissa arterhar förflyttats.
Red mullet and seabass, for example, are now being fished commercially in the North Sea and westof the British Iles.
Mullen och havsabborren har därmed blivit kommersiella arter i Nordsjön och väster om debrittiska öarna.
"For increases in global averagetemperature exceeding 1.5-2.5° C and in concomitantatmospheric carbon dioxideconcentrations, there areprojected to be major changesin ecosystem structure andfunction, species' ecologicalinteractions and species'geographic ranges, withpredominantly negativeconsequences for biodiversity ,and ecosystem goods andservices e.g., water and foodsupply." – Intergovernmental Panel on Climate Change,Climate Change 2007: Impacts,Adaptation and Vulnerability –Summary for Policymakers,Brussels, 6 April 2007.
”Om medeltemperaturen höjsmed mer än 1,5–2,5°C, ochkoldioxidkoncentrationen iatmosfären ökar i motsvarandeomfattning, kommer det attinträffa stora förändringar iekosystemens struktur ochfunktion, i det ekologiskasamspelet mellan arterna och i områdena för arternasfördelning enligt prognoserna.Detta får i huvudsak negativakonsekvenser för den biologiskamångfalden och för de varoroch tjänster som ekosystementillhandahåller, till exempelförsörjningen av vatten ochnäring.” – Mellanstatligaexpertgruppen omklimatförändringar (IPCC),Klimatförändring 2007:konsekvenser, anpassning och sårbarhet –Sammanfattning förbeslutsfattare, Bryssel den 6 april 2007.
The fact remains that the Kyoto Protocol will not be enough to keepclimate change under control.The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) has drawn up a number of scenarios detailing theclimate's evolution during the 21st century2.
Men Kyotoprotokollets ramar kommer inte att vara tillräckliga för attbegränsa klimatförändringen. Den mellanstatliga expertgruppen omklimatförändringar (IPCC) har utarbetat flera scenarier för klimatetsutveckling under 2000 talet2.
It is now known thatglobal warming must be kept within the limit of 1.5-2.5 °C to preventirreversible or even catastrophic upheavals.
I dag vet man att uppvärmningen avjorden måste begränsas till 1,5–2,5°C om vi ska kunna undvikaoåterkalleliga eller till och med katastrofala omvälvningar.
Doing so requires a 30% reduction in greenhouse gas emissions from 1990 levels.
Utsläppen av växthusgaser måste därför minska med 30 procent jämfört med1990 års nivåer.
The European Union is firmly committed to combating climatechange.
Europeiska unionen har beslutsamt engagerat sig i kampenmot klimatförändringen.
Last February, the 27 Member States, acting on a Commission recommendation, set out an ambitiousprogramme: to reduce our greenhouse gas emissions by 20%by the year 2020 and to increase the share of renewable energyto 20%.
I februari förra året fastställde de 27 medlemsländerna, enligt kommissionensrekommendation, ett ambitiöst program: att till 2020minska våra utsläpp av växthusgaser med 20 procent ochöka andelen förnybara energikällor till 20 procent.
These targets go well beyond the Kyoto objective,exemplifying Europe's intention to create a strong dynamicwhich can mobilize the rest of the world.
Dettasträcker sig långt utöver Kyotomålen. Samtidigt vill EUskapa en stark rörelse och få resten av världen att agera.
Achieving thisobjective will mean that economic sectors as well as citizens will have to rethink their energy consumption patterns.
För att nå detta mål måste såväl alla olika näringar sommedborgarna tänka över sin energiförbrukning.
And fisheries will be part of this process.
Detta berör naturligtvis även fisket.
Atthe Earth Summit in June 1992 in Rio de Janeiro, some hundred Heads of State or Government adopted the United Nations Convention
Vidmiljötoppmötet i Rio de Janeiro i juni 1992 antog ett hundratal stats- och regeringschefer Förenta nationernas ramkonvention omklimatförändringar1och åtog sig därmed att minska sina utsläpp av
At the start of 2007, the EU sets its objective of limiting the increase inthe planet's average temperatures to 2 °C from pre-industrial age levels.Obviously, achieving that objective will not depend on Europe alone,but will require efforts from every country in the world.
I början av 2007 slog EU fast ett mål om att begränsa höjningen avjordens medeltemperatur med 2°C i förhållande till förindustriell tid.Detta mål är givetvis inte bara beroende av Europa, utan även av deinsatser som görs av alla länder i världen.
Yet by placingitself in that perspective and setting an example to prove that theobjective can be reached, the EU intends to bring a good manygovernments along in this dynamic.
Men genom att sätta uppmålet och i handling visa att det kan uppnås vill EU få med sig ett stortantal regeringar i den här satsningen.
on Climate Change1,in which they agreed to reduce their greenhousegas emissions.
växthusgaser.
That commitment in principle became concrete in 1997,in Kyoto, when the industrialised nations set an objective for 2012: to reduce emissions of carbon dioxide (CO2) by 5% from 1990 levels.
Detta principåtagande konkretiserades 1997 i Kyoto, därindustriländerna satte upp ett mål för 2012: att minska utsläppen avkoldioxid (CO2) med 5 procent jämfört med 1990 års nivåer.
The European Union, which accounts for 15% of global emissions,undertook to reduce its emissions by 8%.
Europeiskaunionen (EU) – som står för 15 procent av utsläppen i världen – åtogsig att minska sina utsläpp med 8 procent.
Concretely, European leaders have agreed to reduce the Union'sgreenhouse gas emissions by 20% by 2020 and to generate 20% of itsenergy from renewable sources. The drive to decrease greenhouse gasemissions will even have to be raised to a 30% target for all developedcountries if a global-level agreement is reached for the post-2012period.
Konkret sett åtar sig Europas ledare att senast 2020 ha minskatutsläppen av växthusgaser i EU med 20 procent och att producera 20 procent av den energi som förbrukas med hjälp av förnybara källor.Målet att minska utsläppen av växthusgaser borde till och med höjastill 30 procent för alla utvecklade länder, om det skulle ingås ettinternationellt avtal för tiden efter 2012.
And what about fisheries?
Och fisket?
The EU's first combat was to save the Kyoto Protocol, which barelyescaped becoming a dead letter due to the defection of the United States and Australia in 2002.
EU:s första strid gick ut på att rädda Kyotoprotokollet. Förenta staternasoch Australiens avhopp 2002 var nämligen nära att förvandlaprotokollet till tomma ord.
At the price of a considerable diplomaticeffort, the European Commission succeeded in maintaining theaccession of all the other partners, which enabled the Protocol to enterinto force on 16 February 2005.
Efter ett omfattande diplomatiskt arbetelyckades Europeiska kommissionen få alla övriga parter att stå fast vidprotokollet, vilket gjorde att det kunde träda i kraft den 16 februari2005.
The EU thus became the de factorleader of the struggle to save the climate.
EU blev därmed ledande i kampen för att rädda klimatet.
Most importantly, though, the EU matched its words with actions,taking measures to reduce the use of fossil fuels.Those measures todayconcern society as a whole.
Men EU har framför allt omsatt orden i handling genom att vidtaåtgärder för att minska användningen av fossila bränslen. Dessaåtgärder berör i dag hela samhället.
A European analysis of the life cycle offishery products3points out that in the production chain thatculminates with these products, it is the catch sector that contributesthe most to global warming.
Eneuropeisk analys av fiskeprodukternas livscykel3har dessutom visat attdet inom fiskeproduktionskedjan är fångstsektorn som bidrar mest tilljordens uppvärmning.
In 1998, the Commission reached an agreement with vehiclemanufacturersto decrease average CO2emissions from newvehicles by 25%.
År 1998 ingick kommissionen ett avtal med biltillverkarnaföratt minska nya fordons genomsnittliga utsläpp av koldioxid med25 procent.
Manufacturers must clearly display the fuelconsumption and emissions of their models.
Varje märke ska tydligt ange förbrukning och utsläppför varje modell.
Yet the sector has high energy savings potential.
Men sektorn har stora möjligheter att spara energi.
Economies of up to20% are possible by improving the design and use of vessels andequipment.
Det går att spara såmycket som 20 procent energi genom att förbättra utformningen ochanvändningen av fartygen och utrustningen.
Such investments can, moreover, receive financial backingfrom the European Fisheries Fund (EFF).
Den typen avinvesteringar kan för övrigt stödjas ekonomiskt genom Europeiskafiskerifonden (EFF).
A directive adopted in 2001 sets targets for the use ofrenewable energy:12% of energy and 22% of electricityconsumed in 2010 must be generated from renewable sources.
Sedan 2001 har det genom ett direktiv införts mål föranvändning av förnybara energikällor:12 procent av den energioch 22 procent av den elektricitet som förbrukas 2010 skakomma från förnybara energikällor.
•Since 2003, all new and renovated buildings must comply withminimumenergy efficiencystandards.
•Sedan 2003 ska alla nya och renoverade byggnader uppfyllaminiminormer för energieffektivitet.
It is also important to note that measures taken to protect resourcesand maintain stocks at their optimal level also help reduce energyconsumption.
Kommissionen inledde nyligen en studie i denna viktiga fråga, för att undersöka alla möjligheter till anpassningar och analysera deras lönsamhet på sikt.
Improved management will make stocks moreabundant and lessen the fishing effort needed to exploit them.
Studien kommer att mynna ut i ensammanställning av information som kommer att finnas tillgänglig för alla yrkesverksamma via en webbplats som regelbundetuppdateras.
•Also since 2005, the directive on the promotion and use ofbiofuelsimposes the use of 5.75% biofuel for transport by 2010.
Sedan 2005 finns ett europeiskt system för handel medutsläppsrätter, vilket innebär kvoter för koldioxidutsläpp för 12 000 företag inom sektorerna energi, järn och stål, olja, cement,papper, glas och keramik.
is h e ri es and a q u a cu lt u r F
e och v
The fisheries sector, like many others, is on the frontline in the battleagainst climate change.
Men det måste också understrykas att åtgärderna för att skyddaresursen och upprätthålla bestånden på högsta nivå också bidrar tillminskad energiförbrukning.
The serious harm that climate change cancause to fishing activity provides the best motivation for gettingseriously involved.
En bättre förvaltning av bestånden gör attdet kommer att finnas mer fisk och att det därmed inte krävs en likastor fiskeansträngning för att utnyttja bestånden.
With this policy, the EU looks set to meet its Kyoto targets, in spite ofthe difficulty of controlling emissions from transport, which have risenby 22% in the EU from 1990 levels (40% for trucks).
År 2005 fastställdes att transporter ska använda 5,75 procentbiobränslen 2010, enligt direktivet om främjande av användningav biobränslen.
Romania's fleet is mostly composed of small craft that fish with a fixed net in coastal waters.
Den rumänska flottan består i huvudsak av små båtar som bedriver småskaligt kustfiske med fasta nät.
Following the enlargement of 1 January 2007, the European Union's borders now stretch to the Black Sea on the shores of Romania and Bulgaria.Two new sets of fishermen have joinedthe Common Fisheries Policy.
Sedan utvidgningen den 1 januari 2007 når Europeiskaunionen fram till Svarta havet, tack vare de rumänska ochbulgariska kusterna.
In Romania, the sector has tocope with both environmental and economic problems.
Två nya fiskarsamhällen ingår nu i EU:s gemensamma fiskeripolitik.
The1970s and 1980s in Romania saw intensive production inmaritime and inland fisheries, as well as in aquaculture.
I Rumänien harfiskerinäringen svårigheter, både på miljöområdet och närdet gäller ekonomiska aspekter.
This small-scale fishing is practiced in boats operated by one or two fishermen (3 000 operators are registered).
Insjöfisket är ett hantverksmässigt fiske som bedrivs med fartyg som hanteras av en eller två fiskare (3 000 är registrerade somyrkesverksamma).
They fish forfresh water species like allis shad, common bream, zander, pike,wels catfish and different species of carp.
De inriktar sig på sötvattensarter som majsill,braxen, gös, gädda, mal och flera olika karparter.
The Danube and thebrackish waters close to the delta are home to several species ofsturgeons, including the famous beluga, all of which are indanger of extinction.
Donau och debräckta vattnen i närheten av flodmynningen hyser flera störfiskarter,bland annat den berömda belugastören, som alla hotas av utrotning.Rumänien har dessutom nyligen utfärdat ett tioårigt fiskestopp förstörfiskar för att främja återuppbyggnaden av beståndet.
Romania has just adopted a 10-yearmoratorium on sturgeon fishing to encourage stock recovery.
IRumänienpräglades 1970- och 1980 talen av en intensivproduktion inom havs och insjöfiske samt vattenbruk.
Consumption peaked at 12 kg a year per inhabitant, one of thehighest in Central Europe.
Konsumtionen uppgick till 12 kg per år och invånare, vilket var en av de högsta nivåerna i Centraleuropa.
The Romanian fleet operated in the East Atlantic all the way to South Africa. Aquaculture productionwas six times higher than it is today.
Den rumänskaflottan var verksam i östra Atlanten, ända ner till Sydafrika.Vattenbruksproduktionen var sex gånger större än i dag.
From 1989, privatisation ofthe sector in a context of economic recession resulted in radicalchanges.
Men situationen förändrades radikalt efter 1989, då sektornprivatiserades samtidigt som en lågkonjunktur uppstod.
Aquaculture production has gradually dropped from 35 000 tonnes in 1990 to 7 000 tonnes in 2005.
Vattenbruksproduktionen har gradvis minskat från 35 000 ton 1990 till7 000 ton 2005.
Providing workfor 1 800 people, it is practised exclusively in fresh water, innatural or artificial ponds, and produces different kinds of carp, in the Eastern European tradition.
Vattenbruket sysselsätter 1 800 personer och bedrivsuteslutande i sötvatten, i naturliga eller konstgjorda dammar. Där produceras flera karparter, vilket är tradition i Centraleuropa.
The Romanian authorities planto develop aquaculture with support from the European Fisheries Fund: a large part of the € 230 million allocated to Romania forthe period up to 2013 is earmarked for aquaculture products.
De rumänska myndigheterna planerar att utveckla vattenbruket medstöd av Europeiska fiskerifonden – en stor del av de 230 miljoner eurosom avsatts för Rumänien fram till 2013 har därför reserverats förvattenbruksprojekt.
With consumption currently totalling only 4.4 kg per person per year, the Romanian market is not currently ready for thedevelopment of a processing industry.
Med en konsumtion som i dag fallit till 4,4 kg per invånare och år ärden rumänska marknaden inte gynnsam för att utveckla enberedningsindustri i nuläget.
There is only one big plantfor fish smoking and salting in the Danube delta, which has some200 employees.
Det finns bara en större fabrik försaltning och rökning av fisk, som sysselsätter 200 personer, i områdetkring Donaus flodmynning.
Maritime fishing activity has refocused on the Black Sea for thelast 15 years.
Havsfisket har sedan 15 år tillbaka åter koncentrerats till Svartahavet.
From 14 000 tonnes in 1988, production dropped to6 000 tonnes in 1990 and has plummeted to 2 000 tonnes today.Landings are composed mainly of small pelagic species (85%),essentially sprats (75%).
Produktionen har minskat från 14 000 ton 1988 till 6 000 ton 1990, och har i dag sjunkit till 2 000 ton. De landadeprodukterna består i huvudsak av små pelagiska fiskar (85 procent), framför allt skarpsill (75 procent).
Other catches (20 to 50 tonnes a year)include anchovies, whiting, Black Sea shad (a type of herring thatswims back up the Danube, as far as 80 km from the mouth of theriver), Black Sea turbot, different types of mullet and, dependingon the year, Atlantic bonito.
Övriga arter som fångas (mellan 20 och 50 ton per år) är ansjovis, vitling,svartahavsstaksill (en sorts sill som vandrar uppför Donau upp till 80 km från mynningen), svartahavspiggvar, olika arter avmultefiskar och – varierande från år till år – bonit.
A sea plagued by eutrophication and invaders
Ett övergött och invaderat hav
Given the scarcity of scientific data on Black Sea fish resources, it ishard to identify the causes of the decline of the Romanian fishingsector other than a lack of economic investments.
Med hänsyn till de begränsade vetenskapliga kunskaperna omfiskeresurserna i Svarta havet är det svårt att sätta fingret påorsakerna till det rumänska fiskets tillbakagång, bortsett från denekonomiska desinvesteringen.
It is wellestablished that the Black Sea suffers from environmentalproblems that are now being addressed (see box), but in the lackof systematic stock evaluation, it is difficult to know their realimpact on fisheries.
Man vet att Svarta havet lider avmiljöproblem som nu åtgärdas (se faktaruta), men eftersombestånden inte utvärderas systematiskt är det svårt att veta hurproblemen egentligen har påverkat fisket.
At the initiative of the European Commission,Romania is gearing up for discussions with the other statesbordering the Black Sea (Turkey, Ukraine, Russia and Georgia) tolay the bases for shared stock management.
På kommissionensinitiativ förbereds nu diskussioner med andra kuststater (Turkiet, Ukraina, Ryssland, Georgien) för att lägga grunden till en förvaltning av gemensamma bestånd.
The Black Sea concentrates all the pollution carried by the three huge river basins that flow into it: the Danube, the Dniepr and the Don.
I Svarta havet finns alla de föroreningar som följer med detre enorma floder som mynnar ut där: Donau, Dnjepr och Don.
The biggest problemis eutrophication1, caused by agricultural fertilisers anduntreated waste water.
Problem nummer ett är eutrofieringen1, som orsakas av gödningsmedel från jordbruket och orenatavloppsvatten.
It leads to the decline of the seabed, excessive plankton growth and loss of biodiversity.
Eutrofieringen är orsaken till försämradehavsbottnar, planktontillväxt och minskad biologiskmångfald.
Inthe past few years, some improvement has been observedthanks to the work of international bodies such as the Black in E e
Sedan några år tillbaka har framsteg noterats,tack vare det arbete som görs av internationella organ, som Svartahavskommissionen2 när det gäller återställandet av ro u i E miljön och internationella kommissionen för skydd av Donau3 när det gäller förbättringar av kvaliteten på det vatten som kommer från Donau.
The Romanian fleet is made up of around 450 vessels, mostlysmall craft that fish with a fixed net in coastal waters.
Den rumänska flottan består av ca 450 fartyg, till större delen småfartyg som bedriver småskaligt kustfiske med fasta nät.
Ten or sotrawlers still fish for small pelagic species in the 12-mile coastalzone.
Ett tiotaltrålare inriktar sig på små pelagiska fiskar inom kustbandet på tolvsjömil.
Danube.
tt a
is h e ri es and a q u a cu lt u r F
Insjöfisket e och v i sk FI