natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 European patent applications, average 1997 to 1999
13 Europeiska patentansökningar, medelvärde för åren 1997-1999
Number per million inhabitants
Antal per 1 miljon invånare
1.4 Factors determining real convergence percentage points faster than other sectors, in real terms, effectively driving economic growth in the
Tillväxttakten inom IT-industrin är i reala termer mer än fem procentenheter större än i övriga branscher och är en viktig orsak till EU:s ekonomiska tillväxt23.
EU.23 ICT industries accounted for around 4% of employment in the EU in 1997,24 and it is estimated that one in every four new jobs is created in ICT or related sectors.25If the attention is widened to encompass structure of economic activity in lagging regions.
De strukturella skillnaderna vad avser forskning och teknisk utveckling kan inte ensamma förklara svagheterna i näringslivsstrukturen i de eftersläpande regionerna.
There is increasing consensus that the failure of firms in the regions concerned to innovate is not due primarily to scientific or technological problems, but to shortcomings in the regulatory, institutional and organisational environment in which firms have to operate.
Företagens bristande utvecklingsförmåga i de eftersläpande regionerna beror inte i första hand på en under målig forskning eller teknikutveckling, utan framför allt på brister när det gäller de regleringar samt den institutionella miljö i vilken företagen verkar.
the so-called 'knowledge-based sectors' these have accounted for around a quarter of employment and for most of the growth in jobs in recent years.26
tillfällen inom IT-sektom eller relaterade näringar.25Om perspektivet vidgas till att omfatta de s k kunskapsbaserade näringarna, så svarar dessa för omkring en fjärde del av sysselsättningen och för större delen av sysselsättningstillväxten under senare år.26
Liberalisation of the market combined with increasingly rapid technological innovation is favouring competition in telecommunication provision, bringing down costs and enhancing the choice and quality of services in most parts of the EU.
Marknadens avreglering i kombination med en allt snabbare teknisk utveckling gynnar konkurrensen mellan operatörerna inom telekommunikationssektorn. Det in nebär att kostnaderna minskar och att valmöjligheterna och tjänsternas kvalité ökar inom större delen av EU.
The price of accessing Internet has dropped sharply in the recent past, though price remains a barrier to more widespread use in some countries.
Priset för att få tillgång till Internet har minskat kraftigt under senare tid, även om priset fortfarande utgör ett hinder för en mer spridd användning i många länder.
The potential is enormous
Utvecklingsmöjligheterna är mycket stora
In the less favoured regions, this environment is often characterised by a combination of structural weaknesses, such as lack of a dynamic business services sector, a poorly developed financial system, weak links between the public and private sectors, sectoral specialisation in traditional industries with little inclination to innovate, low levels of public support for innovation and aid schemes which are poorly adapted to the needs of local SMEs.
I de mindre gynnade regionerna präglas ofta denna miljö av strukturella svagheter, som t. ex. en svagt utvecklad sektor för företagstjänster, ett outvecklat finansiellt system, svaga länkar mellan offentliga institutioner och näringslivet, en hög grad av specialisering till traditionella näringar med en låg innovationsbenägenhet, en låg nivå när det gäller offentliga stöd till innovationer samt ett stöd system som är dåligt anpassat till de lokala småföretagens behov.
In view of this, a primary aim of regional policy should be to help develop new forms of organisation and institutional cooperation, and so improve the 'structural' competitiveness of firms located in lagging regions, and encourage resources to be shifted into more dynamic and innovative areas of economic activity.
Mot denna bakgrund bör ett primärt syfte för regionalpolitiken vara att stödja en utveckling av nya or ganisationsformer och former för institutionell samverkan för att stärka de grundläggande konkurrenskraftsförutsättningarna för företagen i de eftersläpande regionerna.
Electronic commerce (e-commerce) is expanding rapidly, forcing firms to rethink their business processes and creating, at the same time, new forms of organisation, including new types of market and different kinds of business relationships.
Elektronisk handel (e-handel) ökar snabbt, vilket tvingar företagen att förändra sina affärsstrategier och samtidigt skapa nya organisationsformer. I detta ingår att skapa nya marknadsformer och nya typer av affärsrelationer.
Internet-based business to business (B2B) e-commerce, the main component, estimated at 80% of the total now and 90% by 2003, is developing fast and it is estimated that it will increase by over 90% a year over the period 1999-2003.27
Internetbaserad handel mellan företag ("business to business" (B2B) utgör huvuddelen av e-handeln och utvecklas mycket snabbt. Denna typ av handel beräknas öka med mer än 90 procent per år under perioden 1999 till 2003.
Information and communication technology (ICT) is at the base of the knowledge economy.
Informations- och kommunikationsteknik (IT) utgör grunden för den kunskapsbaserade ekonomin.
This makes it possible to store, process and circulate a growing amount of data rapidly and inexpensively and is an increasingly important source of productivity gains.
Tekniken gör det möjligt att snabbt lagra, processa och sprida en ökande mängd uppgifter. Det sker dessutom till låga kostnader och i en ökande omfattning är det en betydelsefull faktor för att öka produktiviteten.
The transition towards the information society, however, is not just about technology.
Omställningen till informationssamhället handlar emellertid inte bara om teknik.
The change involved is potentially the most far-reaching since the Industrial Revolution and deeply affects the organisation of both the economy and society.
De förändringar som tekniken för med sig kan komma att bli de mest omfattande sedan den Industriella revolutionen. Konsekvenserna är också omfattande för såväl ekonomins som samhällets organisering.
Managing this change is one of the main challenges facing the Union today.
Att hantera dessa förändringar hör i dag till en av unionens främsta utmaningar.
The use of e-commerce technologies in B2B relationships can increase efficiency through reducing and rationalising business processes.
Användningen av e-handelsteknik i affärsrelationer mellan företag kan öka effektiviteten genom att kostnader minskar och verksamheten rationaliseras.
The effects are already apparent in product design (shortening the design process and increasing customisation possibilities and the standardisation of parts), and production and logistics (lower inventory costs, faster production, lower supply costs).
Dessa effekter är redan uppenbara när det gäller produktdesign (ledtiderna minskar samt möjligheterna till ökad kundorientering och standardisering av delar), samt produktion och logistik (lägre kostnader för produktionsutrustning, snabbare produktion och lägre varukostnader).
The spread of B2B relationships in the US is estimated to have the potential for reducing business costs by between 13% and 23%.28 While the e-commerce market is less developed in the EU, a reduction in operating costs averaging 18% and in the cost of sales of 15% is expected (see Graph A.24).
I USA uppskattas denna typ av handel kunna minska företagens kostnader med mellan 13 och 23 procent.28Efter som marknaden för e-handel är mindre utvecklad inom EU, så förväntas produktionskostnaderna i genomsnitt minska med 18 och marknadsföringskostnaderna med 15 procent (se figur A.24).
How regions adopt and master ICTs is key to their economic performance
Hur regioner tar till sig och använder IT är avgörande för deras ekonomiska utveckling
On average, EU countries spend an estimated 6% of GDP on ICT (see Graph A.23). Information and communication industries are growing by more than 5
Spridningen av IT, definierat som den andel av BNP som de sammanlagda utgifterna för IT utgör29, är ett viktigt mått
1.4 Factors determining real convergence average, though in both Slovenia and, to a lesser ex- tent, Estonia, the number is higher.31
1.4 Faktorer som är avgörande för utjämningen
Mobile phones and cable may provide alternative access to Internet...
Mobiltelefoner och kablar kan ge alternativa möjligheter att få tillgång till Internet...
measure of a country's transition towards the Information Society as well as of its innovative capacity and competitiveness.
på såväl hur långt ett land hunnit i övergången till informa­tionssamhället som landets innovationsförmåga och kon­kurrenskraft.
The difference in terms of this measure between cohesion countries and other EU Member States is small and tending to narrow-the highest rate of growth in expenditure over the period 1991 to 1999 occurred in Greece, together with Italy.
Mätt på detta sätt är skillnaderna mellan sammanhållningsländerna och övriga medlemsländer små och tenderar också att minska. I Grekland och Italien ökade IT­utgiftema mest under perioden 1991 till 1999.
In absolute terms, however, given their low level of GDP, cohesion countries will have to invest relatively large amounts in ICT in the future in order to catch up.
Givet sammanhållningsländernas låga BNP­nivå, så måste emellertid omfattande investeringar i absoluta ter­mer göras för att de skall komma ¡kapp övriga EU­länder.
Though variations exist in the penetration of mobile telephones across the EU, differences do not reflect relative levels of prosperity.
Även om det finns skillnader inom EU när det gäller mo­biltelefonanvändning, så är detta inte en spegelbild av motsvarande skillnader i välfärdsnivå.
All the Nordic countries have a relatively high rate of penetration as does Italy, but in Greece, Spain, and Portugal, the rate is also around the EU average or above.
Användningen av mobil telefoni är mycket utbredd i samtliga nordiska län­der, liksom även i Italien, medan användningen är över eller i nivå med EU:s genomsnitt i Grekland, Spanien och Portugal.
Most countries, however, including the cohesion countries, which have a relatively low ownership of PCs and/or limited Internet access, have high levels of telephone use, which opens up the possibility of using mobile phones to access the Internet in the future.
I flertalet länder, inklusive ansökarländerna, där relativt få hushåll har tillgång till Internet, finns emel­lertid en förhållandevis omfattande användning av mobil telefoni. Detta är samtidigt en möjlighet att göra Internet tillgängligt via mobiltelefonnätet.
Though improvements in the standard of information and telecommunication infrastructure is a key determinant of the capacity to participate in the Information Society, other factors play an equally, and increasingly, important role, such as public awareness, the level of educational attainment, the role played by the public sector in promoting the Information Society and the organisational and investment capacity of firms.
Även om standardförbättringar av IT­infrastrukturen är strategiskt viktiga för möjligheterna att bli en del av infor­mationssamhället, så spelar också andra faktorer en lika viktig och allt mer betydelsefull roll. Detta gäller exem­pelvis den allmänna medvetenheten och kunskapen inom området, utbildningsnivå, den offentliga sektorns roll när det gäller att understödja informationssamhällets utveckling samt företagens organisatoriska och investe­ringsmässiga förmåga.
It is evident that the high use of mobile phones in the Nordic countries is partly a consequence of their geographical features and the dispersion of population over large areas.
Det är uppenbart att den utbredda användningen av mo­biltelefoner i de nordiska länderna delvis beror på de geo­grafiska förutsättningarna med en spridd befolkning över stora områden.
In the southern Member States, by contrast, the rapid growth in use reflects the low quality, or lack, of fixed lines (see Graph A.25).
I de sydliga medlemsstaterna beror emel­lertid den snabba ökningen av antalet användare på det fasta telefonnätets låga kvalité eller på att man helt saknar ett utbyggt nät för fast telefoni (se figur A.25).
Perhaps unexpectedly, the use of mobile phones is somewhat lower in rural areas (39% of households) than in urban areas (45%).
I viss mån överraskande är den låga användningen av mobiltelefoner i landsbygdsområden (39 procent av hushållen) jämfört med urbana områden (45 procent av hushållen).
The rate of penetration of mobile phones in the candidate countries at the end of the 1990s was only around a quarter of the EU average, though increasing rapidly (at 108% a year between 1996 and 1999).
Inom telekommunikationsområdet sker en snabb ut­veckling av tekniken, vilket skapar nya möjligheter att få tillgång till Internet ­ genom tredje generationens
Over the past 20 years, differences between Member States in access to a fixed-line telephone have narrowed significantly (Graph 14).
Under de senaste 20 åren har skillnaderna mellan med­lemsländerna när det gäller tillgång till fast telefoni mins­kat betydligt (figur 14).
In most EU countries, the proportion of households with a telephone line is around the EU average of 92%, but it is still as low as 69% in Portugal as against 97% in Sweden.30 While the figure in Finland is only 78%, this is compensated to a significant extent by the large proportion of households with a mobile telephone and no fixed-line
I Por­tugal uppgår fortfarande andelen till endast 69 procent, vilket kan jämföras med 97 procent i Sverige.301 Finland är motsvarande andel endast 78 procent, men detta kompenseras till stor del av den stora andelen hushåll som har tillgång till mobiltelefon, men ej fast telefoni (18 procent, vilket motsvarar nästan fem gånger EU:s ge­
100 phone (18%, almost five times the EU average).
100 nomsnitt).
The same phenomenon is also evident, though to a lesser extent, in Portugal (12%) and Ireland (where only 84% of households have a fixed-line phone), but a fifth of Portuguese households and a tenth of Irish households do not have access to telephone services at home at all as against an EU average of just 4%.
Motsvarande fenomen, om än i mindre omfattning, finns i Portugal (12 procent) och Irland (där endast 84 pro­cent av hushållen har tillgång till fast tele­foni), men vart femte portugisiskt hushåll och vart tionde irländskt hushåll har inte tillgång till telefon i hemmet överhuvudta­get, vilket kan jämföras med motsvaran­de genomsnitt för EU som är knappt fyra procent.
Nevertheless, there are marked differences between regions - of over 15 percentage points - in the proportion of households with fixed lines in Germany, France and Italy.
Det finns också betydande re­gionala skillnader ­ som är över 15 pro­centenheter ­ när det gäller andelen hus­håll med tillgång till fast telefoni i Tyskland, Frankrike och Italien.
* < & & * ° -^ * < ^ * & 4 In the candidate countries, the total number of telephone lines per 100 inhabitants is less than half the EU
I ansökarländerna uppgår antalet abon­nemang för fast telefoni per 100 invånare till mindre än hälften av EU:s genomsnitt, även om motsvarande andel för Sloveni­en, och i en mindre grad också Estland, är högre.3'
1.4 Factors determining real convergence
1.4 Faktorer som är avgörande för utjämningen varför procent som anger kostnaden som huvudskäl de inte är anslutna).
Technology in this area is developing fast, offering new means of access to the Internet - through third generation mobile services with greater band-width -as well as ISDN, xDSL, cable and digital TV connections.
mobiltelefontjänster med större bandbredd, liksom även genom ISDN, ADSL samt kabel­ och digitaltevenätet.
Since in the future, the level of broadband access is likely to become much more important for business and household Internet use, the availability of this will be a key issue.
Eftersom tillgången till bredband sannolikt kommer att bli av väsentligt större vikt för företag och hushåll i framti­den, så kommer detta att vara en strategiskt viktig fråga.
... but access to the Information Society remains uneven
... men tillgången till informationssamhället förblir ojämlik.
Business use of the Internet is relatively high in a number of Member States, especially in the Nordic countries, though marked variations remain across the EU.
Det finns betydande skillnader inom unionen när det gäl­ler användningen av PC och i tillgången till Internet i hemmen (figur 15).
For example, 76% of SMEs in Sweden are connected to the Internet but only 16% in Portugal.32 While SMEs surveyed recently, reported that they were moderately well informed about the potential of the Internet, a third did not have access.
Bortsett från Frankrike, så finns det en tydlig skillnad i tillgången till Internet mellan de norra respektive södra delarna av unionen.
In cohesion countries, the number without access is higher than elsewhere in the EU, which is in line with the Commission analysis that low awareness of the potential benefits and opportunities and a scarcity of ICT skills, along with the often weak content of software at present, are the main barriers to the development of the Information Society.
I Grekland, Spani­en, Portugal och Italien, liksom även i Irland, motsvarar anslutningsfrekvensen hälften av EU:s genomsnitt som är 12 procent. I de nordiska länderna är däremot ande­len av befolkningen med tillgång till Internet över 20 pro­cent (i Sverige 51 procent).
The focus of structural policy in this area should, therefore, be on strengthening the demand side, and in particular, the capacity of firms, institutions and individuals to use ICT effectively.
I Grekland, Portugal och Ir­land är även andelen av befolkningen som har tillgång till PC låg.
There are significant differences across the Union in the use of PCs at home and in access to the Internet (Graph 15).
Näringslivets användning av Internet är förhållandevis omfattande i ett antal medlemsstater.
France apart, there seems to be a clear North-South divide in the rate of internet connection.
Detta gäller i syn­nerhet de nordiska länderna, även om det finns bety­dande skillnader inom olika delar av EU.
In Greece, Spain, Portugal and Italy as well as Ireland, the rate is half the EU average of 12%, while in the Nordic countries, it is well over 20% (in Sweden, 51 %).
Exempelvis är 76 procent av de små och medelstora företagen i Sveri­ge anslutna till Internet, medan motsvarande uppgift för Portugal endast är 16 procent.32 De små och medelstora företag som ingår i den nyligen genomförda undersök­ningen uppger att de är relativt välinformerade om de möjligheter som Internet ger.
In Greece, Portugal and Ireland, PC ownership is also low.
Trots detta har en tredjedel av företagen inte tillgång till Internet.
15 Access to PC equipment and the internet, 1999
15 Tillgång till PC och Internet, 1999
In the candidate countries, the number of PCs per 100 people has increased steadily.
I ansökarländerna har antalet PC­användare per 100 in­vånare ökat stadigt.
Three groups of countries can be distinguished: Slovenia, with a rate similar to the EU average; Poland and the Czech Republic among others, with rates similar to the cohesion countries; and Romania and Bulgaria, with rates of between 10% and 25% of the EU average.
Tre grupper av länder kan urskiljas i detta sammanhang: Slovenien, där antalet PC per 100 invånare är i nivå med EU:s genomsnitt; Polen och Tjeckien, m.fl. länder, där nivån motsvarar den i sammanhållningsländerna samt Rumänien och Bulgari­en, med en nivå som motsvarar mellan tio och 25 pro­cent av EU:s genomsnitt.
PC but not Internet Internet s
D PC, men inte Internet ■ Internet
In the EU, there is also clear evidence of a social divide, with high income households being six times more likely to be connected to the Internet than low income ones.
Sannolikheten för att hushåll med höga inkomster skall ha tillgång till Internet är sex gånger större än mot­svarande sannolikhet för ett hushåll med låga inkomster.
In addition, a higher proportion of households in urban areas (13-15%) is connected to Internet than in rural areas (8%).
Dessutom är en högre andel av hushållen i urbana områ­den anslutna till Internet (13­15 procent) än vad som är fallet i landsbygdsområden (åtta procent).
These differences, however, seem to arise more from lack of awareness about the possibilities offered by the Internet than from the cost (45% of EU households without access report not being interested and 9% not to know about the Internet at all, as against 11 % citing cost as a reason for non-connection).
Dessa skill­nader tycks emellertid framför allt bero på en bristande medvetenhet om de möjligheter som Internet erbjuder snarare än på att kostnaderna utgör ett hinder (45 pro­cent av hushållen utan tillgång till Internet svarar att de inte är intresserade och nio procent känner inte till Inter­net överhuvudtaget, vilket kan jämföras med de 11
See also European Commission (1999) The Sixth Periodic Report on the Regions' (section 2 on competitiveness), OECD (1996) 'Industrial competitiveness', Oxford Review of Economic Policy (1996) 'International competitiveness' Vol. 12, no.3.
Se även Europeiska kommissonen (1999) "Sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska utvecklingen i Europeiska unionens regioner "(del 2 om faktorer som ligger till grund för konkurrenskraft), OECD (1996) "Industrial Competitiveness", Oxford Review of Economic Policy (1996) "International Competitiveness" Vol. 12, no. 3.
The UK is due in the coming months, IRL may not come at all (presentation of these figures is optional and not a regulatory requirement).
När det gäller Storbritannien emotses statistiken ¡nom de närmaste månaderna, medan det är tveksamt om statistik avseende Irland överhuvudtaget kommer att presenteras (det är inte obligatoriskt för länderna att sammanställa denna typ av statistik).
In non-market services, the figure for productivity should be interpreted with caution since the public sector does not generate profits and, therefore, valueadded consists entirely of wages and salaries.
När det gäller icke­konkurrensutsatta tjänster bör uppgiften tolkas med försiktighet, eftersom den offentliga sektorn inte genererar vinster och förädlingsvärdet följaktligen helt och hållet består av löner.
These rates, it should be noted, are only demographic indicators.
Det bör påpekas att denna kvot bara är en demografisk indikator.
While they reflect the problems implied for social welfare and taxation systems, there are other equally important factors which need to be taken into account, particularly the number of people of working age who are actually in employment and paying taxes and social contributions.
Även om den speglar de problem utvecklingen kan medföra för den sociala välfärden och skattesystemen, så finns det andra minst lika viktiga faktorer att ta hänsyn till, som i synnerhet antalet i arbetsför ålder som faktiskt arbetar och betalar skatter och sociala avgifter.
Based on the latest Eurostat regional labour force scenarios, compiled in 1998, which are combined with the population projections produced in 1997.
Detta baseras på Eurostats senaste regionala scenarier för arbetskraftens utveckling från år 1998, vilket i sin tur bygger på befolkningsframskrivningarna från år 1997.
The scenarios cover 204 regions NUTS 2 level regions in the EU over the period 1995 to 2025.
Scenarierna omfattar 204 regioner på NUTS 2 nivå ¡nom EU och avser perioden 1995 till år 2025.
The baseline scenario which is referred to in the text assumes the continuation of most current trends but some reduction in regional imbalances.
Huvudscenariot, som refereras till i texten, antar att flertalet aktuella trender fortsätter. En viss minskning av de regionala obalanserna förutsätts dock.