natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a population-weighted average in EU-25 Member States in 2001 the top (highest income) 20% of a Member State’s population received 4.4 times as much of the Member State’s total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State’s population.
Som ett medeltal vägt efter befolkningen i medlemsstaterna i EU-25 år 2001 fick den mest välsituerade femtedelen av medlemsstatens invånare (med högst inkomst) 4,4 gånger så mycket av medlemsstatens totala inkomst som de 20 % sämst ställda (fattigaste).
This gap between the most and least well-off people is smallest in Denmark (3.2), followed by Sweden, Finland, Austria, Germany.
Klyftan mellan de bäst och de sämst ställda är minst i Danmark (3,2), följt av Sverige, Finland, Österrike och Tyskland.
It is widest in the southern Member States, Ireland and the United Kingdom.
Den är störst i de södra medlemsstaterna, Irland och Förenade kungariket.
With the exception of the Baltic States, the range in the new Member States is generally close to or smaller than the EU average.
Med undantag av de baltiska staterna är spännvidden i de nya medlemsstaterna i allmänhet likartad med eller mindre än genomsnittet i EU.
Inequality of income distribution (income quintile share ratio), 2001 (The ratio of total income received by the 20% of the population with the highest income (top quintile) to that received by the 20% of the population with the lowest income (lowest quintile).
Ojämn inkomstfördelning (inkomstkvintilandelsförhållande) 2001 (Förhållandet mellan den totala inkomsten för de 20 % av befolkningen som hade den högsta inkomsten, den högsta kvintilen, med inkomsten för de 20 % av befolkningen som hade den lägsta inkomsten, den lägsta kvintilen.
Income must be understood as equivalised disposable income.)
Med inkomst avses den ekvivalerade disponibla inkomsten).
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three candidate countries: National Surveys.
Anm.: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 och TR 2002.Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen, version från december 2003, utom de tio nya medlemsstaterna och de tre kandidatländerna: Nationella undersökningar.
Gini coefficient, 2001
Inkomstnivå och ojämn inkomstfördelning 2001
Level of income and inequality of income distribution, 2001
Ginikoefficient 2001 om st fördel n in g
Median annual disposable equivalised household income (in PPS)
Medianvärdet av hushållens ekvivalerade disponibla årsinkomst (i PPS)
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three Candidate Countries: National Surveys.
Anm.: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 och TR: 2002.Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen, version från december 2003, utom de tio nya medlemsstaterna och de tre kandidatländerna: Nationella undersökningar.
When looking at the total population, around 15% of citizens in EU-25 had an equivalised income that was less than 60% of their respective national median in 2001.
Omkring 15 % av medborgarna i EU-25 hade år 2001 en ekvivalerad inkomst som var lägre än 60 % av den nationella medianinkomsten.
This figure represents around 68 million people.
Det motsvarar omkring 68 miljoner människor.
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, the proportion of people at risk of poverty was relatively higher in Ireland (21%), Mediterranean countries, Baltic States and the United Kingdom - and was relatively lower in Benelux countries, Germany and Austria, the Nordic Member States and Central and Eastern European countries.
Med 60 % av den nationella medianinkomsten som tröskel var andelen invånare i riskzonen för fattigdom relativt sett högre i Irland (21 %), Medelhavsländerna, de baltiska staterna och Förenade kungariket och lägre i Beneluxländerna, Tyskland och Österrike, de nordiska medlemsstaterna och länderna i Central- och Östeuropa.
Amongst old Member States it was lowest in Sweden (10%) and was even lower in certain new countries such as Slovakia (5%) and Czech Republic (8%).
Bland de ”gamla” medlemsstaterna var den lägst i Sverige (10 %) och ännu lägre i vissa ”nya” länder som Slovakien (5 %) och Tjeckien (8 %).
In this context it should be remembered that we are analysing relative poverty within each country, and not absolute poverty by reference to an independent cut-off threshold.
I detta sammanhang bör man komma ihåg att vi analyserar relativ fattigdom inom varje land, inte absolut fattigdom, i förhållande till en oberoende tröskel.
Social benefits (pensions and other transfers) reduce the proportion of people at risk of poverty in all countries but to very differing degrees: the reduction ranging from 50% or less in Greece, Spain, Ireland, Portugal, Cyprus and Malta to more than 75% in Sweden, Czech Republic, Hungary and Slovakia.
Sociala förmåner (pensioner och andra transfereringar) minskar andelen i riskzonen för fattigdom i alla länder, men i mycket olika omfattning. Minskningen varierar från 50 % eller mindre i Grekland, Spanien, Irland, Portugal, Cypern och Malta till över 75 % i Sverige, Tjeckien, Ungern och Slovakien.
At-risk-of-poverty rate before social transfers, 2001 (The percentage of persons with an equivalised disposable income, before social transfers, below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers).
Fattigdomsrisk före sociala transfereringar 2001 (Procentandelen personer med en ekvivalerad disponibel inkomst före sociala transfereringar understigande riskgränsen för fattigdom, vilken definieras som 60 % av den ekvivalerade disponibla nationella medianinkomsten efter sociala transfereringar.
Retirement and survivor’s pensions are counted as income before transfers and not as social transfers.)
Ålders- och efterlevandepensioner räknas som inkomst före transfereringar och inte som sociala transfereringar).
At-risk-of-poverty rate after social transfers, 2001 (The percentage of persons with an equivalised disposable income below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income.)
Fattigdomsrisk efter sociala transfereringar 2001 (Procentandelen personer med en ekvivalerad disponibel inkomst understigande riskgränsen för fattigdom, vilken definieras som 60 % av den ekvivalerade disponibla nationella medianinkomsten).
At-risk-of-poverty rate before and after social transfers, 2001
Fattigdomsrisk före och efter sociala transfereringar, 2001
At-risk-of-poverty rate after social transfers and At-persistent-risk-of-poverty rate, 2001
Fattigdomsrisk efter sociala transfereringar och ständig fattigdomsrisk 2001
Low income in 2001Low income in 2001 and in at least two of the three years 1998, 1999 and 2000 an s fe rs
Låg inkomst år 2001Låg inkomst år 2001 och minst två av de tre åren 1998, 1999 och 2000 an sf er er inga r
After tr
Efter tr
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three candidate countries: National Surveys.
Anm.: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 och TR: 2002.Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen, version från december 2003, utom de tio nya medlemsstaterna och de tre kandidatländerna: Nationella undersökningar.
Jobless households and low wages
Hushåll där ingen förvärvsarbetar och hushåll med låga löner
In 2003 10.1% of people aged 18-59 were living in jobless households in EU-25 (9.6% in EU-15).
Av invånarna i åldern 18-59 år i EU-25 levde år 2003 10,1 % i hushåll där ingen hade förvärvsarbete (9,6 % i EU-15).
For children aged 0-17 these figures were 9.6% in EU-25 and 9.8% in EU-15.
För barn i åldern 0-17 år var dessa tal 9,7 % i EU-25 och 9,8 % i EU-15.
People aged 18-59 living in jobless households, 2003 (Percentage of persons/women/men aged 18 - 59 who are living in households where no-one works.
Personer i åldern 18-59 år i hushåll där ingen förvärvsarbetar 2003 (Procentandelen personer i åldern 18 - 59 år som lever i hushåll där ingen förvärvsarbetar.
Students aged 18-24 who live in households composed solely of students of the same age class are not counted in either numerator or denominator)
Studerande i åldern 18-24 år som lever i hushåll med enbart studerande i samma åldersklass har inte räknats med i vare sig täljare eller nämnare)
Children aged 0-17 living in jobless households, 2003 (Percentage of persons aged 0-17 who are living in households where no-one works)
Barn i åldern 0-17 år i hushåll där ingen förvärvsarbetar 2003 (Procentandelen personer i åldern 0-17 år som lever i hushåll där ingen förvärvsarbetar)
Population in jobless households, 2003
Risk för fattigdom bland personer i hushåll där minst någon är i arbetsför ålder.
At-risk-of-poverty rates among the persons living in working-age households ... dependent children where none of the working-age persons are in employment, 2001 without with
Hushåll … barn där ingen av de som är i arbetsför ålder har ett arbete, 2001
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen, version från december 2003
Women and men in decision-making
Kvinnor och män i beslutsfattandet
At the EU level, women’s representation in the European Parliament has increased steadily with each election since 1984 and was 31% in January 2004 (latest election in June 1999).
På EU nivå har kvinnornas representation i Europaparlamentet ökat stadigt i för varje val sedan 1984 och var 31 % i januari 2004 (senaste val i juni 1999).
In the lower or single houses of national parliaments women continue to be under-represented in all Member States as the percentages of seats occupied by women in these bodies ranged in 2003 from 8% in Malta to 45% in Sweden.
I alla medlemsstater är kvinnorna fortfarande underrepresenterade i de nationella parlamentens andra eller enda kammare; andelen kvinnor bland parlamentsledamöterna år 2003 varierade från 8 % i Malta till 45 % i Sverige.
The percentage of women in the single/lower houses of the national/federal Parliaments and in the European Parliament, November 2003 (nP/fP) and January 2004 (EP)
Andelen kvinnor i de nationella/federala parlamentens enda/andra kammare och i Europaparlamentet, november 2003 (nP/fP) och januari 2004 (EP).
For EP the average of the percentages of the 15 member states is 32.6% and the average of the percentages of Eurozone member states is 32.2%.
För EP är medelvärdet av andelarna i de 15 ingående medlemsländerna 32,6%, och medelvärdet av andelarna i Euroområdets medlemsländer är 32,2%.
The percentage of women and men in the single/lower houses of the national/federal Parliaments and in the European Parliament, November 2003 (nP/fP) and January 2004 (EP)
Andelen kvinnor och män av överordnade ministrar (sr min) i nationella regeringar och i Europeiska kommissionen (EC) 2003
The percentage of women and men of the senior ministers (sr min) of the national governments and of the commissioners of the European Commission (EC), 2003 nP/fP men
Andelen kvinnor och män i de nationella/federala parlamentens enda/andra kammare och i Europaparlamentet, november 2003 (nP/fP) och januari 2004 (EP) nP/fP män
EP men sr min mensr min women nP/fP women
Sr min män Sr min kvinnor nP/fP kvinnor
EP women
EP kvinnor
Sources: National sources and the European Commission (http://europa.eu.int/comm/commissioners/index_en.htm).
Källor: Nationella källor och Europeiska kommissionen (http://europa.eu.int/comm/commissioners/index_en.htm)
Earnings of women and men
Kvinnors och mäns löner
In the EU-15, the old Member States, the average gross hourly earnings of women in 2001 were estimated at 16% less than the gross hourly earnings of men.
I de gamla medlemsstaterna (EU-15) har kvinnornas genomsnittliga bruttolön per timme år 2001 uppskattats vara i genomsnitt 16 % lägre än männens.
Statistics for the new Member States are not completely comparable but will still be included in the descriptions.
Statistiken för de nya medlemsstaterna är inte helt jämförbar, men redovisas ändå i beskrivningarna.
The smallest differences are found in Italy, Malta, Portugal and Slovenia, the biggest in the Czech Republic, Estonia, Germany and the United Kingdom.
De minsta skillnaderna finns i Italien, Malta, Portugal och Slovenien, de största i Tjeckien, Estland, Tyskland och det Förenade kungadömet.
At EU level the difference remains the same since 1994, the first data for which data are available.
På EU-nivå har skillnaden inte ändrats sedan 1994, det första året för vilket uppgifter finns tillgängliga.
To reduce gender pay differences both direct pay-related discrimination and indirect discrimination related to labour market participation, occupational choice and career progression have to be addressed.
För att minska löneskillnaderna mellan könen måste man åtgärda såväl direkt lönediskriminering som indirekt diskriminering i fråga om deltagande på arbetsmarknaden, yrkesval och befordran.
Gender pay gap in unadjusted form, 2001 (Difference between men’s and women’s average gross hourly earnings as a percentage of men’s average gross hourly earnings.
Löneklyfta mellan kvinnor och män, ojusterad, 2001 (Skillnaden mellan mäns och kvinnors genomsnittliga bruttolön per timme i procent av männens genomsnittliga bruttolön per timme.
The population consists of all paid employees aged 16-64 that are ‘at work 15+ hours per week’.)
Populationen består av alla löntagare i åldern 16-64 år som arbetar minst 15 timmar per vecka.)
Notes: EU-15: Weighted average of national values for old member states estimated without missing countries.
Anm.: EU-15: Vägt medelvärde av nationella värden för de gamla medlemsstaterna, beräknat utan de länder som saknas.
CZ: Only full-time employees in enterprises with more than 9 employees are included.CY, BG: Only full-time employees are included.LU: 1996 data.HU: Only full-time employees in enterprises with more than 5 employees are included.NL: Data are based on annual earnings including overtime pay and non-regular payments.
CZ: Endast heltidsanställda i företag med mer än 9 anställda har tagits med.CY, BG: Endast heltidsanställda har tagits med.LU: Uppgifterna avser 1996.HU: Endast heltidsanställda i företag med mer än 5 anställda har tagits med.NL: Uppgifterna avser årslöner inklusive övertidsersättning och irreguljära ersättningar.
PL: Only employees in enterprises with more than 9 employees are included.SI: Employees in public enterprises and employees in private enterprises with more than 2 employees are included.SE: Data are based on full-time equivalent monthly salaries, not hourly earnings.
PL: Endast anställda i företag med mer än 9 anställda har tagits med.SI: Anställda i offentliga företag och anställda i privata företag med mer än 2 anställda har tagits med.SE: Uppgifterna avser heltidsekvivalenta månadslöner, inte timlöner.
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003 (except F, NL, S and the New Member States: National Surveys.)
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen, version från december 2003 (utom F, NL, S och de nya medlemsstaterna: nationella undersökningar).
Gender pay gap in unadjusted form, 2000 and 2001
Löneklyfta mellan kvinnor och män, ojusterad, 2000 och 2001
Difference between men’s and women’s annual average earnings as a percentage of men’s annual average earnings (full-time employees in sections C - F and G (NACE Rev. 1)), 2001.
Skillnaden mellan mäns och kvinnors genomsnittliga årslön i procent av männens genomsnittliga årslön, heltidsanställda i avsnitten C - F och G (NACE Rev. 1) 2001.
C - F Industry G Wholesale and retail trade
C - F Industri G - Parti- och detaljhandel
The bars are in the order of the bars of the previous graph in order to make it easy to compare the two graphs.
För att underlätta jämförelser mellan diagrammen är ländernas ordningsföljd densamma som i föregående diagram,Källa: Eurostat, Harmoniserad lönestatistik
Source: Eurostat, Harmonised statistics on earnings
Källa: Eurostat - Europeiska hushållsundersökningen - användardatabasen, version från december 2003. (utom F, NL, S och de nya medlemsstaterna: nationella undersökningar).
Life expectancy continues to rise and was 81.6 years for women and 75.5 for men in EU-15 in 2001.
Den förväntade livslängden fortsätter att öka och var 81,6 år för kvinnor och 75,5 år för män i EU-15 år 2001.
In all twenty-five Member States and three Candidate Countries, women live longer than men.
I alla 25 medlemsstater och tre kandidatländer lever kvinnor längre än män.
In EU-15 in 1996, women could expect to live to 66 and men to 63 years of age without any disability.
I EU-15 kunde år 1996 kvinnor förväntas leva till 66 år och män till 63 år utan någon funktionsnedsättning.
Life expectancy at birth, 2001 (The mean number of years that a newborn child can expect to live if subjected throughout her/his life to the current mortality conditions (age specific probabilities of dying))
Förväntad livslängd för nyfödda 2001 (Det genomsnittliga antal år ett nyfött barn kan förväntas leva om det under hela sin livstid utsätts för normala dödsrisker, dvs åldersrelaterad sannolikhet att dö).
Note: DE and UK: 2000 data.Sources: Eurostat - Demographic Statistics, TR: Council of Europe
Anm.: DE och UK: Uppgifterna avser år 2000.Källas: Eurostats befolkningsstatistik, TR: Europarådet
Disability-free life expectancy at birth, 1996
Förväntad livslängd utan funktionsnedsättningar för nyfödda 1996
Major causes of death by age-group, EU-25, 2000
Vanligaste dödsorsaker efter kön och åldersgrupp, EU-25, 2000
Diseases of therespiratory system
Sjukdomar i andningsorganen
External causes of injuryand poisoning
Yttre orsaker - skador och förgiftning
Notes: 2001 except: BE, DK, ES, FR, LU, AT, UK, SI and TR: 2000; EU-15, DE, EE, IT, HU and PL: 1999; EL: 1998.
Anm.: 2001 med undantag av: BE, DK, ES, FR, LU, AT, UK, SI och TR: 2000; EU-15, DE, EE, IT, HU och PL: 1999; EL: 1998.
UK includes only England.Source: Eurostat - Health and safety statistics.
Förenade kungariket omfattar endast England.Källa: Eurostat –Statistik om hälsa och arbestmiljö.
In 2001, around 3.8% of EU workers were victims of a working accident resulting in more than three days’ absence, 6.1% including accidents with no absence from work or an absence of up to 3 days.
Under 2001 drabbades cirka 3,8 % av arbetstagarna i EU av olycksfall i arbetet som ledde till mer än tre dagars frånvaro från arbetet. Andelen var 6,1 % om man räknar in olycksfall som inte ledde till någon eller högst tre dagars frånvaro.
From 1994, the number of accidents at work with more than three days’ absence decreased by 15% (the value of the index 1998 = 100 was 94 in 2001 and 111 in 1994).
Från 1994 har antalet olycksfall i arbetet som ledde till mer än tre dagars frånvaro minskat med 15 % (index år 1998 = 100, år 2001 = 94 och år 1994 = 111).
During 1998-99 5.4% of employees per year suffered from work-related health problems.
Under 1998-1999 led årligen 5,4 % av de anställda av arbetsrelaterade hälsoproblem.
In 2000 around 500 million working days were lost in as a result of accidents at work (150 million days lost) and work-related health problems (350 million days lost).
Cirka 500 miljoner arbetsdagar gick förlorade år 2000 på grund av olycksfall i arbetet och arbetsrelaterade hälsoproblem (150 respektive 350 miljoner dagar).
Road transport fatalities have fallen by around 46% since 1970 but there were still around 40 000 deaths on EU-15 roads recorded in 2001.
Vägtrafikolyckorna har minskat med cirka 46 % sedan 1970, men antalet dödsfall i trafiken i EU uppgick 2001 fortfarande till omkring 40 000.
Accidents at work - serious accidents, 2001 (Index of the number of serious accidents at work per 100 thousand persons in employment (1998=100))
Allvarliga olycksfall i arbetet 2001 (index för antalet allvarliga olycksfall i arbetet per 100 000 förvärvsarbetande (1998=100))
The 2001 aggregates for EU-25, EU-15 and Eurozone are provisional because of lacking data for PT (2000 data used).Source: Eurostat - European Statistics on Accidents at Work (ESAW)
Totalerna för EU-25, EU-15 och Euroområdet är preliminära, eftersom uppgifter från PT saknas (uppgifter för år 2000 har använts).Källa: Eurostat - Europeisk statistik över olycksfall i arbetet (ESAW)
Accidents at work - fatal accidents, 2001 (Index of the number of fatal accidents at work per 100 thousand persons in employment (1998=100))
Olycksfall i arbetet med dödlig utgång 2001 (index för antalet olyckor i arbetet med dödlig utgång per 100 000 förvärvsarbetande (1998=100))
CY, LU, MT: the values are based on small annual numbers of fatalities.
CY, LU, MT: Uppgifterna baseras på få årliga dödsolyckor.
Accidents at work by type of activity, EU-15, 2001
Olycksfall i arbetet efter näringsgren, EU-15, 2001
Number of transport accident deaths per million population by sex, 1999
Antalet dödsfall i trafiken per miljoner personer i befolkningen efter kön, 1999
Construction per 100 000 e m pl o
Byggnad och anläggning per100000förvärvsarbetande
Health and social work (estimated) y e d persons
Hälso- och sjukvård samt socialt arbete (uppsk.)
Wholesale and retail trade; repairs
Parti- och detaljhandel; reparationer
Notes: BE: 1997, MT: 2002 data.Source: Eurostat –Mortality statistics.
Anm.: BE: uppgifter från 1997, MT: uppgifter från 2002.Källa: Eurostat – Dödsorsaksstatistik.
Annex 2: Key social indicators per geopolitical entity
Bilaga 2: Sociala nyckelindikatorer per geopolitisk enhet
Reading notes for these key indicators are right after this table
Förklaringar till nyckelindikatorerna lämnas efter tabellen.
Old age dependency ratio Crude net migration rate
Försörjningsbördan för äldre Uppskattad nettoinvandring
The percentage of women in the European Parliament
Andelen kvinnor i Europaparlamentet
Serious accidents at work - females
Allvarliga olycksfall i arbetet - kvinnor
Serious accidents at work - males
Allvarliga olycksfall i arbetet – män
Fatal accidents at work
Olycksfall i arbetet med dödlig utgång
Reading notes for the key indicators
Förklaringar till nyckelindikatorerna
In EU-25 the number of persons aged 65 and over corresponded to 24.1% of what is considered to be the working age population (15-64 years) in 2003.
År 2003 motsvarade antalet personer 65 år och äldre i EU-25 24,1 % av befolkningen i arbetsför ålder (15-64 år).
The difference between population change and natural increase for the EU-15 in 2002 was +2.8 per 1000 inhabitants (more immigrants).
Skillnaden mellan befolkningsförändring och naturlig ökning i EU-15 år 2002 var +2,8 per 1000 invånare (dvs fler invandrare).
In 2002, 76.6% of the EU-25 population had completed at least upper secondary education (Baccalauréat, Abitur, apprenticeship or equivalent).
År 2002 hade 76,6 % av befolkningen i EU-25 genomgått utbildning på lägst gymnasienivå (Baccalauréat, Abitur, apprenticeship eller motsvarande).
In EU-25, 8.0% of the population aged 25-64 had participated in education or training over the four weeks prior to the survey in 2002.
År 2002 var 62,9 % av befolkningen i EU-25 i åldern 15-64 år i arbete.
62.9% of the EU-25 population aged 15-64 were in employment in 2002.38.7% of the EU-25 population aged 55-64 were in employment in 2002.
År 2002 var 38,7 % av befolkningen i EU-25 i åldern 55-64 år i arbete.
8.8% of the EU-25 active population (i.e. labour force i.e. those at work and those aged 15-74 years seeking work) were unemployed in 2002.In 2002, 3.8% of the EU-25 active population (i.e. labour force i.e. those at work and those aged 15-74 years seeking work) had been unemployed for at least one year.
År 2002 var 8,8 % av befolkningen i arbetskraften i EU-25 (dvs. förvärvsarbetande och arbetssökande i åldern 15-74 år) arbetslösa.
In 2001, social protection expenditure represented 27.5% of Gross Domestic Product (GDP) in EU-15.
År 2001 utgjorde utgifterna för socialt skydd 27,5 % av bruttonationalprodukten (BNP) i EU-15.