natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ESF programmes meet both national and local needs and they are built on a wide partnership.
117 ESF-program värda mer än 75 miljarder euro sjösattes nyligen för perioden 20072013.
Negotiated and decided between the Member States and the European Commission, programmes are implemented through a wide range of organisations, both in the public and private sector.
Under kommande år måste de omsättas i påtagliga resultat och framsteg ute på fältet.
These organisations include national, regional and local authorities, educational and training institutions, non-governmental organisations and the voluntary sector, as well as social partners, industry and professional associations, and individual companies.
Vi måste mer än någonsin använda ESF där den får störst genomslag och koncentrera vår budget till motsvarande prioriteringar.
In the Union of 27 Member States, the two hundred million members of the European labour force are highly skilled but we need to raise our standards even higher, as there are global challenges ahead.
Inom unionen med 27 medlemsstater har de två hundra miljoner personer som ingår i Europas arbetskraft hög kompetens, men eftersom vi står inför globala utmaningar måste vi höja vår kompetensnivå ytterligare.
Demographic ageing means that we cannot aord to waste anyone’s potential, be they young or old, nationals or migrants, university graduates or people without academic qualications.
Det demograska åldrandet betyder att vi inte har råd att kasta bort någons potential, antingen man är ung eller gammal, infödd eller invandrad, universitetsutbildad eller utan akademiska meriter.
In addition, rapid technological and economic change calls for a high degree of flexibility on the part of companies and people in Europe.
Snabba tekniska och ekonomiska förändringar ställer dessutom krav på en hög grad av flexibilitet hos företag och människor i Europa.
The ESF can help to reconcile individuals' needs with labour market requirements.
ESF kan bidra till att förena enskilda personers behov med arbetsmarknadens krav.
It can help the Member States to realise their own flexibility and security – exicu-rity – agendas.
Den kan hjälpa medlemsstaterna att förverkliga sina egna dagordningar för flexibilitet och trygghet – flexicurity.
Our asset is our human resources and our human potential and the ESF helps us to play this card strategically and successfully.
Vår tillgång är våra mänskliga resurser och vår mänskliga potential och ESF hjälper oss att spela ut detta kort på ett strategiskt och framgångsrikt sätt.
One hundred and seventeen ESF programmes worth over €75 billion were recently put on track for the period 2007-2013.
Tillsammans med de andra struktur- och sammanhållningsfonderna omvandlar ESF Europas värden och solidaritet till verklighet.
More than ever, we must use the ESF where it has the greatest impact and concentrate our budget on corresponding priorities.
Enligt min åsikt är detta den allra viktigaste aspekten på Europeiska socialfondens förutna och framtid.
ESF support is not only about money, as the fund’s contribution to national labour market policies can sometimes be small.
ESF:s stöd handlar inte bara om pengar, eftersom fondens bidrag till nationell arbetsmarknadspolitik ibland kan vara begränsat.
The fact that ESF programmes are often used to test new approaches and ideas and to learn from other Member States through cooperation and networking can generate an added value at low cost.
Det faktum att ESF-program-men ofta används för att pröva nya angreppssätt och idéer och för att lära av andra medlemsstater genom samarbete och nätverksarbete kan skapa mervärde till låg kostnad.
In the larger and more diverse European Union we need cooperation across borders
I en större och mer mångskiftande Europeisk union behöver vi mer än någonsin samarbete över gränserna.
Together with the other Structural and Cohesion Funds, the ESF transforms the meaning of Europe’s values and solidarity into reality. In my view, this is the most important aspect of the European Social Fund’s history and future.
Sådant mervärde är inte dyrt, men mödan värt, eftersom Europeiska unionen måste bli mer innovativ och dynamisk om den vill konkurrera i den globala ekonomin.
Signature of Act of Accession by Spain and Portugal
Underteckning av anslutningsfördraget
Brussels European Council
Europeiska rådet i Bryssel
On 5 and 6 December 1986, the European Council
Den 5 och 6 december 1986 i London enades
On 11 and 12 March 1988, the European Council agreed in London on the Single European Act.
Den 11 och 12 mars 1988 enades Europeiska
agreed in Brussels on the first multiannual Commu- nity budget for the years 1989-1993, often referred to as the ‘Delors I Package’.
rådet i Bryssel om den första fleråriga gemenskapsbudgeten för åren 1989-1993, ofta kallat Delors I-paketet.
PAGE8
SIDAN8
From projects to programmes
Från projekt till program
Although the origins of Community policies addressing regional imbalances can be traced back to the Treaty of Rome, it was not until 1975 that the European Regional Development Fund was created.
Även om ursprunget till gemenskapspolitiken som söker ta itu med regionala obalanser kan spåras tillbaka till Romfördraget, var det inte förrän 1975 som Europeiska regionala utvecklingsfonden skapades.
In its early years, operations remained purely national, financing predetermined projects in the Member States with little European or subnational influence.
Under dess första år förblev dess verksamhet uteslutande nationell och finansierade vissa projekt i medlemsstaterna av begränsad europeisk eller subnationell vikt.
An annual system of selecting and refinancing existing projects was applied in a similar way by other Community funds with territorial impact such as the European Social Fund and the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund.
Ett system på årsbasis för att välja ut och omfi finansiera befintliga projekt tillämpades på liknande sätt av andra gemenskapsfonder med territoriell verkan, som Europeiska socialfonden och Europeiska utvecklings- och garantifonden.
Hence, at the beginning of the 1980s 'efficiency' of Community instruments became an issue and their integration was sought for in a number of pilot programmes.
I början av 80-talet blev därför gemenskapsinstrumentens ”effektivitet” en fråga och man strävade efter att integrera dem inom ramen för en rad pilotprogram.
In 1986 key events brought with them the impetus for a more genuine ‘European’ Cohesion Policy, most notably the Single European Act, the accession of Greece, Spain and Portugal and the adoption of the single market programme.
1986 medförde en rad viktiga händelser att en rörelse skapades i riktning mot en i egentlig mening mer ”europeisk” sammanhållningspolitik, främst Europeiska enhetsakten, Greklands, Spaniens och Portugals anslutning och godkännandet av programmet för den inre marknaden.
In March 1988, the European Council in Brussels decided to allocate ECU 64 billion¹ to the Structural Funds which represented a doubling of annual resources over the period 1989-93.
I mars 1988 beslöt Europeiska rådet i Bryssel att anslå 64 miljarder ecu¹ till strukturfonderna, vilket innebar en fördubbling av de årliga resurserna under perioden 1989-93.
On 24 June 1988, the Council adopted the first regulation integrating the Structural Funds under the umbrella of Cohesion Policy.
Den 24 juni 1988 antog rådet den första förordning som integrerade strukturfonderna under sammanhållningspolitikens paraply.
This landmark reform introduced key principles such as focussing on the poorest and most backward regions, multiannual programming, strategic orientation of investments and the involvement of regional and local partners.
Denna banbrytande reform införde viktiga principer som en inriktning på de fattigaste och mest efterblivna regionerna, flerårig programplanering, strategisk inriktning av investeringarna och engagemang av regionala och lokala partner.
Following the accession of Greece in 1981 and Portugal and Spain in 1986 regional disparities in the then European Community of 12 Member States had widened signicantly.
Efter Greklands anslutning 1981 och Portugals och Spaniens 1986, hade de regionala skillnaderna i vad som då var en europeisk gemenskap med 12 medlemsstater ökat betydligt.
Before accession one European in eight had an annual income 30 % below the Community average; this became one in five after accession in 1986.
Före anslutningen hade var åttonde europé en årsinkomst som låg 30 % under gemenskapsgenomsnittet, vilket blev till var femte efter anslutningen 1986.
the Single Act: a new frontier for Europe’, later referred to as the ‘Delors I Package’, the Commission suggested rules to improve the budgetary discipline and procedure.
av den 15 februari 1987, Göra Europeiska enhetsakten till en framgång: en ny gräns för Europa, senare kallad Delors I-paketet, föreslog kommissionen bestämmelser för att förbättra budgetdisciplin och budgetförfarande.
The proposal concerned a new interinstitutional agreement under which Parliament, Council and Commission would agree on a multiannual financial perspective and budgetary priorities.
Förslaget rörde en ny interinstitutionell överenskommelse enligt vilken parlamentet, rådet och kommissionen skulle komma överens om en flerårig budgetplan och budgetprioriteringar.
In the light of the conclusions of the Brussels European Council of 11 and 12 February 1988, the three institutions concluded the Interinstitutional Agreement on 29 June 1988 which established for the first time a five-year financial perspective, from 1988 to 1992.
Mot bakgrund av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 11 och 12 februari 1988, ingick de tre institutionerna det interinstitutionella avtalet den 29 juni 1988, vilket för första gången upprättade en femårig budgetplan från 1988 till 1992.
The Commission put forward a 'White Paper' on the completion of the common market by 1992 to the Council as early as 1985.
Som ett resultat av budgetkrisen och av viljan att fullborda den inre marknaden och stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, lade kommissionen fram förslag till parlamentet och rådet om att reformera gemenskapens finansiella system. I sitt meddelande
As a result of the budget crisis, and the desire to complete the internal market and to enhance economic and social cohesion, the Commission submitted proposals to the Parliament and to the Council for reforming the Community financial system.
Kommissionen lade redan 1985 fram en vitbok till rådet om fullbordandet av den inre marknaden senast 1992.
Improving infrastructure
Förbättra infrastrukturen
Bruce Millan, Member of the European Commission sion between 1985 and 1995.
Bruce Millan, ledamot av Europeiska ordförande 1985-1995.
Policy and the relations with the Committee of the
kommissionen 1989-1995, ansvarig för regionalpolitik och förbindelser med Regionkommittén.
Subsequently, two reports by the Italian economists Tommaso Padoa-Schioppa and Paolo Cecchini added to the debate on how to bring about further market integration.
SIDAN9 sionen om hur ytterligare marknadsintegrering skulle uppnås genom två rapporter av de italienska ekonomerna Tommaso Padoa-Schioppa och Paolo Cecchini.
While the Cecchini report estimated "the cost of non-Europe", i.e. the economic losses of the non-completion of the single market, between 4.25 % and 6.5 % of GDP, the Padoa-Schioppa report suggested "serious risks of aggravated imbalances in the course of market liberalisation” and proposed “adequate accompanying measures to speed up adjustments in structurally weak regions and countries".
Medan Cecchini-rapporten beräknade ”kostnaden för ett icke-Europa”, dvs. det ekonomiska bortfallet om den inre marknaden inte fullbordades, till mellan 4,25 och 6,5 % av BNP, indikerade Padoa-Schioppa-rapporten ”allvarliga risker för förvärrade obalanser under inverkan av marknadsliberalisering” och föreslog ”relevanta åtföljande åtgärder för att påskynda anpassningarna i strukturellt svaga regioner och länder”.
The 'Delors I package' which the European Council finally adopted in March 1998, gave way to an ambitious '1992' programme including reform of the Common Agricultural Policy, strengthening Community action in the fields of Cohesion Policy, science, technology, environmental and transport policies.
Det Delors I-paket som Europeiska rådet slutligen godkände i mars 1998 banade vägen för ett ambitiöst ”1992-program”, som inbegrep reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken och förstärkning av gemenskapens åtgärder på områdena sammanhållningspolitik, vetenskap, teknik, miljö och transportpolitik.
“Europe sees its future as striking a balance between competition and cooperation, collectively trying to steer the destiny of the men and women who live in it.
”Europa ser sin framtid som att hitta en balans mellan konkurrens och samarbete, att gemensamt försöka styra framtiden för de män och kvinnor som bor där.
Is this easily done? No.
Är det lätt att åstadkomma? Nej.
Market forces are powerful.
Marknadskrafterna är starka.
If we left things to their own devices, industry would be concentrated in the north and leisure pursuits in the south.
Om vi låter saker gå sin egen väg skulle industrin koncentreras i norr och fritidsverksamhet i söder.
But these market forces, powerful though they may seem, do not always pull in the same direction.
Men hur mäktiga dessa marknadskrafter än må tyckas, drar de inte alltid åt samma håll.
Man’s endeavour and political aspiration is to try to develop a balanced territory.”
Människans utmaning och politiska strävan är att försöka nå fram till ett territorium i balans.”
The most important budgetary shift favoured the three Structural Funds and led to a remarkable increase of resources.
Den viktigaste budgetförändringen gynnade de tre strukturfonderna och ledde till en anmärkningsvärd ökning av resurserna.
While annual payments increased from about ECU 6.4 billion in 1988 to ECU 20.5 billion in 1993 , their relative share jumped from 16 to nearly 31 % of the EU budget.
Medan de årliga utbetalningarna ökade från omkring 6,4 miljarder ecu 1988 till 20,5 miljarder 1993 gick deras relativa andel upp från 16 till närmare 31 % av EU:s budget.
This went hand in hand with a radical transformation in the way the funds were managed.
Detta åtföljdes nära av en radikal förvandling av hur medlen administrerades.
The European Social Fund (ESF) since 1958, the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) since 1962, and the European Regional Development Fund (ERDF) since 1975, had – in accordance with the annual budget procedure and national quotas agreed in the referring regulations – developed a system of re-funding projects which were selected and introduced by the Member States.
Europeiska socialfonden (ESF) hade sedan 1958, Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) sedan 1962 och Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) sedan 1975 – i enlighet med det årliga budgetförfarandet och nationella kvoter som överenskommits i de åberopade förordningarna – utvecklat ett system för omfinansiering av projekt som valdes ut och lades fram av medlemsstaterna.
Improving transport connections
Förbättra transportförbindelserna
Upgrading railways
Förbättring av järnvägsnät
Improving water conservation
Förbättra vattenhushållningen
Construction of a new crossborder road between
En ny gränsöverskridande väg byggs mellan
Track upgrading for extension of the Dublin area
Förbättring av järnvägsspår för en utbyggnad
Greece and Bulgaria, Drama, Greece.
Grekland och Bulgarien vid Drama i Grekland.
PAGE10
SIDAN10
> Additionality ensuring that Member States do not substitute national with EU expenditure; > Partnership in the design and implementation of programmes involving national, subnational and EU actors, including the social partners and non-government organisations, ensuring ownership and transparency of the interventions. Five priority objectives were agreed in 1988:
> Additionalitet för att säkerställa att medlemsstaterna inte ersätter nationella utgifter med EU-finansierade. nansierade. > Partnerskap vid utformning och genomförande av program med medverkan av nationella, subnationella och EU-aktörer, däribland arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer, för att säkerställa delaktighet i och öppenhet för åtgärderna. Man enades 1988 om fem prioriterade målsättningar:
> Objective 1: promoting the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind; > Objective 2: converting regions seriously affected by industrial decline; > Objective 3: combating long-term unemployment; > Objective 4: facilitating the occupational integration of young people; > Objective 5: (a) speeding up the adjustment of agricultural structures and (b) promoting the development of rural areas. To overcome this 'justeretour' system, the Commission began to develop and finance regional projects on a more autonomous and experimental basis which became the blueprint of Cohesion Policy’s method of implementation.
> Mål 1: främja utvecklingen och den strukturella anpassningen av regioner som utvecklas långsammare, > Mål 2: genomföra en omställning i regioner som allvarligt drabbats av industrins tillbakagång, > Mål 3: bekämpa långtidsarbetslöshet, > Mål 4: underlätta ungdomars anpassning till yrkeslivet, För att komma runt detta system av ”juste re-tour” började kommissionen utveckla och nan-siera regionala projekt på en mer självständig basis och försöksbasis, vilket blev en förlaga till sammanhållningspolitikens genomförandemetod.
These exceptions included the coordination of expenditure by the ERDF, ESF, and EAGGF-Guidance and started in 1979 with small pilot projects in Naples and Belfast and a few years later in the Lozère department in southern France.
Dessa undantag innefattade samordning av ERUF:s, ESF:s och EUGFJ:s utvecklingssektions utgifter och började 1979 med små pilotprojekt i Neapel och Belfast och några år senare i departementet Lozer i södra Frankrike.
At the beginning of the 1980s, more extensive experimental projects focussing on an integrated approach to regional planning were undertaken in other parts of the Community through the Integrated Development Operations (IDOs).
I början av 80-talet genomfördes mer omfattande försöksprojekt med inriktning på ett integrerat angreppssätt till regional planering i andra delar av gemenskapen, via integrerade utvecklingsåtgärder (IDO).
Larger experimental programmes financed at European level were the Integrated Mediterranean Programmes (IMPs) allocated in 1986 to Greece, Italy and France.
Större försöksprogram som nan-sierades på europeisk nivå var de integrerade Medelhavsprogram (IMP) som 1986 tilldelades Grekland, Italien och Frankrike.
This development was underpinned by a paradigm shift in urban and regional development policies and studies suggesting more integrated, bottom-up approaches that favoured 'soft' measures instead of only focussing on physical investment in, e.g. enterprises and infrastructure.
Denna utveckling underbyggdes av ett paradigmskifte inom stads- och regionalutvecklingspolitik och av studier som föreslog mer integrerade angreppssätt nedifrån och uppåt som främjade ”mjuka” åtgärder i stället för att bara fokusera på fysiska investeringar i t.ex. företag och infrastruktur.
The 1988 reform introduced a number of principles for Cohesion Policy and its instruments which since then remain the policy’s mode d'emploi.
Genom 1988 års reform infördes ett antal principer för sammanhållningspolitiken och dess instrument, vilka sedan dess utgör politikens ”mode d'emploi”.
These principles are:
De är:
> Concentration on a limited number of objectives with the focus on the least developed regions; Covering 25 % or about 86.2 million inhabitants, the funding provided by the ERDF, the ESF and the EAGGF under Objective 1 totalled ECU 43.8 billion (64 % of the total).
> Koncentration till ett begränsat antal målsättningar med inriktning på de minst utvecklade regionerna. > Flerårig programplanering som grundas på analys, strategisk planering och utvärdering. Finansieringen från ERUF, ESF och EUGFJ enligt Mål 1 omfattade 25 % eller omkring 86,2 miljoner invånare och uppgick till inalles 43,8 miljarder ecu (64 % av totalbeloppet).
Major beneci-ary countries were Spain with an allocation of ECU 10.2 billion with 57.7 % of its population living in Objective 1 regions, followed by Italy (ECU 8.5 billion; 36.4 % of the population), Portugal (ECU 8.45 billion; 100 %), Greece (ECU 7.5 billion; 100 %) and Ireland (ECU 4.46 billion; 100 %).
De främsta mottagarländerna var Spanien, med ett anslag på 10,2 miljarder ecu, där 57,7 % av befolkningen bodde i Mål 1-regioner, följt av Italien (8,5 miljarder ecu och 36,4 % av befolkningen), Portugal (8,45 miljarder och 100 %), Grekland (7,5 miljarder och 100 %) samt Irland (4,46 miljarder och 100 %).
Fighting unemployment
Bekämpa arbetslöshet
PAGE11 investment under Objective 1 was spent on infrastructure, namely in the field of transport and environment, 33.6 % on productive investment such as direct and indirect aid to enterprises, and 29.6 % on human resources.
35,2 % av investeringarna enligt Mål 1 satsades på infrastruktur, särskilt på området transporter och miljö, 33,6 % på produktiva investeringar som direkt och indirekt stöd till företag samt 29,6 % på mänskliga resurser.
16.6 % or about 57.3 million inhabitants lived in Objective 2 areas and beneted from ECU 6.1 billion (9 % of the total) provided by the ERDF and the ESF.
16,6 % eller omkring 57,3 miljoner invånare bodde i Mål 2-områden och fick 6,1 miljarder ecu (9 % av totalbeloppet) från ERUF och ESF.
Major beneciary countries were the United Kingdom (ECU 2 billion; 35.5 % of the population), followed by Spain (ECU 1.5 billion; 22.2 %) and France (ECU 1.2 billion; 18.3 %).
De viktigaste mottagarländerna var Förenade kungariket (2 miljarder ecu och 35,5 % av befolkningen), följt av Spanien (1,5 miljarder ecu och 22,2 %) samt Frankrike (1,2 miljarder ecu och 18,3 %).
Apart from Greece, Ireland and Portugal, all other Member States beneted to a smaller extent from Objective 2 allocations.
Förutom Grekland, Irland och Portugal gynnades alla andra medlemsstater i begränsad utsträckning av Mål 2-anslag.
Of the total investment, 55.1 % was spent on productive environment supporting small and medium-sized enterprises in particular, 23.9 % on physical regeneration and environment, often of formerly industrially used sites, and 20.9 % on human resources.
Av de samlade investeringarna satsades 55,1 % på en produktiv miljö för att särskilt stödja små och medelstora företag, 23,9 % på fysisk förnyelse och miljö, ofta platser som tidigare använts för industri, samt 20,9 % på mänskliga resurser.
“The Single European Act improves significantly the institutional system and sets new objectives for the Community, notably the completion of the internal market by 1992 and the strengthening of economic and social cohesion.
”Europeiska enhetsakten förbättrar väsentligt det institutionella systemet och ställer upp nya målsättningar för gemenskapen, särskilt att fullborda den inre marknaden senast 1992 och att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen.
The realisation of these two objectives will also respond to the hopes and needs of the countries which have just joined and which rightly expect that their involvement in the Community should underpin their development and help raise their living standards through a combination of their own efforts and support from their partners.”
Genom att förverkliga dessa två målsättningar reagerar man också på förhoppningar och behov hos de länder som just anslutit sig och som med rätta förväntar sig att deras engagemang i gemenskapen ska ge stöd för deras utveckling och hjälpa dem att höja sin levnadsstandard, genom en förening av egna ansträngningar och stöd från deras partner.”
Focussing on target groups for active labour market policies, programmes under Objectives 3 and 4 had no geographical concentration and were agreed at national level instead.
Program inom ramen för Mål 3 och 4 inriktades på målgrupper för aktiv arbetsmarknadspolitik. De saknade geografisk koncentration och överenskommelse om dem träffades i stället på nationell nivå.