natgillin/translations-raw huggingface dataset:
remain indispensable for a long time.Efforts willhave to focus on orienting the demand forenergy in a way which respects the EU’s Kyotocommitments and is mindful of security ofsupply.
energipolitik i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen.Senareförsök att införliva ett energikapitel i sambandmed förhandlingarna om Maastricht- och Amsterdamfördragen lyckades inte heller.Islutänden kom energiområdet bara attomnämnas i inledningen till Amsterdamfördraget.
of a common energy policy.Subsequentattempts to include a chapter on energy,duringthe negotiations on the Maastricht and Amsterdam Treaties,ended in failure.Energyreceives no more than a mention in thepreamble to the Amsterdam Treaty.
Analysen i denna grönbok syftar till att såobjektivt som möjligt visa att Europeiskaunionens manöverutrymme är begränsat närdet gäller utbudet av energi.Den syftar också tillatt helt opartiskt visa att de stora insatser somman måste enas om för att främja förnybaraenergikällor trots allt får begränsade effektermed tanke på den ökande efterfrågan.Dekonventionella energikällorna kommer långtframöver att ha en ofrånkomlig ställning.Insatserna bör syfta till en efterfrågan som ärförenlig med åtagandena från Kyoto och sombeaktar försörjningstryggheten.
Apart from declarations of principle,whatspecific measures can be taken?
Vilka konkreta åtgärder kan vidtas utöverprincipiella framställningar?
This is the issueon which the Green Paper wishes to initiate adebate,starting in particular with the 13questions at the end of the Paper which arereproduced below for the reader’s convenience.
Det är i denna frågasom grönboken är tänkt att väcka debatt,och dåsärskilt utifrån de 13 frågeställningar somavslutar dokumentet.För att underlättaläsningen återges dessa nedan.
There has thus never been a real Communitydebate on the main lines of an energy policy.Asa result,the energy problems which haveinevitably cropped up since the Treaty of Romewas adopted,more particularly after the first oilcrises,have been approached either through themechanism of the internal market,or from theangle of harmonisation,environmental policy ortaxation.
Det är av denna anledning som det aldrig harförekommit någon verklig debatt pågemenskapsnivå om inriktningen av en sådanenergipolitik.I samband med de problem somändå uppstått sedan antagandet av Romfördraget, särskilt efter de förstaoljekriserna,har problematiken påenergiområdet sålunda angripits antingengenom den politik som rör den inre marknadeneller genom politiken på områdenaharmonisering,miljö eller beskattning.
Security of supply concerns are not,however,alien to the Treaty,as scope for action at the Community level to remedy supply problemshas existed since the Treaty of Rome (e.g.Article103).This is the article on which the decision onoil stocks was based.However,since the Maastricht Treaty(1),the implementation of suchmeasures requires decisions to be takenunanimously rather than by qualified majority aspreviously (Article 100 of the Treaty establishingthe European Community).
De problem som hänger samman medförsörjningstryggheten är dock inte främmandeför fördraget eftersom man från och med Romfördraget har föreskrivit en möjlighet attvidta åtgärder på gemenskapsnivå i syfte attavhjälpa allvarliga försörjningsproblem (artikel99,f.d.artikel 103).Här kan nämnas att beslutetom oljelager grundades på denna artikel.Sedanantagandet av Amsterdamfördraget(1) krävsdock enhälliga beslut och inte som tidigare barabeslut med kvalificerad majoritet för att vidtasådana åtgärder (artikel 100 i Fördraget omupprättandet av Europeiska gemenskapen).
1)The new article requires unanimity to ‘decide upon the
1)Enligt denna nya artikel krävs enhällighet för att ”besluta
( measures appropriate to the economic situation,inparticular if serious difficulties arise in the supply ofcertain products’.
( om lämpliga åtgärder med hänsyn till det ekonomiskaläget,särskilt om det uppstår allvarligaförsörjningsproblem i fråga om vissa varor”.
The analysis in this Green Paper sets out toshow,as objectively as possible,that the European Union has very limited scope toinfluence the energy supply side.It also sets outto show,without bias,that the major effortsrequired to promote renewables will in fact havea limited impact in the face of the growth indemand.Conventional energy sources will
Numera är medlemsstaterna beroende avvarandrabåde när det gäller frågor som rörkampen mot klimatförändringar och när detgäller att förverkliga den inre energimarknaden.Varje energipolitiskt beslut som en medlemsstatfattar får oundvikligen återverkningar påmarknadens funktion i övriga medlemsstater.Energipolitiken har fått en nygemenskapsdimension.I detta sammanhangbör man fråga sig om det är vettigt att fatta ickesamordnade nationella energipolitiska beslut.Såsom Europeiska kommissionens ordförande Romano Prodi underströk inför Europaparlamentets församling den 3 oktober2000:”Man kan inte,å ena sidan,beklaga sigöver frånvaron av ett effektivt och gemensamteuropeiskt agerande och,å den andra,nöja sigmed svagheten i de instrument somgemenskapen förfogar över när den skallhandla.Den nyligen genomgångna krisen påmarknaden för oljeprodukter är,ur densynpunkten,ett bra exempel.”
—The European Union will become increasingly dependent on external energysources;enlargement will not change the situation;based on current forecasts,dependence will reach 70% in 2030.
—Europeiska unionen blir alltmer beroende av externa energikällor.Detta faktumändras inte på något sätt av utvidgningen.Enligt aktuella prognoser kommerberoendegraden att nå 70 procent år 2030.
—The European Union has very limited scope to influence energy supply conditions;it is essentially on the demand side that the EU can intervene,mainly by promotingenergy saving in buildings and the transport sector.
—Europeiska unionen har bara ett mycket begränsat manöverutrymme påenergiförsörjningens utbudssida.Det är främst på efterfrågesidan som Europeiskaunionen kan agera,och då särskilt genom energibesparingar inom områdenabyggnader och transporter.
—At present,the European Union is not in a position to respond to the challenge ofclimate change and to meet its commitments,notably under the Kyoto Protocol.
—Utan ambitiösa insatser kan Europeiska unionen inte att ta itu med frågan omklimatförändringar på lång sikt eller respektera de åtaganden som den i dettaavseende gjorde i Kyoto.
In these circumstances,the Commission would like the debate on the future strategy to be structured around the following principalquestions:
Utifrån dessa slutsatser vill kommissionen att debatten om denframtida strategin struktureras kring följande huvudfrågor:
1.Can the European Union accept an increase in its dependence on external energysources without compromising its security of supply and Europeancompetitiveness?
1.Kan Europeiska unionen acceptera ett ökat beroende gentemot externaenergikällor utan att äventyra försörjningstryggheten och sin konkurrenskraft?
For which sources of energy would it be appropriate,if this werethe case,to foresee a framework policy for imports?
Förvilka energikällor bör man i förekommande fall utforma en politik för att styraimporten?
In this context,is it appropriateto favour an economic approach:energy cost;or geopolitical approach;risk ofdisruption?
Bör man i detta sammanhang främja en ekonomisk strategi(energikostnader) eller en geopolitisk strategi (risken för försörjningsavbrott)?
2.Does not Europe’s increasingly integrated internal market,where decisions taken inone country have an impact on the others,call for a consistent and coordinatedpolicy at Community level?
2.Förutsätter inte förverkligandet av en inre europeisk marknad,som blir allt merintegrerad och där beslut som fattas i en medlemsstat får återverkningar i övriga,en samstämmig och samordnad politik på gemenskapsnivå?
What should such a policy consist of and where shouldcompetition rules fit in?
Vilka inslag borde ensådan politik ha,och vilken ställning borde konkurrensreglerna ha?
3.Are tax and State aid policies in the energy sector an obstacle to competitiveness inthe European Union or not?
3.Utgör beskattning och statligt stöd inom energiområdet ett hinder för Europeiskaunionens konkurrenskraft?
Given the failure of attempts to harmonise indirecttaxation,should not the whole issue of energy taxation be re-examined takingaccount of energy and environmental objectives?
Vore det,med tanke på de misslyckade försöken attharmonisera de indirekta skatterna,inte lämpligt med en särskild omstrukturering påenergiområdet med beaktande bland annat av målen på energi- och miljöområdet?
In the framework of an ongoing dialogue with producer countries,what shouldsupply and investment promotion agreements contain?
4.Vilket innehåll bör man sträva efter i försörjnings- och investeringsavtal inomramen för en ständig dialog med producentländerna?
Given the importance of apartnership with Russia in particular,how can stable quantities,prices andinvestments be guaranteed?
Hur kan man,med tanke påden vikt som bör fästas vid ett partnerskap med i första hand Ryssland,garanterastabiliteten i fråga om kvantiteter,priser och investeringar?
5.Should more reserves be stockpiled — as already done for oil — and should otherenergy sources be included,such as gas or coal?
5.Bör de reservlager som redan finns för olja förstärkas och utvidgas till andraenergislag som till exempel gas eller kol?
Should the Community take on agreater role in stock management and,if so,what should the objectives andmodalities be?
Kan man tänka sig en mer gemensamförvaltning av lagren,och om så är fallet,vilka mål och former skulle dennaförvaltning ha?
Does the risk of physical disruption to energy supplies justify moreonerous measures for access to resources?
Bör risken för ett fysiskt försörjningsavbrott i fråga omenergiprodukter motivera åtgärder för att få tillgång till mer kostsamma resurser?
6.How can we ensure the development and better operation of energy transportnetworks in the European Union and neighbouring countries that enable theinternal market to function properly and guarantee security of supply?
6.Hur kan man se till att energinäten i Europeiska unionen och dess grannländerbyggs ut och förbättras,och samtidigt uppfyller kraven på en väl fungerande inremarknad och försörjningstrygghet?
7.The development of some renewable energy sources calls for major efforts in termsof research and technological development,investment aid and operational aid.Should co-financing of this aid include a contribution from sectors which receivedsubstantial initial development aid and which are now highly profitable (gas,oil,nuclear energy)?
7.Utvecklingen av vissa förnybara energikällor kräver stora insatser i form avforskning och teknisk utveckling samt investerings- eller driftsstöd.Kräver enmedfinansiering av detta stöd inte ett bidrag från de sektorer vars utveckling vidstarten gynnades av ett avsevärt stöd och som numera är mycket lönsamma (gas,olja,kärnkraft)?
8.Seeing that nuclear energy is one of the elements in the debate on tackling climatechange and energy autonomy,how can the Community find a solution to theproblem of nuclear waste,reinforcing nuclear safety and developing research intoreactors of the future,in particular fusion technology?
8.Hur kan Europeiska unionen,med tanke på att kärnenergi utgör ett av inslagen idebatten om kampen mot klimatförändringar och självförsörjningen påenergiområdet,bidra till en lösning på avfallsproblemen,en förstärkt kärnsäkerhetoch en utvecklad forskning kring framför allt framtida fusionsreaktorer?
9.Which policies should permit the European Union to fulfil its obligations within the Kyoto Protocol? What measures could be taken in order to exploit fully potential
9.Vilka politiska insatser skulle göra det möjligt för Europeiska unionen att uppfyllasina skyldigheter enligt Kyotoprotokollet?
2 energy savings which would help to reduce both our external dependence and COemissions?
Vilka åtgärder skulle kunna vidtas för atthelt utnyttja möjliga energibesparingar,och som skulle göra det möjligt att minskabåde vårt externa beroende och koldioxidutsläppen?
10.Can an ambitious programme to promote biofuels and other substitute fuels,including hydrogen,geared to 20% of total fuel consumption by 2020,continue tobe implemented via national initiatives,or are coordinated decisions required ontaxation,distribution and prospects for agricultural production?
10.Kan ett ambitiöst program för att främja biobränslen och andraersättningsbränslen,inklusive väte,upp till 20 procent av den totalabränslekonsumtionen år 2020,även fortsättningsvis sortera under nationellaprogram eller krävs det samordnade beslut i fråga om beskattning,distribution ochplaner som avser jordbruksproduktionen?
11.Should energy saving in buildings (40% of energy consumption),whether public orprivate,new or under renovation,be promoted through incentives such as taxbreaks,or are regulatory measures required along the lines of those adopted formajor industrial installations?
11.Bör energibesparingar i byggnader (som står för 40 procent avenergiförbrukningen) – oavsett om de är offentliga eller privata och nya eller underrenovering – vara föremål för särskilda incitament,exempelvis i form avskatteincitament,eller krävs det också lagar liknande dem som införts för storaindustrianläggningar?
12.Energy saving in the transport sector (32% of energy consumption) depends onredressing the growing imbalance between road haulage and rail.Is this imbalanceinevitable,or could corrective action be taken,however unpopular,notably toencourage lower use of cars in urban areas?
12.Energibesparingar inom transportområdet (som står för 32 procent avenergiförbrukningen) förutsätter att man korrigerar den växande obalansen mellanolika sätt att transportera varor där vägtransporter vinner terräng på bekostnad avjärnvägstransporter.Bör denna obalans betraktas som oundviklig eller föranlederden avhjälpande åtgärder oavsett deras impopularitet för att rationalisera bilensställning i städerna?
How can the aims of opening up thesector to competition,investment in infrastructure to remove bottlenecks andintermodality be reconciled?
Hur kan man förena införandet av konkurrens,infrastrukturinvesteringar som gör det möjligt att avhjälpa flaskhalsar samtintermodalitet?
13.How can we develop more collaborative visions and integrate the long-termdimension into deliberations and actions undertaken by public authorities andother involved parties in order to evolve a sustainable system of energy supply?How are we to prepare the energy options for the future?
13.Hur kan man utveckla mer samordnade visioner och integrera ett långsiktigtperspektiv i myndigheternas och marknadsaktörernas överväganden och insatserför att göra framsteg på väg mot ett hållbart energiförsörjningssystem? Hur skallman utarbeta framtidens alternativ på energiområdet?
BASIC FACTSABOUT ENERGYIN THE EUROPEAN UNION
GRUNDLÄGGANDE FAKTAOM EUROPEISKA UNIONENSENERGIFÖRSÖRJNING
The EU’s energy choices are restricted by its limited capacityfor self-sufficiency and by available technology.
Europeiska unionens alternativ på energiområdet styrs avdess begränsade möjligheter till självförsörjning och avtillgänglig teknik.
I.The impossibility of energy self-sufficiency to 2010 will be growing much faster than thoseof the Member States (an annual rate ofbetween 3 and 6%,as compared to 2–4% forthe EU).This transition period could providethese countries with the opportunity ofmodernising their systems.
I.Det är omöjligt att uppnåsjälvförsörjning på energiområdet högre än den som förväntas i dagensmedlemsstater (mellan 3 och 6 procent jämförtmed mellan 2 och 4 procent för EU).Dennaomvandlingsperiod skulle kunna utgöra enmöjlighet för dessa länder att modernisera sinaenergisystem.
Since the first oil crisis,Europe’s economy hasgrown faster than its energy consumption.Yetdespite this achievement,the Union’s energyneeds are still increasing,and internal resourcesare inadequate to meet them.Whether or notthe applicant countries are included in thecalculation,the EU-15 is using far more energythan it can produce(2).
Sedan den första oljekrisen harenergiförbrukningens ökning till stor delkopplats loss från Europas ekonomiska tillväxt.Trots denna framgång innebär bristen påtillfredsställande inhemska energialternativ ettproblem för Europeiska unionens växandebehov.Både dagens EU bestående av 15medlemsstater och en utvidgad union förbrukarmycket mer energi än den kan producera(2).
Industry:life after oil
Ett minskat oljeberoende —industrin
Investment in modernisation has enabled European industry to reduce its need forenergy.A conscious effort has been made toreduce dependence on oil (which nowrepresents only 16% of total industrial energyconsumption) and diversify into natural gasand electricity.As a result,the sector saw itsenergy intensity(3) decline by 23% between1985 and 1998.
Den europeiska industrin har lyckats sparaenergi genom att investera i moderniseringar.Den har gjort insatser för att minska sittoljeberoende (olja står för 16procent avindustrins totala energiförbrukning) ochdiversifiera sin energiförsörjning till förmån förnaturgas och el.Denna sektorsenergiintensitet(3) minskade med 23 procent mellan 1985 och 1998.
The EU’s demand for energy has been growingat a rate of between 1 and 2% a year since1986.While industrial demand has beenrelatively stable,as a result of the transition to aservice-oriented economy,the increaseddemand for electricity,transport and heat fromhouseholds and the tertiary sector has morethan made up for this decline.
Sedan 1986 har efterfrågan på energi i Europeiska unionen ökat med 1–2 procent perår.Omvandlingen från en industriell ekonomi tillen mer tjänsteinriktad ekonomi reflekteras i attstabiliseringen av industrins energiförbrukningtill stor del uppvägs av en ökad förbrukning avel,transporter och värme inom hushållssektornoch tjänstesektorn.
The stability of consumption between 1985 and
Sektorns stabila konsumtion mellan 1985 och
4) was due to the introduction of
4) har framför allt gynnats av att man
1998 ( combined heat and power generation andgreater technological efficiency,but Europe’s
1998 ( infört kraftvärme (kombinerad värme- och
)This Green Paper examines the Union’s energy needs in a20-to 30-year timeframe.Over this period it is possible thenumber of Member States may grow to around 30.)Energy intensity measures energy consumption in relationto GDP.)264–262 millions tonnes of oil equivalent (toe).
)I denna grönbok beaktas energiprognoser för Europeiskaunionen som sträcker sig 20–30 år framåt i tiden och attden då kan bestå av ett trettiotal medlemsstater.)Energiintensitet är en indikator på energiförbrukningensom grundar sig på BNP.)Från 264 till 262 miljoner ton oljeekvivalenter (mtoe).
The longterm evolution of energy demand inthe applicant countries will doubtless track thatof the Union,even though these States are atpresent well behind in terms of energyconservation.Once the present crisis period isover,however,the medium term will inevitablysee a rapid surge in energy demand,especiallysince their economies in the period leading up
Kandidatländerna skiljer sig inte från EU när detgäller den långsiktiga utvecklingen avkonsumtionen,även om de idag ligger klart påefterkälken när det gäller energibesparingar.Efter att ha passerat en krisperiod kan de dockförväntas uppvisa ett starkare efterfrågetryck påenergi främst på grund av en ekonomisktillväxttakt som fram till år 2010 ligger klart
)— Final energy consumption [in million toe(
) — Energikonsumtion i slutledet (i mtoe(6
Domestic,tertiary sector
Hushåll, tjänstesektorn
2030 are the biggest consumers of natural gas (onethird of total gas consumption,supplying 40%of household demand) and account forapproximately 18% of total oil use (one quarterof household demand).
2030 kolväten.Hushållen är den största förbrukarenav naturgas (en tredjedel av all gasförbrukning,och gasen täcker 40 procent av hushållensenergibehov),och de står för närmare 18procent av oljeförbrukningen (en fjärdedel avbehovet).
transition to a service-oriented economy alsoplayed a key role.In the applicant countries,however,this trend is not yet clearly visible.Asthey recover from their severe recession,theindustrial sectors of the CEEC countries willprobably absorb 2% of annual growth in energydemand between now and 2020.
elproduktion) samt effektivare teknik,men ocksågenom de europeiska ekonomiernasomvandling till tjänsteekonomier.Efter en kraftigekonomisk kris torde efterfrågan på energi frånindustrin i de central- och östeuropeiskaländerna minska med 2 procent per år fram tillår 2020.
Held hostage by oil:households,services and thetransport sector
Beroendet av kolväten inomhushålls-,tjänste- ochtransportsektorerna a)
(a) Households,the tertiary sectorand technological progress
Hushållen och tjänstesektorn —den mest effektiva tekniken
Transport certainly represents the greatunknown for the future of energy.With amarket entirely dependent upon oil (98% oftransport consumption,representing 67% offinal oil demand),this sector has seenconsumption rise steeply.Between 1985 and1998 it rose from 203 million toe to 298 milliontoe,while the number of public and privatevehicles in use rose from 132 million to 189million,with a parallel explosion in air traffic.The sector’s energy intensity increased by 10%between 1985 and 1998(8).In the foreseeablefuture,this sector should continue to grow at arate of 2% per annum over the comingdecade.Within the European Union,passengertransport should increase by 19% by 2010,
Transportsektorn utgör onekligen det storafrågetecknet när det gäller den framtidaenergiförsörjningen.Denna marknad är heltoljeberoende (98 procent avtransportmarknaden är beroende av olja,vilketmotsvarar 67 procent av slutledets efterfråganpå olja) och uppvisar en kraftigt ökadefterfrågan på energi.Mellan 1985 och 1998ökade dess efterfrågan från 203 till 298 mtoe,samtidigt som antalet enskilda fordon ochnyttofordon ökade från 132 till 189 miljoner ochlufttransporterna expanderade kraftigt.Sektornsenergiintensitet ökade med 10 procent mellan1985 och 1998(8).Denna sektors årligaexpansionstakt väntas under kommande
5)The figures used in the Green Paper are taken from the
5)De uppgifter som anges i denna grönbok bygger på de
6)Mtoe = million tonnes of oil equivalent
6)mtoe:miljoner ton oljeekvivalenter (toe).
7)From 355 to 384 million toe between 1980 and 1998.8)The most important factor underlying this rise was the
7)Från 355 till 384 miljoner toe mellan 1980 och 1998.8)Bland faktorerna bakom denna ökning finns för det första
In absolute terms,the biggest energy users arehouseholds and the tertiary sector.To date,their energy use has tended to grow at amoderate rate(7),as a decrease in energyintensity was partly offset by a systematic risein levels of material comfort.The result hasbeen higher per capita consumption,inparticular of electricity.Per capita consumptionin the applicant countries remains lower,despite weaker energy saving efforts.This canbe explained by delays in investment andeconomic development.
Hushållen och tjänstesektorn utgör i absolutatermer tillsammans den största sektorn när detgäller konsumtionen av energi i slutledet.Denna sektor har hittills uppvisat en måttligtillväxt(7),åtföljd av en minskadenergiintensitet som delvis uppvägts avsystematiskt ökad bekvämlighet.Dennautveckling innebär en ökad konsumtion percapita främst i fråga om el.I kandidatländernaär konsumtionen per capita lägre trots sämreenergibesparingar.Detta förklarar dessa länderseftersläpning i fråga om investeringar ochekonomisk utveckling.
increase,especially over the last few years,in intraCommunity road transport between the Iberian peninsulaand the rest of the Union,as well as with the central andeast European countries.
de ökade vägtransporterna av varor inom gemenskapen,som varit särskilt markant under senare år,mellan Iberiskahalvön och övriga unionen men också ökadevägtransporter till de central- och östeuropeiska länderna.
Excluding personal transport,63% of householdneeds are supplied by oil and gas.Households
63 procent av hushållens energibehov utöverindividuella transporter tillgodoses genom